title: WRITTEN QUESTION No. 3582/98 by Alexandros ALAVANOS Ban on the use of antibiotics in animal feed

eurovoc_concepts:
World Health Organisation
animal nutrition
animal product
antibiotic
consumer protection
human nutrition
marketing restriction
pharmaceutical legislation
public health
veterinary drug

text: C 341/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 (1999/C 341/012) SKRIFTLIG FRÅGA E-3582/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Förbud mot att använda antibiotika i djurfoder (3 december 1998) Enligt vetenskapliga resultat som nyligen diskuterades på en internationell läkarkongress i Köpenhamn är okontrollerad användning av antibiotika för att göda och behandla djur och fisk ett allvarligt hot mot människors immunsystem och människors hälsa. Kan kommissionen, mot bakgrund av att konsumenternas hälsa är en högt prioriterad fråga för EU, säga om den har för avsikt att omgående vidta åtgärder för att förbjuda användning av antibiotika i djurfoder? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (4 februari 1999) I slutsatserna från Världshälsoorganisationens konferens i oktober 1997 i Berlin framhålls att fenomenet antibiotikaresistenta bakterier skall anses som ett allvarligt, komplicerat och internationellt problem. Denna syn delas av Ekonomiska och sociala kommittén, Internationella byrån för epizootier och konferensen om det mikrobiella hotet i Köpenhamn i september 1998. Rådet och kommissionen har för sin del vid jordbruksministrarnas möte den 14 december 1998 förklarat att det är av yttersta vikt att hindra att antibiotikaresistens utvecklas inom humanmedicinen. Denna förklaring förstärker yttrandet från kommissionen och rådet vid socialministrarnas möte den 12 november 1998. Det är denna allmänna oro för antibiotikaresistens som i kombination med säkerhetsprincipen har lett till att rådet den 17 december 1998 antog det förslag (1) som lades fram av kommissionen angående förbud mot fyra typer av antibiotika som tillåts i foder för att dessa och andra typer av antibiotika i samma familj endast skall användas inom humanmedicinen. På begäran av kommissionen skall ordföranden i Vetenskapliga kommittén lämna ett allmänt yttrande i frågan om antibiotikaresistens med hänsyn till dessa ämnens användning inom human- och veterinärmedicinen, som foder och på det fytosanitära området. (1) KOM(98) 763 slutlig. (1999/C 341/013) SKRIFTLIG FRÅGA E-3662/98 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen Angående: Datafel vid millenniumskiftet (7 december 1998) Man har upptäckt att det finns en stor risk för ett datafel vid millenniumskiftet, även kallat 2000-effekten, beträffande alla typer av programmerbara elektroniska system, från centraldatorer till datachips. Eftersom dessa system används för alla möjliga industriella ändamål (i de olika etapperna av tillverknings- processen), transporter, allmän service etc, samt eftersom nämnda system är beroende av datum och det är viktigt hur de kan komma att reagera vid millenniumskiftet, bör man fastställa vilka risker som föreligger. Existerar någon form av särskilt samarbete mellan gemenskapens förvaltning och de nationella och lokala förvaltningarna i varje medlemsstat för att se till att processen för att anpassa systemen sker på ett korrekt och riskfritt sätt?


title: 98/699/RIF: Gemensam åtgärd av den 3 december 1998 antagen av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel och vinning av brott

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html pdf print

text: 9. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 333/1 (R(cid:132)ttsakter som antagits med till(cid:132)mpning av avdelning VI i F(cid:148)rdraget om Euro- peiska unionen) GEMENSAM (cid:143)TG(cid:142)RD av den 3 december 1998 antagen av r(cid:134)det p(cid:134) grundval av artikel K 3 i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen om penningtv(cid:132)tt, identifiering, sp(cid:134)rande, sp(cid:132)rrande, beslag och f(cid:148)rverkande av hj(cid:132)lpmedel och vinning av brott (98/699/RIF) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT OM F(cid:153)LJANDE GEMENSAMMA (cid:143)TG(cid:142)RD penningtv(cid:132)tt (FATF) i versionen fr(cid:134)n 1996 och s(cid:132)rskilt rekommendation 4, med beaktande av F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:132)rskilt artikel K 3. 2 b i detta, med beaktande av F(cid:148)renade kungarikets initiativ, med beaktande av den handlingsplan fr(cid:134)n h(cid:148)gniv(cid:134)- gruppen f(cid:148)r fr(cid:134)gor som r(cid:148)r organiserad brottslighet som godk(cid:132)ndes av Europeiska r(cid:134)det i Amsterdam den 16–17 juni 1997, rekommendation 26 b om b(cid:132)ttre m(cid:148)jligheter att sp(cid:134)ra och beslagta vinning av brott, s(cid:132)rskilt efter granskning av Europaparlamentets synpunkter efter ordf(cid:148)randeskapets h(cid:148)rande i enlighet med artikel K 6 i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen, med beaktande av de gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rderna av den 5 december 1997 om inf(cid:148)rande av en ordning f(cid:148)r utv(cid:132)r- dering av till(cid:132)mpning och genomf(cid:148)rande p(cid:134) nationell niv(cid:134) av internationella (cid:134)taganden i kampen mot den orga- niserade brottsligheten (1) respektive av den 19 mars 1998 om inf(cid:148)rande av ett utbytes-, utbildnings- och samarbets- program riktat till personer med ansvar f(cid:148)r kampen mot organiserad brottslighet (Falcone-programmet) (2), med h(cid:132)nsyn till medlemsstaternas (cid:134)tagande n(cid:132)r det g(cid:132)ller principerna i Europar(cid:134)dets konvention fr(cid:134)n 1990 om penningtv(cid:132)tt, efterforskning, beslag och f(cid:148)rverkande av vinning av brott, med beaktande av den f(cid:148)reslagna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden om att g(cid:148)ra deltagande i en kriminell organisation i Euro- peiska unionens medlemsstater till ett brott, och med s(cid:132)rskilt beaktande av de brott som omfattas av den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden, med h(cid:132)nsyn till kraven i r(cid:134)dets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra att det finansiella systemet anv(cid:132)nds f(cid:148)r tv(cid:132)ttning av pengar (3) och de 40 rekommendationer ang(cid:134)ende bek(cid:132)mpande av penningtv(cid:132)tt som gjorts av finansiella aktionsgruppen mot med beaktande av den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden av den 17 december 1996 om tilln(cid:132)rmning av Europeiska unio- nens medlemsstaters lagstiftning och praktiska till(cid:132)mp- ning f(cid:148)r att bek(cid:132)mpa narkotikamissbruk samt f(cid:148)rebygga och bek(cid:132)mpa olaglig narkotikahandel (4), med tanke p(cid:134) det gemensamma m(cid:134)let att f(cid:148)rb(cid:132)ttra samordningen mellan brottsbek(cid:132)mpande myndigheter, med erinran om den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden om inr(cid:132)t- tande av ett europeiskt r(cid:132)ttsligt n(cid:132)tverk som antogs av r(cid:134)det den 29 juni 1998 (5), med beaktande av att m(cid:148)jligheten att avbryta brottslig verksamhet p(cid:134) omr(cid:134)det f(cid:148)r organiserad brottslighet f(cid:148)rb(cid:132)ttras genom effektivare samarbete mellan medlems- staterna n(cid:132)r det g(cid:132)ller att identifiera, sp(cid:134)ra, sp(cid:132)rra eller beslagta och f(cid:148)rverka tillg(cid:134)ngar som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n brott, med beaktande av att inb(cid:148)rdes (cid:148)verensst(cid:132)mmande rutiner effektiviserar det europeiska samarbetet n(cid:132)r det g(cid:132)ller att identifiera, sp(cid:134)ra, sp(cid:132)rra, beslagta och f(cid:148)rverka olagliga tillg(cid:134)ngar, med beaktande av att det i rekommendation 16 i den ovan n(cid:132)mnda handlingsplanen om bek(cid:132)mpande av den organiserade brottsligheten framh(cid:134)lls att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att p(cid:134)skynda f(cid:148)rfarandena f(cid:148)r r(cid:132)ttsligt samarbete i fr(cid:134)gor med anknytning till organiserad brottslighet och att kraftigt minska dr(cid:148)jsm(cid:134)len vid (cid:148)verf(cid:148)ring av, och svar p(cid:134), framst(cid:132)llningar, med h(cid:132)nsyn till medlemsstaternas anslutning till 1959 (cid:134)rs europeiska konvention om inb(cid:148)rdes r(cid:132)ttshj(cid:132)lp i brottm(cid:134)l, mot bakgrund av F(cid:148)renta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa (cid:132)mnen fr(cid:134)n 1988 och F(cid:148)renta nationernas generalf(cid:148)rsamlings extra session om narkotika (cid:134)r 1998, (1) EGT L 344, 15. 12. 1997, s. 7. (2) EGT L 99, 31. 3. 1998, s. 8. (3) EGT L 166, 28. 6. 1991, s. 77. (4) EGT L 342, 31. 12. 1996, s. 6. (5) EGT L 191, 7. 7. 1998, s. 4. L 333/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 12. 98 med erk(cid:132)nnande av de landvinningar som har gjorts genom 1996 (cid:134)rs Dublinseminarium om f(cid:148)rverkande av tillg(cid:134)ngar genom att hindren f(cid:148)r effektivt samarbete iden- tifierades, och medlemsstaterna kommer f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l att str(cid:132)va efter att gentemot andra medlemsstater vara restriktiva med att utnyttja de fakultativa v(cid:132)gransgrunder som anges i artikel 18. 2 och 18. 3 i 1990 (cid:134)rs konvention. med f(cid:148)ruts(cid:132)ttningen att de samarbetsformer som fastst(cid:132)lls i denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd inte p(cid:134)verkar andra former av bilateralt eller multilateralt samarbete. Artikel 2 H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 inga reservationer g(cid:148)rs eller vidh(cid:134)lls mot 1. F(cid:148)r att f(cid:134) till st(cid:134)nd effektivare (cid:134)tg(cid:132)rder mot den organiserade brottsligheten skall medlemsstaterna se till att f(cid:148)ljande artiklar i Europar(cid:134)dets konvention fr(cid:134)n 1990 om penning- tv(cid:132)tt, efterforskning, beslag och f(cid:148)rverkande av vinning av brott (nedan kallad 1990 (cid:134)rs konvention): a) Artikel 2; om brottet bestraffas med frihetsber(cid:148)vande eller frihetsber(cid:148)vande (cid:134)tg(cid:132)rd d(cid:132)r h(cid:148)gsta straffet (cid:132)r mer (cid:132)n ett (cid:134)r. b) Artikel 6; om det g(cid:132)ller allvarliga brott. S(cid:134)dana brott b(cid:148)r under alla f(cid:148)rh(cid:134)llanden innefatta de brott som bestraffas med frihetsber(cid:148)vande eller frihetsber(cid:148)vande (cid:134)tg(cid:132)rd d(cid:132)r h(cid:148)gsta straffet (cid:132)r mer (cid:132)n ett (cid:134)r, eller, n(cid:132)r det g(cid:132)ller de stater som har en minimitr(cid:148)skel f(cid:148)r brott i sitt r(cid:132)ttssystem, brott som bestraffas med frihetsber(cid:148)- vande eller frihetsber(cid:148)vande (cid:134)tg(cid:132)rd d(cid:132)r l(cid:132)gsta straffet (cid:132)r mer (cid:132)n sex m(cid:134)nader. Led a skall inte p(cid:134)verka reservationer som har gjorts avse- ende f(cid:148)rverkande av vinning av brott som bestraffas enligt skattelagstiftning. 2. Varje medlemsstat skall se till att dess lagstiftning och f(cid:148)rfaranden n(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)rverkande av vinning av brott (cid:132)ven m(cid:148)jligg(cid:148)r f(cid:148)rverkande av egendom vars v(cid:132)rde motsvarar s(cid:134)dan vinning, b(cid:134)de i rent inhemska f(cid:148)rfa- randen och i f(cid:148)rfaranden som inleds p(cid:134) beg(cid:132)ran av en annan medlemsstat, inbegripet beg(cid:132)ran om verkst(cid:132)llighet av utl(cid:132)ndska beslut om f(cid:148)rverkande. Medlemsstaterna kan emellertid undanta f(cid:148)rverkande av egendom vars v(cid:132)rde motsvarar fall. Orden ”egendom”, ”vinning” och ”f(cid:148)rverkande” skall ha samma betydelse som i artikel 1 i 1990 (cid:134)rs konvention. vinning fr(cid:134)n brott ringa i 1. Varje medlemsstat skall inom ramen f(cid:148)r verksam- heten i det europeiska r(cid:132)ttsliga n(cid:132)tverket utarbeta en anv(cid:132)ndarv(cid:132)nlig handledning som inneh(cid:134)ller upplysningar om var r(cid:134)dgivning finns att tillg(cid:134) och som redog(cid:148)r f(cid:148)r vilken r(cid:132)ttshj(cid:132)lp medlemsstaten kan tillhandah(cid:134)lla f(cid:148)r att identifiera, sp(cid:134)ra, sp(cid:132)rra eller beslagta och f(cid:148)rverka hj(cid:132)lp- medel och vinning av brott. Handledningen skall (cid:132)ven inneh(cid:134)lla uppgift om samtliga viktiga begr(cid:132)nsningar i fr(cid:134)ga om s(cid:134)dan r(cid:132)ttshj(cid:132)lp och vilken information som de ans(cid:148)kande staterna skall tillhandah(cid:134)lla. 2. Generalsekretariatet vid Europeiska unionens r(cid:134)d skall tillst(cid:132)llas de handledningar som i avses i punkt 1 och skall (cid:148)vers(cid:132)tta dem till de officiella spr(cid:134)ken vid Euro- peiska gemenskapens institutioner. Generalsekretariatet skall s(cid:132)nda handledningarna till medlemsstaterna, det europeiska r(cid:132)ttsliga n(cid:132)tverket och Europol. 3. Varje medlemsstat skall se till att den handledning som avses i punkt 1 h(cid:134)lls uppdaterad och att samtliga (cid:132)ndringar skickas till r(cid:134)dets generalsekretariat f(cid:148)r att (cid:148)ver- s(cid:132)ttas och skickas ut i enlighet med punkt 2. Artikel 3 Medlemsstaterna skall ge samma prioritet som den som till(cid:132)mpas vid inhemska f(cid:148)rfaranden (cid:134)t alla framst(cid:132)llningar fr(cid:134)n andra medlemsstater n(cid:132)r det g(cid:132)ller att indentifiera, sp(cid:134)ra, sp(cid:132)rra eller beslagta och f(cid:148)rverka tillg(cid:134)ngar. Artikel 4 till skall uppmuntra 1. Medlemsstaterna direkta kontakter mellan utredare, unders(cid:148)kningsdomare och (cid:134)klagare i medlemsstaterna genom att p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt utnyttja tillg(cid:132)ngliga former f(cid:148)r samarbete f(cid:148)r att s(cid:132)ker- st(cid:132)lla att framst(cid:132)llningar om r(cid:132)ttshj(cid:132)lp genom formella kanaler inte g(cid:148)rs i on(cid:148)dan. N(cid:132)r det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt med en formell framst(cid:132)llan skall den ans(cid:148)kande staten se till att den (cid:132)r korrekt utformad och uppfyller samtliga krav i den anmodade staten. 3. Varje medlemsstat skall se till att dess lagstiftning och f(cid:148)rfaranden ger den m(cid:148)jlighet att, p(cid:134) beg(cid:132)ran fr(cid:134)n en annan medlemsstat, identifiera och sp(cid:134)ra misst(cid:132)nkt vinning av brott, om det finns rimlig grund att misst(cid:132)nka att en brottslig handling har beg(cid:134)tts. S(cid:134)dan lagstiftning och s(cid:134)dana f(cid:148)rfaranden skall g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att ge r(cid:132)tts- hj(cid:132)lp p(cid:134) ett s(cid:134) tidigt stadium som m(cid:148)jligt av en utredning 2. N(cid:132)r det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att verkst(cid:132)lla en framst(cid:132)llan om r(cid:132)ttshj(cid:132)lp p(cid:134) det s(cid:132)tt som f(cid:148)rv(cid:132)ntas av den ans(cid:148)kande staten, skall den anmodade staten, efter l(cid:132)mpligt samr(cid:134)d med den ans(cid:148)kande staten och med fullt iakttagande av nationell lagstiftning och internationella (cid:134)taganden, str(cid:132)va efter att tillgodose framst(cid:132)llningen p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt. 9. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 333/3 3. Medlemsstaterna skall (cid:148)verl(cid:132)mna en framst(cid:132)llan om r(cid:132)ttshj(cid:132)lp s(cid:134) snart som den exakta arten av den r(cid:132)ttshj(cid:132)lp som erfordras har fastst(cid:132)llts och, n(cid:132)r en framst(cid:132)llan har markerats med ”br(cid:134)dskande” eller en tidsfrist har angivits, f(cid:148)rklara sk(cid:132)len f(cid:148)r detta. Artikel 5 1. Medlemsstaterna skall, n(cid:132)r det inte strider mot deras lagstiftning, vidta alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att mini- mera riskerna f(cid:148)r att tillg(cid:134)ngar skingras. I detta skall inbe- gripas de (cid:134)tg(cid:132)rder som kan erfordras f(cid:148)r att tillg(cid:134)ngar som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r en framst(cid:132)llan fr(cid:134)n en annan medlemsstat skyndsamt skall kunna sp(cid:132)rras eller tas i beslag s(cid:134) att en senare beg(cid:132)ran om f(cid:148)rverkande inte motverkas. 2. Om det vid behandlingen av en framst(cid:132)llan om r(cid:132)tts- hj(cid:132)lp i ett omr(cid:134)de i en medlemsstat uppst(cid:134)r behov att vidta ytterligare efterforskningar i ett annat omr(cid:134)de i denna medlemsstat skall medlemsstaten, under f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ning att detta inte strider mot dess lagstiftning, vidta alla (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r m(cid:148)jliga f(cid:148)r att den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga r(cid:132)tts- hj(cid:132)lpen skall kunna ges utan att n(cid:134)gon ytterligare skriftlig framst(cid:132)llan beh(cid:148)ver g(cid:148)ras. 3. Om verkst(cid:132)llandet av en framst(cid:132)llan medf(cid:148)r att det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att g(cid:148)ra ytterligare efterforskningar avse- ende en angr(cid:132)nsande fr(cid:134)ga, och den ans(cid:148)kande staten l(cid:132)mnar in en kompletterande skriftlig framst(cid:132)llan, skall den anmodade staten, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att detta inte strider mot dess lagstiftning, vidta alla (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r m(cid:148)jliga f(cid:148)r att p(cid:134)skynda verkst(cid:132)llandet av en s(cid:134)dan kompletterande framst(cid:132)llan. Artikel 6 1. Medlemsstaterna skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det finns ett system f(cid:148)r att g(cid:148)ra deras domstolar f(cid:148)rtrogna med b(cid:132)sta rutiner vid internationellt samarbete n(cid:132)r det g(cid:132)ller att indentifiera, sp(cid:134)ra, sp(cid:132)rra eller beslagta och f(cid:148)rverka hj(cid:132)lp- medel och vinning av brott. 2. Medlemsstaterna skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att l(cid:132)mplig utbild- ning enligt b(cid:132)sta rutiner ges till alla utredare, unders(cid:148)k- ningsdomare, (cid:134)klagare och andra tj(cid:132)nstem(cid:132)n som ber(cid:148)rs av internationellt samarbete om att sp(cid:132)rra eller beslagta och f(cid:148)rverka tillg(cid:134)ngar. identifiera, sp(cid:134)ra, 3. Ordf(cid:148)randeskapet och ber(cid:148)rda medlemsstater skall, n(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt i samarbete med det europeiska r(cid:132)ttsliga n(cid:132)tverket och Europol, vid behov anordna seminarier f(cid:148)r tj(cid:132)nstem(cid:132)n fr(cid:134)n medlemsstaterna och andra ber(cid:148)rda sakkunniga f(cid:148)r att fr(cid:132)mja och utveckla b(cid:132)sta rutiner och f(cid:148)r att uppmuntra till (cid:148)verensst(cid:132)mmande f(cid:148)rfaranden. Artikel 7 R(cid:134)det skall f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2000 g(cid:148)ra en (cid:148)versyn av denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd mot bakgrund av resultaten fr(cid:134)n till(cid:132)mpningen av den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden av den 5 december 1997 om inf(cid:148)rande av en ordning f(cid:148)r utv(cid:132)r- dering av till(cid:132)mpning och genomf(cid:148)rande p(cid:134) nationell niv(cid:134) av internationella (cid:134)taganden i kampen mot den orga- niserade brottsligheten. Artikel 8 1. Medlemsstaterna skall om inte annat f(cid:148)ljer av punkt 2 vidta alla l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd s(cid:134) snart som den tr(cid:132)der i kraft, och de skall se till att dess inneh(cid:134)ll kommer till deras rele- vanta nationella och lokala myndigheters k(cid:132)nnedom. 2. Medlemsstaterna skall, inom tre (cid:134)r efter det att denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd har tr(cid:132)tt i kraft, l(cid:132)gga fram l(cid:132)mpliga f(cid:148)rslag till genomf(cid:148)rande av artikel 1 f(cid:148)r (cid:148)verv(cid:132)gande av de beh(cid:148)riga myndigheterna, i syfte att anta dem. Artikel 9 Denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd skall offentligg(cid:148)ras i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning och tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 3 december 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar K. SCHL(cid:153)GL Ordf(cid:148)rande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3618/98 af Nelly MAES til Kommissionen. Kommissionens sendrægtige reaktion på ECHO- sagen

eurovoc_concepts:
European official
budgetary control
corruption
economic offence
fraud against the EU
humanitarian aid
recruitment

text: C 182/110 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 Hvordan kan Kommissionen hævde, at den daværende ECHO-direktør ikke var vidende om tilstedeværelsen af en skrivelse om uregelmæssigt rekrutteret personale, eftersom samme person i et notat af 18. februar 1994, ref. nr. Sgz/mg D(94), meddelte kommissionsmedlem Maríns kabinet, at der i ECHO var beskæftiget 12 personer, som var uretmæssigt ansat på grundlag af aktionsbevillinger, samt fire personer, som var rekrutteret på grundlag af budgetposterne vedrørende forskning og undersøgelse. I samme notat gav den pågældende ECHO-direktør tilmed en oversigt over den procentvise andel af de såkaldte »u-både« beskæftiget i ECHO. Tallene varierer fra 3 til 15 procent. (1999/C 182/148) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3618/98 af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen (3. december 1998) Om: Kommissionens sendrægtige reaktion på ECHO-sagen Den 14. juli 1998 udtalte kommissionsmedlem Gradin på Europa-Parlamentets plenarmøde, at der »i sidste uge« (dvs. i ugen fra den 6. juli 1998) faldt mistanke på en tjenestemand beskæftiget i ECHO, hvilket foranledigede Kommissionen til at gribe ind. UCLAF-rapporten om undersøgelsen af de fire omstridte ECHO- kontrakter forelå den 15. maj 1998. Kommissionen bedes oplyse følgende: 1. Hvad er der sket i tidsrummet fra 15. maj til 14. juli 1998? 2. Er det korrekt, at den pågældende tjenestemand allerede den 9. februar 1998 gav UCLAF’s medarbejdere meget udførlig forklaring om, at de fire ECHO-kontrakter var falske, og at de var blevet benyttet til at finansiere eksternt personale? Hvorfor ventede Kommissionen i bekræftende fald indtil juli 1998, før den indledte disciplinære og retslige procedurer? (1999/C 182/149) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3619/98 af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen (3. december 1998) Om: Kommissionsmedlem Maríns inddragelse og ansvar i ECHO-sagen I svaret af 11. september 1998 på spørgsmålene i første arbejdsdokument af Fabra Vallés, ordfører, (PE 226. 913) om Kommissionens opfølgning af Revisionsrettens særberetning nr. 2/97 og ECHO-sagen gives der en omfattende redegørelse for Kommissionens holdning til fremgangsmåden med de såkaldte minibudgetter, hvormed eksternt personale finansieres på grundlag af aktionsbevillinger. Kommissionen forelagde i den forbindelse korrespondancen mellem kommissionsmedlemmerne Van Miert og Marín samt mellem Maríns kabinet og de ansvarlige for ECHO. Indholdet af denne korrespondance er ganske afslørende. Kommissionen bedes oplyse følgende: 1. Hvordan forklarer Kommissionen forskellen mellem de i Maríns skrivelse af 24. februar 1998 til Van Miert anførte tal over ansatte personer og de i ECHO-direktørens skrivelse af 18. februar 1994 til Maríns kabinet anførte tal? 2. Finder Kommissionen det normalt, at Marín ikke oplyste kommissionsmedlem Van Miert om de tolv personer, som »var uretmæssigt ansat på grundlag af aktionsbevillinger« og de personer, der »var rekrutteret på grundlag af budgetposterne vedrørende forskning og undersøgelse« (notat med ref. nr. Sgz/mg D(94) 192)? 3. Hvordan kan det være, at det trods Maríns anmodning af 24. februar 1991 til den daværende ECHO- direktør om at bringe personalefinansieringen via aktionsbevillinger eller forskningskontrakter til ophør skulle vare helt frem til juni 1995, før den »eksterne celle« blev afviklet?


title: Rozhodnutí Rady ze dne 3. prosince 1998, kterým se Europolu uděluje pravomoc zabývat se trestnými činy proti životu, tělesnému zdraví, osobní svobodě nebo majetku spáchanými nebo těmi, které by mohly být spáchány, v rámci teroristických činů (1999/C 26/06)

eurovoc_concepts:
Europol
crime against individuals
crime against property
offence
terrorism

text: 116 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 1 31999D0130(02) 30. 1. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ C 26/22 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 3. prosince 1998, kterým se Europolu uděluje pravomoc zabývat se trestnými činy proti životu, tělesnému zdraví, osobní svobodě nebo majetku spáchanými nebo těmi, které by mohly být spáchány, v rámci teroristických činů (1999/C 26/06) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Úmluvu založenou na článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 této úmluvy, s ohledem na dohodu dosaženou v Radě dne 19. března 1998 a ve dnech 28. až 29. května 1998 o zásadě, kterou se Europolu uděluje pravomoc zabývat se od zahájení své činnosti trestnými činy proti životu, tělesnému zdraví, osobní svobodě nebo majetku, které byly nebo by mohly být spáchány v rámci teroristických činů, s ohledem na práci Přípravné protiteroristické skupiny a po přezkoumání správní radou Europolu a s vědomím potřeby zvláštního rozhodnutí o rozpočtových a personálních důsledcích pro Europol, ROZHODLA TAKTO: Od zahájení své činnosti v souladu s čl. 45 odst. 4 Úmluvy o Europolu má Europol pravomoc zabývat se trestnými činy proti životu, tělesnému zdraví, osobní svobodě nebo majetku spáchanými nebo těmi, které by mohly být spáchány, v rámci teroristických činů. Článek 1 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1999. Článek 2 V Bruselu dne 3. prosince 1998. Za Radu předseda K. SCHLÖGL (1) Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3608/98 dell'on. Hugh McMAHON alla Commissione. Politica di sviluppo e cooperazione dell'UE dopo l'ampliamento

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
European Union
cooperation policy
developing countries
development policy
enlargement of the Union
trade relations

text: C 182/106 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 28. 6. 1999 Il Consiglio potrebbe motivare la sua scelta di mantenere soltanto questi due tipi di energia e, eventualmente, potrebbe dare precisazioni sull’ampliamento dell’applicazione dell’aliquota ridotta di IVA a altre energie come la distribuzione di energia calorica (calore), e particolarmente quella prodotta da una fonte energetica rinnovabile come la legna? (1) GU L 316 del 31. 10. 1992, pag. 1. (2) GU C 210 del 6. 7. 1998, pag. 215. Risposta (8 febbraio 1999) Nell’adottare la direttiva menzionata dall’Onorevole Parlamentare, il Consiglio si è attenuto all’oggetto 1. della proposta della Commissione. Un’eventuale estensione del campo di applicazione dell’attuale direttiva richiederebbe una nuova 2. proposta della Commissione, in mancanza della quale il Consiglio non può pronunciarsi. (1999/C 182/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3600/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Contingente tariffario comunitario autonomo applicabile nel 1999 ai filetti di tonno provenienti da paesi terzi Può la Commissione rendere note le sue previsioni relative al contingente tariffario comunitario autonomo applicabile nel 1999 ai filetti di tonno provenienti da paesi terzi? Qual è il previsto volume di tale contingente e la rispettiva percentuale tariffaria? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (15 gennaio 1999) In relazione a questi contingenti tariffari applicabili ai prodotti della pesca non sono state fatte previsioni per l’anno 1999, dato che i contingenti saranno aperti a partire dal 1o aprile 1999. Per questa ragione, la proposta della Commissione sarà presentata solo nel febbraio 1999 in vista dell’adozione da parte del Consiglio nel marzo 1999. (1999/C 182/141) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3608/98 di Hugh McMahon (PSE) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Politica di sviluppo e cooperazione dell’UE dopo l’ampliamento Può la Commissione far sapere al Parlamento se si è formata un’opinione sull’impatto dell’ampliamento in caso affermativo, trasmettere al sull’evoluzione della politica di cooperazione e sviluppo dell’UE e, Parlamento il suo parere in merito? Risposta data dal sig. Pinheiro in nome della Commissione (11 gennaio 1999) L’ampliamento ai paesi dell’Europa centrale e orientale costituisce un momento storico per la Comunità. Si tratta di un’evoluzione che potenzierà i valori democratici, la Commissione è convinta che i risultati positivi dell’ampliamento per i paesi in via di sviluppo saranno la solidarietà e lo sviluppo. In futuro,


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3640/98 do Deputado John McCARTIN Regional biståndsplan - Upper Shannon, Irland

eurovoc_concepts:
EU programme
Ireland
aid system
regional aid
tax relief

text: 12. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 325/19 No que se refere à protecção dos consumidores contra a exposição à BSE, a Comunidade adoptou uma 3. estratégia de precaução. Tal resulta da natureza fatal da doença, da falta de instrumentos de diagnóstico, da resistência do agente causador da doença às técnicas de transformação utilizadas nos sectores dos géneros alimentícios e dos alimentos para animais e do limitado conhecimento do modo de transmissão ao homem e aos animais. Tanto os comités científicos como o Gabinete Internacional de Epizootias, responsáveis pela avaliação de métodos de protecção contra as encefalopatias espongiformes transmissíveis, emitiram recente- mente recomendações de medidas para reduzir os riscos associados à BSE. Com base nessas recomendações e na evolução da ocorrência da BSE em Portugal, a Comunidade adoptou as medidas de emergência acima referidas. Estas destinam-se a proteger os consumidores e a impedir a continuação da propagação do agente, através do reforço das medidas de protecção já em vigor, da introdução de medidas complementares em Portugal e do embargo à expedição de certos produtos. 4. A Comissão não prevê medidas de apoio específicas para a Região Autónoma da Madeira, para além das que já estão ou estão em vias de ser adoptadas no quadro geral do apoio financeiro concedido a Portugal para a erradicação e controlo da BSE. (1) JO L 311 de 20. 11. 1998. (1999/C 325/021) PERGUNTA ESCRITA E-3640/98 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (3 de Dezembro de 1998) Objecto: Regime de ajudas regionais > Upper Shannon, Irlanda A Comissão pode indicar se está a examinar o pedido do Governo irlandês relativo à concessão de um regime fiscal especial para um programa de renovação das zonas rurais em Upper Shannon e se o referido pedido está a ser objecto de um tratamento distinto de outros pedidos apresentados pelo Governo irlandês? Que outros pedidos do Governo irlandês estão neste momento a ser examinados pela Comissão? Resposta dada pelo Comissário Van Miert em nome da Comissão (11 de Janeiro de 1999) A Comissão está actualmente a examinar o regime de benefícios fiscais previsto no programa de renovação das zonas rurais, notificado à Comissão de acordo com o Tratado CE. De facto, este regime está a ser tratado separadamente dos outros regimes de auxílio irlandeses presentemente em apreciação. A Comissão está também a analisar neste momento o regime de benefícios fiscais no âmbito da Lei de Renovação Urbana de 1998 (Urban Renewal Act 1998), a aplicação de deduções de capital numa nova extensão geográfica situada na zona aduaneira das docas, em Dublim, bem como a concessão de benefícios por duplo arrendamento, isenções fiscais e deduções de capital com base nas Leis orçamentais de 1994 e 1995. (1999/C 325/022) PERGUNTA ESCRITA E-3652/98 apresentada por CristianaMuscardini (NI) à Comissão (3 de Dezembro de 1998) Objecto: Disposições da Agenda 2000 para o sector das oleaginosas No que se refere às propostas da Agenda 2000 relativas ao sector das oleaginosas, poderia a Comissão indicar: 1. 2. Se não considera que as actuais condições do mercado mundial já não justificam as medidas propostas? Se não considera que os Estados Unidos violaram unilateralmente o acordo, não tendo posto de facto termo às ajudas ao sector das oleaginosas no quadro da nova política agrícola do «Fair ACT»?


title: WRITTEN QUESTION No. 3629/98 by Hartmut NASSAUER to the Commission. Repercussions of the legislation in force in the Czech Republic on the assessment of its application for accession

eurovoc_concepts:
Czechoslovakia
Germany
accession to the European Union
expropriation
fundamental rights
human rights

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/95 Onko komissio ottanut nämä lait huomioon, kun se on valmistautunut tähän mennessä tuleviin neuvotte- luihin Tšekin tasavallan jäsenyydestä, tai aikooko se tehdä niin vastaisuudessa? Kun otetaan huomioon Tšekin tasavallan kanssa käytävät jäsenyysneuvottelut, mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Tšekin hallitus saadaan saattamaan lakinsa ja määräyksensä yhdenmukaisiksi ihmisoikeuksista ja perusvapauksista annetun julistuksen kanssa? Pitääkö komissio jäsenyysneuvottelujen kannalta mielekkäänä sitä, että Tšekin tasavalta saadaan vakuuttu- neeksi siitä, että sen on hylättävä takavarikoinnista ja oikeuksien menetyksestä säätävät niin kutsutut Benesch- määräykset, jotta laajentuneessa Euroopan unionissa voidaan taata oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien peri- aatteiden rajoittamaton voimassaolo? (1999/C 207/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/98 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Tšekin tasavallassa voimassa olevien lakien vaikutus maan jäsenyyshakemuksen arviointiin Eri maiden kansalaisiin kohdistuvia ihmisoikeusloukkauksia, jotka liittyvät maastakarkotukseen Tšekkoslo- vakiasta toisen maailmansodan jälkeen, ei ole vieläkään kumottu. Monet asianomaiset ovat vielä elossa. Tasavallan presidentin määräyksellä ja muilla laeilla takavarikoitiin vuosina 1945 ja 1946 täysin ennen kaikkea saksalaisten ja unkarilaisten omaisuus, mikä rasittaa ihmisiä vielä tänäkin päivänä. Tšekin tasavallan oikeusjärjestyksessä pitäydytään edelleen tässä päätöksessä. Tšekin tasavalta katsoo edelleenkin, että 8. touko- kuuta 1946 annettu laki, joka vapauttaa rangaistuksesta kohtuuttomuuksiin menevät karkotustoimet, on voimassa. Onko komissio samaa mieltä siitä, että perimmäisten ihmis- ja kansalaisoikeuksien kunnioittaminen tai kunnioittamatta jättäminen ei voi olla vaikuttamatta siihen, miten Euroopan unioni arvioi Tšekin tasavallan esittämää hakemusta EU:n jäseneksi? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3626/98, E-3628/98 ja E-3629/98 (3. helmikuuta 1999) Jäsenyysneuvottelut koskevat Tšekin tulevaa jäsenyyttä Euroopan unionissa ja sitä, että Tšekki omaksuu yhteisön säännöstön. Omistusoikeus ei sinällään sisälly yhteisön säännöstöön. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 222 artiklassa määrätään, että kyseisellä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Tästä syystä komissio katsoo, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset ovat Saksan ja Tšekin kahdenvälinen asia. Toisaalta yhteisön säännöstössä säädetään useista perusvapauksista kuten henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja sijoittautumisvapaudesta. Nämä vapaudet koskevat tulevaisuudessa sekä nykyisten että uusien jäsenvalti- oiden kansalaisia. Kun Tšekki ryhtyy soveltamaan näitä vapauksia, arvoisan parlamentin jäsenen mainitse- massa kysymyksessä päästään todennäköisesti aikaisempaa helpommin ratkaisuun. (1999/C 207/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3627/98 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Tšekin tasavallan tekemä varauma yksityishenkilön valitusoikeuteen Tšekin tasavalta on allekirjoittanut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja siihen kuuluvat lisäpöytäkirjat


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3614/98 von Nelly MAES an die Kommission. Bestätigung von Presseberichten über Fälle von Vetternwirtschaft im Fall ECHO

text: C 182/108 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 28. 6. 1999 1997 wurden aus dem Haushaltsposten B7-6000 15 Projekte zur Aufklärung der europäischen Öffentlichkeit über Fragen des Ausbaus des fairen Handels unterstützt. Der von der Kommission bereitgestellte Betrag (höchstens 50 % der Gesamtkosten eines Projekts) belief sich auf ungefähr 2,9 Mio. Euro. Für 1998 hat sich die Zahl der aus demselben Haushaltsposten genehmigten oder zur Mittelbindung anstehenden Projekte deutlich auf 21 für insgesamt ungefähr 3,7 Mio. Euro erhöht. Seit Jahren stellt die Kommission eine Kofinanzierung für Projekte der Nichtregierungsorganisationen (NRO) bereit, die Zertifizierungsstellen für das Fair-Trade-Siegel sind, „Weltläden“ betreiben oder die Verhaltens- kodizes verbreiten. (1999/C 182/143) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3613/98 von Nelly Maes (ARE) an die Kommission (3. Dezember 1998) Betrifft: Wirkliches Ausmaß des Falls ECHO Die Europäische Kommission erklärt, daß es im Fall ECHO statt um 96 Mio. BFR in Wirklichkeit nur um 20 Mio. BFR geht. Wie kann die Kommission dies nachweisen? Wenn UCLAF feststellt, daß die vier Verträge fingiert sind und daß sogar Auszahlungen aufgrund fingierter Dokumente vorgenommen wurden, kann man doch nicht umhin festzustellen, daß all diese Beträge, also volle 96 Mio. , auf völlig unregelmäßige Weise ausgezahlt wurden. Trifft das zu? Ist die Kommission bereit, die gesamten 96 Mio. zurückzufordern? Kann die Kommission schließlich mitteilen, ob der Fall ECHO auf die vier fingierten Verträge über humanitäre Hilfe für das ehemalige Jugoslawien und die Region der Großen Seen in Afrika beschränkt ist? Kann die Kommission mit Sicherheit behaupten, daß die Praxis fingierter Rechnungen und fingierter Verträge nicht auch bei anderen Gelegenheiten angewandt wurde? Stellt der heutige Fall ECHO eine Ausnahme dar, oder wurden derartige Praktiken häufiger angewandt? Die Kommission erklärte, daß das betreffende Unternehmen in den letzten Jahren Verträge mit einem Volumen von annähernd 1 Mrd. Franken erhalten hat. Wurde inzwischen geprüft, ob die anderen Verträge, die die Kommission mit dem betreffenden Unternehmen geschlossen hat, korrekt abgewickelt wurden? (1999/C 182/144) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3614/98 von Nelly Maes (ARE) an die Kommission (3. Dezember 1998) Betrifft: Bestätigung von Presseberichten über Fälle von Vetternwirtschaft im Fall ECHO Kann die Kommission die Presseberichte bestätigen, denen zufolge es dem im Fall ECHO entlassenen Beamten gelungen sein soll, seine Verwandten und/oder Freunde bei der „externen Zelle“ von ECHO beschäftigen zu lassen? Treffen die Berichte über die Beschäftigung der Ehegattin des entlassenen Beamten als Übersetzerin bei den Unternehmen zu, die im Fall ECHO der Betrügerei verdächtigt werden?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3586/98 του Alexandros ALAVANOS Εναρμόνιση της Ελλάδας με την Οδηγία 92/44/ΕΟΚ

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Greece
approximation of laws
harmonisation of standards
national implementing measure
peripheral
report
telecommunications

text: C 320/56 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 6. 11. 1999 (1999/C 320/074) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3564/98 υποβολη΄: Nikitas Kaklamanis (UPE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Χρηµατοδο΄τηση προτα΄σεων Ορθοδο΄ξων Εκκλησιω΄ν απο΄ την ΕΕ Μπορει΄ η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ να µε πληροφορη΄σει ποιε΄ς προτα΄σεις απο΄ αυτε΄ς υποβλη΄θηκαν απο΄ Ορθο΄δοξες Εκκλησι΄ες (µε΄σα και ε΄ξω απο΄ την ΕΕ) χρηµατοδοτη΄θηκαν απο΄ τη Γενικη΄ ∆/νση Χ της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς η΄ απο΄ κα΄ποια Γραµµη΄ του Κοινοτικου΄ Πρου¨ πολογισµου΄; Μπορει΄ να µε ενηµερω΄σει η Επιτροπη΄ για αντι΄στοιχες προτα΄σεις Εκκλησιω΄ν α΄λλων δογµα΄των που ενισχυ΄θηκαν απο΄ Κοινοτικου΄ς πο΄ρους; Απα΄ντηση του κ. Oreja εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (23 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄, στο πλαι΄σιο των ενεργειω΄ν και των προγραµµα΄των της για το 1998 για τη διατη΄ρηση της ευρωπαι¨κη΄ς πολιτιστικη΄ς κληρονοµια΄ς (Raphael), συγχρηµατοδο΄τησε σχε΄διο που υποβλη΄θηκε απο΄ το Κε΄ντρο για τη δια΄γνωση και την ε΄ρευνα βυζαντινω΄ν εικο΄νων της Ιερα΄ς Μονη΄ς του Ευαγγελισµου΄ της Θεοτο΄κου στην Ορµυ΄λια Χαλκιδικη΄ς στην Ελλα΄δα που ανη΄κει στην Ιερα΄ Μονη΄ Σι΄µωνος Πε΄τρας του Αγι΄ου Όρους. Στο πλαι΄σιο των διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων, ει΄ναι καταρχη΄ν επιλε΄ξιµα σχε΄δια για τη διατη΄ρηση της αρχιτεκτονικη΄ς και πολιτιστικη΄ς κληρονοµια΄ς και συγχρηµατοδο- του΄νται µε΄σω των διαφο΄ρων προγραµµα΄των. Π. χ. µε το πρω΄το και το δευ΄τερο κοινοτικο΄ πλαι΄σιο στη΄ριξης για την Ελλα΄δα συγχρηµατοδοτη΄θηκαν δια΄φορα σχε΄δια στο κρα΄τος µε΄λος για τη διατη΄ρηση και την αναστη΄λωση εκκλησιω΄ν και µοναστηριω΄ν που αποτελου΄ν αναπο΄σπαστο µε΄ρος της ελληνικη΄ς κληρονοµια΄ς. Ένα µεγα΄λο µε΄ρος απο΄ τα σχε΄δια αυτα΄ αφορου΄ν το Όγιον Όρος. Ορισµε΄να σχε΄δια α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα συνδεδεµε΄να µε α΄λλα θρησκευτικα΄ δο΄γµατα συγχρηµατοδοτη΄θηκαν το 1998 στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος Raphael. Ο πρωτοπρεσβυ΄τερος και το µοναχικο΄ τα΄γµα του καθεδρικου΄ ναου΄ του Peterborough υπε΄βαλε σχε΄διο για τη συντη΄ρηση των µεσαιωνικω΄ν ζωγραφιω΄ν σε ξυ΄λο και αφορου΄σε τις ζωγραφιε΄ς στους καθεδρικου΄ς του Peterborough (Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο), του Bjorsater (Σουηδι΄α) και του Vestre Slidre (Νορβηγι΄α). Ένα α΄λλο σχε΄διο που υπε΄βαλαν οι ισπανικε΄ς αρχε΄ς στο πλαι΄σιο των εργαστηρι΄ων ευρωπαι¨κη΄ς κληρονοµια΄ς, ο΄πως αναφε΄ρεται στην απο΄φαση για την συ΄σταση του προγρα΄µµατος Raphael αφορα΄ τη διατη΄ρηση και τη διευ΄ρυνση των θρησκευτικω΄ν µνηµει΄ων που βρι΄σκονται στη διαδροµη΄ του St. Jacques de Compostelle. (1999/C 320/075) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3586/98 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (3 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Εναρµο΄νιση της Ελλα΄δας µε την Οδηγι΄α 92/44/ΕΟΚ Η Ελλα΄δα µε το Προεδρικο΄ ∆ια΄ταγµα 121/ΦΕΚ Α 103/15-5-98 εναρµονι΄στηκε µε την Οδηγι΄α 92/44/ΕΟΚ (1) για µισθωµε΄να κυκλω΄µατα. ∆εδοµε΄νου ο΄τι συ΄µφωνα µε πληροφορι΄ες η Επιτροπη΄ θε΄τει ζη΄τηµα σωστη΄ς εναρµο΄νισης της ως α΄νω οδηγι΄ας ερωτα΄ται; 1. Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι υπα΄ρχουν προβλη΄µατα ορθη΄ς η΄ ατελου΄ς εναρµο΄νισης µε την παραπα΄νω οδηγι΄α απο΄ την Ελλα΄δα; 2. Υπα΄ρχουν χω΄ρες µε΄λη µε αντι΄στοιχα προβλη΄µατα εναρµο΄νισης µε την Οδηγι΄α 92/44/ΕΟΚ; 3. Τι΄ µε΄τρα ε΄χει λα΄βει η Επιτροπη΄ για κα΄θε χω΄ρα µε΄λος προκειµε΄νου αυτε΄ς να προβου΄ν σε ορθη΄ εναρµο΄νιση της εν λο΄γω Οδηγι΄ας; (1) ΕΕ L 165 της 19. 6. 1992, σελ. 27


title: Resolution on the management and funding of human rights and democratisation programmes

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3645/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Régime fiscal commun - Paiement d'intérêts et de redevances

eurovoc_concepts:
corporation tax
cross-border cooperation
interest
quasi-fiscal charge
restrictive trade practice
single market
tax harmonisation
tax relief

text: 21. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 207/99 (1999/C 207/133) QUESTION ÉCRITE E-3645/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (3 décembre 1998) Objet: Régime fiscal commun (cid:25) Paiement d’intérêts et de redevances Dans la proposition de directive du Conseil concernant un régime fiscal commun applicable aux paiements d’intérêts et de redevances effectués entre des sociétés associées d’États membres différents (COM(98) 0067-98/ 0087(CNS)) (1), la Commission se réserve la possibilité de proposer par la suite, dans le cadre de l’achèvement du marché intérieur, l’extension de la mesure d’exemption aux prélèvements perçus sur les redevances et intérêts entre sociétés qui ne sont pas associées. Cette formulation est motivée par le souci d’atténuer l’impact financier de la proposition sur les États membres importateurs nets de capitaux et de technologie; par ailleurs, pour les États concernés (la Grèce et le Portugal), est prévue l’instauration d’une période transitoire de cinq ans au cours de laquelle le taux de l’impôt sera réduit progressivement: en effet, la règle de principe est que les paiements d’intérêts et de redevances susceptibles d’être exemptés de la retenue à la source sont des paiements au prix du marché («arm’s length») effectués entre des entreprises indépendantes; lorsque ceux-ci sont effectués entre des entreprises associées, l’application de ce principe entraîne le traitement de la partie excédentaire de ces paiements en tant que bénéfices distribués entrant dans le champ d’application de la directive 90/435/CEE (2). La Commission pourrait-elle dire quelle est la logique de cette formulation? (1) (2) JO C 123 du 22. 4. 1998, p. 9. JO L 225 du 20. 8. 1990, p. 6. Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (8 février 1999) La proposition de directive a pour objet d’éliminer un des obstacles fiscaux à la coopération transfrontalière entre sociétés d’États membres différents. Il s’agit d’une mesure nécessaire pour l’achèvement du marché unique. Toutefois, afin de réduire l’impact financier pour les États membres qui sont des importateurs nets de capitaux et de technologie, la proposition prévoit d’éliminer la retenue à la source d’une manière progressive. Le champ d’application serait, dans une première phase, limité aux paiements effectués entre sociétés associées. Par ailleurs, la proposition prévoit une période dérogatoire de 5 ans pour la Grèce et le Portugal. Étant donné que la plus grande partie des paiements d’intérêts et de redevances se fait entre sociétés associées, cette dérogation paraît justifiée. Il est exact que les intérêts et les redevances doivent en principe être fixés comme s’il n’y avait aucune dépendance entre le débiteur et le bénéficiaire. Cette règle, qui est complètement indépendante des mesures transitoires prévues en faveur de la Grèce et du Portugal, a pour objectif de ne pas faire entrer dans le champ d’application de la présente proposition des versements qui s’analysent en une distribution de bénéfices. Le montant d’intérêts ou de redevances qui n’excède pas celui qui aurait été convenu en l’absence d’une relation spéciale continue à être considéré comme un intérêt ou une redevance, même dans le cas de paiement entre sociétés associées, et devrait donc tomber dans le champ d’application de la directive. La partie excédentaire qui serait requalifiée en distribution de bénéfices bénéficierait des dispositions de la directive 90/435/CEE, lorsque les conditions prévues par cette directive sont remplies. (1999/C 207/134) QUESTION ÉCRITE E-3650/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (3 décembre 1998) Objet: Instruments de soutien aux investissements dans les pays tiers (avis d’initiative) Considérant l’avis du Comité économique et social sur les instruments communautaires de soutien aux investissements dans les pays tiers, la Commission peut-elle dire si elle a l’intention d’intégrer les instruments de soutien aux investissements dans les pays tiers dans une stratégie globale intégrant à la fois les grands principes de la coopération, les règles sociales et environnementales et ses propres intérêts légitimes en termes de réciprocité, d’emploi et de compétitivité?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3581/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. De tyrkiske myndigheders repressalier mod det teologiske fakultet på Chalki

eurovoc_concepts:
Christianity
Greece
Türkiye
freedom of religious beliefs
protection of minorities
religious discrimination
theology

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/101 (1999/C 182/134) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3581/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (3. december 1998) Om: De tyrkiske myndigheders repressalier mod det teologiske fakultet på Chalki De tyrkiske myndigheder har afskediget bestyrelsen for det teologiske fakultet på Chalki for dels at skade det økumeniske patriarkats omdømme og dels at skræmme grækerne i Tyrkiet, så de trækker sig ud af bestyrelserne i institutioner, der forvalter udenlandsgrækeres formuer, hvorfor disse formuers ejerskab bliver diffust. Patriarken, Vartholomeos, har allerede protesteret, og den amerikanske regering har givet udtryk for, at den vil gøre indvending mod ovenstående. Da de tyrkiske myndigheders repressalier er en eklatant krænkelse af menneskerettighederne, religions- friheden, de borgerlige frihedsrettigheder og retfærdigheden, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at fordømme Tyrkiets nye uacceptable repressalier mod patriarkatet og træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at det teologiske fakultet på Chalki igen kan fungere, og at afskedigelsen af skolens bestyrelse tilbagekaldes? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek på skriftlige forespørgsler E-3566/98 og E-3581/98 (23. december 1998) Kommissionen er bekendt med, at bestyrelsen for det teologiske fakultet på øen Chalki nær Istanbul blev afskediget for nylig. Kommissionen er bekymret over denne nye udvikling, som har uundgåelige konsekvenser for menneske- rettighederne i Tyrkiet, og især for situationen for religiøse minoriteter i landet. Kommissionen følger nøje alle aspekter af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. I sin første regelmæssige beretning om Tyrkiets fremskridt i retning af tiltrædelse, der blev vedtaget den 4. november 1998, understregede Kommissionen de eksisterende problemer i så henseende og nødvendigheden af at forbedre den aktuelle situation. I denne forbindelse er Kommissionen helt enig med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg i december 1997, hvori det siges, at »styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europæiske Union også afhænger af fortsættelsen af de politiske og økonomiske reformer, som landet har indledt, herunder respekt for og beskyttelse af minoriteter. «. I alle sine kontakter med de tyrkiske myndigheder og trods Ankara beslutning om at suspendere enhver politisk dialog med EU er Kommissionen besluttet på fortsat at give udtryk for sine bekymringer i spørgsmål af denne art. (1999/C 182/135) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3567/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Strømmen af kvinder fra de central- og østeuropæiske lande til Den Europæiske Union I de seneste år er der sket en foruroligende stigning i antallet af kvinder fra landene i Central- og Østeuropa, der strømmer til landene i Den Europæiske Union, og bl. a. også Grækenland, for at ernære sig som prostituerede. I Grækenland har dette fænomen i den seneste tid antaget foruroligende dimensioner. I Fællesskabernes almindelige budget er der oprettet en konto B3-4109, der bl. a. skal dække foranstaltninger til bekæmpelse af dette fænomen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3638/98 do Deputado John McCARTIN à Comissão. Inspectores das pescas

eurovoc_concepts:
Ireland
Spain
United Kingdom
fishing controls

text: C 182/114 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 6. 1999 (1999/C 182/154) PERGUNTA ESCRITA E-3638/98 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (3 de Dezembro de 1998) Objecto: Inspectores das pescas A Comissão pode indicar quantos inspectores se encontram afectos ao controlo das capturas desembarcadas nos portos de cada um dos seguintes Estados-membros: Espanha, Reino Unido e Irlanda? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (21 de Dezembro de 1998) Os valores relativos ao emprego dos inspectores das pescas fornecidos para 1997 pelos três Estados-membros em causa são os seguintes: , Espanha: 42 inspectores nacionais das pescas (dos quais 32 baseados nos principais portos de pesca) e 238 inspectores regionais das pescas. , Reino Unido: 155 inspectores das pescas (dos quais 12 adstritos à sede) , Irlanda: 24 inspectores das pescas (dos quais 20 baseados nos principais portos de pesca) A tarefa destes inspectores consistirá em controlar os desembarques de pescado. (1999/C 182/155) PERGUNTA ESCRITA E-3643/98 apresentada por Ernesto Caccavale (UPE) ao Conselho (4 de Dezembro de 1998) Objecto: Poluição electromagnética e limites a adoptar A Itália adoptou recentemente uma regulamentação sobre os limites das emissões electromagnéticas que autoriza uma taxa de absorção específica (SAR) para as radiofrequências de 0,04 W/kg correspondente de 20 V/m no que se refere aos efeitos térmicos. As associações de defesa do ambiente e de consumidores consideram que a delegação italiana à próxima reunião de 12 de Novembro de 1998 fornecerá aos demais representantes do Conselho dados que excedem largamente estes limites. Simultaneamente, registou-se um elevado número de protestos de cidadãos italianos face à constante proliferação de instalações de transmissão de radiofrequências, particularmente no que se refere à emergência de um terceiro operador de telefonia celular em Itália, que se veio somar recentemente aos dois operadores já existentes sem que estes últimos, aliás, lhe franqueiem o acesso aos seus próprios pontos e sinais de transmissão. Esta situação incentiva na prática a implantação de novas instalações de transmissão nas proximidades imediatas dos centros urbanos, escolas e mercados (como acontece presentemente em Pianura, bairro popular de Nápoles), sem que sejam tomadas quaisquer precauções para evitar consequências letais para a saúde dos cidadãos, tais como o aumento dos casos de leucemia infantil e, de um modo geral, de numerosíssimas formas de tumores. Poderia o Conselho indicar: 1. 2. Se a delegação italiana apresentou estudos cujas conclusões divirjam das da regulamentação europeia, das recomendações do Parlamento Europeu ou que, de uma maneira geral, não tenham sido objecto de ponderação adequada; Se a instalação selvagem de instalações de transmissão GSM e de outras radiofrequências constitui um risco para a saúde das populações abrangidas; 3. Que medidas tenciona o Conselho adoptar para prevenir um futuro agravamento da poluição electromagnética na União Europeia?


title: 98/699/YOS: Yhteinen toiminta 3 päivältä joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta

text: 9. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 333/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset) YHTEINEN TOIMINTA 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyv(cid:132)ksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella, rahanpesusta, rikoksentekov(cid:132)lineiden ja rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn tunnistamisesta, j(cid:132)ljitt(cid:132)misest(cid:132), j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misest(cid:132), takavarikosta ja menete- tyksi tuomitsemisesta (98/699/YOS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan, ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteen, ottaa huomioon Amsterdamin Eurooppa-neuvoston 16 ja 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 hyv(cid:132)ksym(cid:132)n j(cid:132)rjest(cid:132)ytynytt(cid:132) k(cid:132)sittelev(cid:132)n korkean tason ty(cid:148)ryhm(cid:132)n rikollisuutta toimintasuunnitelman ja erityisesti rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn j(cid:132)ljitt(cid:132)misen ja takavarikoinnin tehostamista koskevan 26 suosituksen b alakohdan, on tutkinut Euroopan parlamentin n(cid:132)kemykset, jotka se on esitt(cid:132)nyt puheenjohtajavaltion kuultua sit(cid:132) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 6 artiklan mukaan, ottaa huomioon 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 hyv(cid:132)ksytyn yhteisen toiminnan j(cid:132)rjest(cid:132)ytyneen rikollisuuden torjun- taan liittyvien kansainv(cid:132)listen sitoumusten soveltamista ja t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa koskevan arviointij(cid:132)rjestelm(cid:132)n perusta- misesta (1) sek(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 hyv(cid:132)ksytyn yhteisen toiminnan j(cid:132)rjest(cid:132)ytyneen rikollisuuden torjun- nasta vastaaville henkil(cid:148)ille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteisty(cid:148)ohjelman perustamisesta (Falcone-ohjelma) (2), ottaa huomioon j(cid:132)senvaltioiden sitoutumisen rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn rahanpesua, etsint(cid:132)(cid:132), takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan Euroopan neuvoston vuoden 1990 yleissopimuksen periaatteisiin, ottaa huomioon ehdotuksen yhteiseksi toiminnaksi rikol- lisj(cid:132)rjest(cid:148)(cid:148)n osallistumisen kriminalisoinnista Euroopan unionin j(cid:132)senvaltioissa ja erityisesti kyseisess(cid:132) yhteisess(cid:132) toiminnassa tarkoitetut rikokset, ottaa huomioon rahoitusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n rahanpesutarkoituk- siin k(cid:132)ytt(cid:132)misen est(cid:132)misest(cid:132) 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1991 vaati- annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY (3) mukset sek(cid:132) rahoitusalan rahanpesuty(cid:148)ryhm(cid:132)n (FATF) antamat 40 rahanpesun torjuntaa koskevaa suositusta siin(cid:132) muodossa kuin ne ovat vuoden 1996 toisintona, erityisesti suosituksen N:o 4, ottaa huomioon yhteisen toiminnan 17 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulu- kuuta 1996 Euroopan unionin j(cid:132)senvaltioiden lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)n- t(cid:148)jen ja menettelytapojen l(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) huumeiden v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)n torjumiseksi sek(cid:132) laittoman huumekaupan ehk(cid:132)isemiseksi ja torjumiseksi (4), pit(cid:132)(cid:132) mieless(cid:132) lain noudattamista valvovien viranomaisten v(cid:132)lisen yhteisty(cid:148)n parantamista koskevan yhteisen tavoit- teen, palauttaa mieliin neuvoston 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 hyv(cid:132)ksym(cid:132)n yhteisen toiminnan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta (5), katsoo, ett(cid:132) parhaillaan parannetaan keinoja est(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjes- t(cid:132)ytyneeseen rikollisuuteen kuuluvaa rikollista toimintaa j(cid:132)senvaltioiden tehokkaammalla yhteisty(cid:148)ll(cid:132) rikoksella j(cid:132)ljitt(cid:132)misess(cid:132), saadun ja menetetyksi j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misess(cid:132) tuomitsemisessa, takavarikoinnissa tunnistamisessa, omaisuuden tai katsoo, ett(cid:132) kesken(cid:132)(cid:132)n yhteensopivat k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)t tehostavat eurooppalaista yhteisty(cid:148)t(cid:132) laittomasti hankitun omai- suuden tunnistamisessa, etsinn(cid:132)ss(cid:132), j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misess(cid:132) tai takavarikoinnissa ja menetetyksi tuomitsemisessa, ett(cid:132) rikollisuuden j(cid:132)rjest(cid:132)ytyneen katsoo, torjuntaa koskevan alussa mainitun toimintasuunnitelman suosituk- sessa N:o 16 korostetaan tarvetta nopeuttaa j(cid:132)rjest(cid:132)ytynee- seen rikollisuuteen liittyviss(cid:132) asioissa oikeudellisen yhteis- ty(cid:148)n menettelyj(cid:132) ja lyhent(cid:132)(cid:132) huomattavasti pyynt(cid:148)jen l(cid:132)hett(cid:132)mist(cid:132) ja niihin vastaamista koskevia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoja, ottaa huomioon j(cid:132)senvaltioiden liittymisen keskin(cid:132)ist(cid:132) oikeusapua rikosasioissa koskevaan vuoden 1959 euroop- palaiseen yleissopimukseen, ottaa huomioon huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan vuonna 1988 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja Yhdisty- neiden Kansakuntien yleiskokouksen huumausaineita koskevan erityisistunnon vuonna 1998, (1) EYVL L 344, 15. 12. 1997, s. 7 (2) EYVL L 99, 31. 3. 1998, s. 8 (3) EYVL L 166, 28. 6. 1991, s. 77 (4) EYVL L 342, 31. 12. 1996, s. 6 (5) EYVL L 191, 7. 7. 1998, s. 4 L 333/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 12. 98 tunnustaa vuonna 1996 pidetyn varojen menetetyksi tuomitsemista koskeneen Dublinin seminaarin saavu- tukset tehokkaan yhteisty(cid:148)n esteiden kartoittamisessa ja katsoo, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) yhteisess(cid:132) toiminnassa esitetyt yhteisty(cid:148)- muodot eiv(cid:132)t rajoita muita kahden- tai monenv(cid:132)lisen yhteisty(cid:148)n muotoja, ON HYV(cid:142)KSYNYT T(cid:142)M(cid:142)N YHTEISEN TOIMINNAN: 1 artikla j(cid:132)senvaltioiden on varmistettava, 1. J(cid:132)rjest(cid:132)ytyneen rikollisuuden vastaisen toiminnan ett(cid:132) tehostamiseksi rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn rahanpesua, etsint(cid:132)(cid:132), takava- rikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan Euroopan neuvoston vuoden 1990 yleissopimuksen, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”vuoden 1990 yleissopimus”, seuraavien artiklojen osalta ei tehd(cid:132) tai pidet(cid:132) voimassa varaumia: a) 2 artikla silt(cid:132) osin kuin rikoksesta voi enimmill(cid:132)(cid:132)n seurata yli yhden vuoden pituinen vapausrangaistus tai turvaamistoimenpide. vapaudenrajoituksen k(cid:132)sitt(cid:132)v(cid:132) b) 6 artikla silt(cid:132) osin kuin asia koskee t(cid:148)rkeit(cid:132) rikoksia. joka tapauksessa k(cid:132)sitett(cid:132)v(cid:132) T(cid:132)llaisten rikosten olisi rikokset, joista voi enimmill(cid:132)(cid:132)n seurata yli yhden vuoden pituinen vapausrangaistus, tai niiden valtioiden osalta, rikosten oikeusj(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) (offences) v(cid:132)himm(cid:132)iskynnys, rikokset, joista voi v(cid:132)him- mill(cid:132)(cid:132)n seurata yli kuuden kuukauden pituisen vapau- denrajoituksen k(cid:132)sitt(cid:132)v(cid:132) turvaamistoimenpide. joiden on Mit(cid:132) a alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ei rajoita verolains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n nojalla rangaistavien rikosten tuottaman hy(cid:148)dyn menete- tyksi tuomitsemisen osalta tehtyj(cid:132) varaumia. 2. Kunkin j(cid:132)senvaltion on varmistettava, ett(cid:132) sen lain- s(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148) ja menettelyt, jotka koskevat rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn menetetyksi tuomitsemista, mahdollistavat my(cid:148)s rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn arvoa vastaavan omaisuuden menetetyksi tuomitsemisen sek(cid:132) pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n kansallisessa menettelyss(cid:132) ett(cid:132) toisen j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132) k(cid:132)ynniste- tyss(cid:132) menettelyss(cid:132) mukaan lukien pyynn(cid:148)t ulkomailla annettujen menetetyksi koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanosta. J(cid:132)senvaltiot voivat kuitenkin olla tuomitsematta menetetyksi sellaista omaisuutta, jonka arvo vastaa v(cid:132)h(cid:132)isist(cid:132) rikoksista saatua hy(cid:148)ty(cid:132). Ilmaisuilla ”omaisuus”, ”rikoksen tuottama hy(cid:148)ty” ja ”menetetyksi tuomitseminen” on sama merkitys kuin vuoden 1990 yleissopimuksen 1 artiklassa. tuomitsemista 3. Kunkin j(cid:132)senvaltion on varmistettava, ett(cid:132) sen lain- s(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n ja menettelyjen mukaan on mahdollista toisen j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132) tunnistaa ja j(cid:132)ljitt(cid:132)(cid:132) rikoksen tuot- jos on perusteltua aihetta ep(cid:132)ill(cid:132) tamaksi ep(cid:132)ilty hy(cid:148)ty, rikoksen ja kyseisten menettelyjen olisi mahdollistettava avunanto tapahtuneen. Kyseisen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n tutkintavaiheessa sit(cid:132) mahdollisimman varhaisessa varten j(cid:132)senvaltiot pyrkiv(cid:132)t rajoittamaan vuoden 1990 yleissopimuksen 18 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten, muita j(cid:132)senvaltioita koskevien valinnaisten kielt(cid:132)ytymis- perusteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). ja 2 artikla 1. Kukin j(cid:132)senvaltio laatii Euroopan oikeudellisen verkoston toiminnan puitteissa helppok(cid:132)ytt(cid:148)isen oppaan, jossa annetaan tietoa siit(cid:132), mist(cid:132) saa neuvoja, ja jossa selvi- tet(cid:132)(cid:132)n, mit(cid:132) apua siit(cid:132) voi olla rikoksentekov(cid:132)lineiden ja j(cid:132)ljitt(cid:132)mi- rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn tunnistamisessa, sess(cid:132), j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misess(cid:132) tai takavarikoinnissa ja menetetyksi tuomitsemisessa. Oppaassa on oltava my(cid:148)s tiedot t(cid:132)llai- seen apuun mahdollisesti liittyvist(cid:132) merkitt(cid:132)vist(cid:132) rajoituk- sista ja siit(cid:132), millaisia tietoja apua pyyt(cid:132)v(cid:132)n valtion on toimitettava. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetut oppaat on l(cid:132)hetett(cid:132)v(cid:132) 2. Euroopan unionin neuvoston p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)lle, jossa ne k(cid:132)(cid:132)nnet(cid:132)(cid:132)n Euroopan yhteis(cid:148)n toimielinten virallisille kielille. P(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148) toimittaa oppaat j(cid:132)senvaltioille, Euroopan oikeudelliselle verkostolle ja Europolille. 1 3. Kunkin j(cid:132)senvaltion on varmistettava, kohdassa tarkoitettu opas pidet(cid:132)(cid:132)n ajan tasalla ja ett(cid:132) kaikki muutokset toimitetaan neuvoston p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)(cid:148)n k(cid:132)(cid:132)nt(cid:132)mist(cid:132) ja jakelua varten 2 kohdan mukaisesti. ett(cid:132) 3 artikla J(cid:132)senvaltioiden on annettava kaikille muista j(cid:132)senval- tioista tehdyille omaisuuden tunnistamista, etsimist(cid:132), j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mist(cid:132) tai takavarikkoa ja menetetyksi tuomitse- mista koskeville pyynn(cid:148)ille sama asema kuin sellaisille toimenpiteille annetaan kansallisissa menettelyiss(cid:132). 4 artikla 1. J(cid:132)senvaltioiden on edistett(cid:132)v(cid:132) suoria yhteyksi(cid:132) j(cid:132)sen- valtioiden tutkintaviranomaisten, tutkintatuomareiden ja syytt(cid:132)jien v(cid:132)lill(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) asianmukaisesti hyv(cid:132)ksi k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia yhteisty(cid:148)j(cid:132)rjestelyj(cid:132) sen varmistami- seksi, ettei oikeusapupyynt(cid:148)j(cid:132) tehd(cid:132) virallisten kanavien v(cid:132)lityksell(cid:132) tarpeettomasti. Silloin kun virallinen oikeus- apupyynt(cid:148) on tarpeen, pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)neen j(cid:132)senvaltion on varmistettava, ett(cid:132) pyynt(cid:148) on asianmukaisesti valmis- teltu ja t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikki sen j(cid:132)senvaltion vaatimukset, jolle pyynt(cid:148) esitet(cid:132)(cid:132)n. esitt(cid:132)neen Jos oikeusapupyynt(cid:148)(cid:132) ei ole mahdollista toteuttaa 2. pyynn(cid:148)n tavalla, valtion pyynn(cid:148)n vastaanottavan valtion on pyritt(cid:132)v(cid:132) toteuttamaan pyynt(cid:148) kuultuaan vaihtoehtoisella pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)nytt(cid:132) valtiota ja kansallista lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132)(cid:132)n ja kansainv(cid:132)lisi(cid:132) velvoitteitaan t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti noudattaen. edellytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) jollakin tavalla 9. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 333/3 J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava oikeusapupyynn(cid:148)t 3. heti, kun pyydett(cid:132)v(cid:132)n avun t(cid:132)sm(cid:132)llinen laatu on todettu, jos siin(cid:132) ja jos pyynt(cid:148)(cid:148)n merkit(cid:132)(cid:132)n ”kiireellinen” tai mainitaan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika, tai m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan asettamisen aihe. kiireellisyyden selitett(cid:132)v(cid:132) 5 artikla J(cid:132)senvaltioiden on, 1. jos t(cid:132)m(cid:132) ei ole vastoin niiden lakia, ryhdytt(cid:132)v(cid:132) kaikkiin tarvittaviin toimiin omaisuuden hukkaamismahdollisuuden minimoimiseksi. T(cid:132)llaisia toimia ovat kaikki ne toimenpiteet, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, ett(cid:132) omaisuus, jota koskevan oikeusapu- pyynn(cid:148)n toinen j(cid:132)senvaltio on esitt(cid:132)nyt, voidaan nopeasti jotta my(cid:148)hemmin esitett(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)(cid:132) tai takavarikoida, menetetyksi tuomitsemista koskeva pyynt(cid:148) voidaan t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132). 2. Jos j(cid:132)senvaltion jollakin alueella k(cid:132)y oikeuspyynn(cid:148)n k(cid:132)sittelyn yhteydess(cid:132) ilmi, ett(cid:132) lis(cid:132)tutkimuksia on teht(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)senvaltion toisella alueella, kyseisen j(cid:132)senvaltion on, jos t(cid:132)m(cid:132) ei ole vastoin sen lakia, ryhdytt(cid:132)v(cid:132) kaikkiin mahdollisiin toimiin tarvittavan avun antamiseksi ilman, ett(cid:132) asiasta on esitett(cid:132)v(cid:132) uusi oikeusapupyynt(cid:148). 3. Jos oikeusapupyynn(cid:148)n t(cid:132)ytt(cid:132)misest(cid:132) aiheutuu tarve tehd(cid:132) lis(cid:132)tutkimuksia jostakin asiaan liittyv(cid:132)st(cid:132) seikasta ja pyynn(cid:148)n esitt(cid:132)nyt valtio toimittaa toisen oikeusapu- pyynn(cid:148)n, pyynn(cid:148)n vastaanottavan valtion on, jos t(cid:132)m(cid:132) ei ole vastoin sen lakia, ryhdytt(cid:132)v(cid:132) kaikkiin mahdollisiin toimiin t(cid:132)llaisen lis(cid:132)pyynn(cid:148)n t(cid:132)ytt(cid:132)misen jouduttamiseksi. 6 artikla on huolehdittava J(cid:132)senvaltioiden j(cid:132)rjestelyist(cid:132) 1. oikeusviranomaisten perehdytt(cid:132)miseksi kansainv(cid:132)lisen yhteisty(cid:148)n parhaisiin k(cid:132)yt(cid:132)nteisiin rikoksentekov(cid:132)lineiden ja rikoksen tuottaman hy(cid:148)dyn tunnistamisessa, j(cid:132)ljitt(cid:132)mi- sess(cid:132), j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)misess(cid:132) tai takavarikoinnissa ja menetetyksi tuomitsemisessa. 2. J(cid:132)senvaltioiden on huolehdittava parhaisiin k(cid:132)yt(cid:132)n- teisiin perustuvan asianmukaisen koulutuksen tarjoami- sesta kaikille tutkintaviranomaisille, tutkintatuomareille, joita omaisuuden syytt(cid:132)jille takavari- tunnistamista, virkamiehille, j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mist(cid:132) j(cid:132)ljitt(cid:132)mist(cid:132), ja muille tai kointia ja menetetyksi tuomitsemista koskeva kansainv(cid:132)- linen yhteisty(cid:148) koskee. asianomaiset Puheenjohtajavaltio 3. j(cid:132)senvaltiot ja j(cid:132)rjest(cid:132)v(cid:132)t tarvittaessa yhteisty(cid:148)ss(cid:132) Euroopan oikeudellisen verkoston ja Europolin kanssa tarvittaessa seminaareja j(cid:132)senvaltioiden virkamiehille ja muille alalla toimiville henkil(cid:148)ille parhaiden k(cid:132)yt(cid:132)nteiden tunnetuksi tekemi- seksi ja kehitt(cid:132)miseksi ja menettelyjen yhteensopivuuden parantamiseksi. 7 artikla Neuvosto tarkastelee uudelleen ennen vuoden 2000 loppua t(cid:132)t(cid:132) yhteist(cid:132) toimintaa j(cid:132)rjest(cid:132)ytyneen rikolli- suuden torjuntaan liittyvien kansainv(cid:132)listen sitoumusten soveltamista tasolla koskevan arviointij(cid:132)rjestelm(cid:132)n perustamisesta 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 hyv(cid:132)ksytyst(cid:132) toiminnasta saatujen tulosten perusteella. t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa kansallisella yhteisest(cid:132) ja 8 artikla aiheelliset Jos 2 kohdasta ei muuta johdu, toimenpiteet j(cid:132)senvaltioiden on 1. t(cid:132)m(cid:132)n yhteisen toteutettava toiminnan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanemiseksi sen tultua voimaan ja varmistettava, ett(cid:132) sen sis(cid:132)lt(cid:148) saatetaan asianomaisten kansallisten ja paikallisten viranomaisten tietoon. J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava 1 artiklan t(cid:132)yt(cid:132)n- 2. t(cid:148)(cid:148)npanoa koskevat aiheelliset ehdotukset toimivaltaisten viranomaisten k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi hyv(cid:132)ksymist(cid:132) varten kolmen vuoden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n yhteisen toiminnan voimaantu- losta. 9 artikla T(cid:132)m(cid:132) yhteinen toiminta julkaistaan virallisessa lehdess(cid:132), ja se tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se julkaistaan. Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta K. SCHL(cid:153)GL Puheenjohtaja


title: 98/700/YOS: Yhteinen toiminta 3 päivältä joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella eurooppalaisen kuvantallennusjärjestelmän (FADO) perustamisesta

eurovoc_concepts:
archives
cooperation in home affairs
data processing
joint action
transmission network

text: L 333/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 12. 98 YHTEINEN TOIMINTA 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyv(cid:132)ksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella eurooppalaisen kuvantallennusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n (FADO) perusta- misesta (98/700/YOS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ON HYV(cid:142)KSYNYT T(cid:142)M(cid:142)N YHTEISEN TOIMINNAN: ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan, 1 artikla sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 1 artiklan 3 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ja kolmansien maiden kansalaisia koskeva politiikka ovat yhteist(cid:132) etua koskevia asioita, ett(cid:132) maahanmuuttopolitiikka v(cid:132)(cid:132)rennettyjen asiakirjojen torjuminen on ala, joka kuuluu maahanmuuttopolitiikkaan ja poliisiasiain yhteisty(cid:148)h(cid:148)n; aitojen ja v(cid:132)(cid:132)rennettyjen asiakirjojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n monin- kertaistumisen vuoksi p(cid:132)ivityksen on tapahduttava usein, ja koska aitojen asiakirjojen ja niiden v(cid:132)(cid:132)renn(cid:148)sten tuotta- miseen k(cid:132)ytetyt tekniikat ovat yh(cid:132) kehittyneempi(cid:132), tarvi- taan korkealaatuisia v(cid:132)lineit(cid:132), tiedote v(cid:132)(cid:132)renn(cid:148)ksist(cid:132) ja aitojen asiakirjojen k(cid:132)sikirja eiv(cid:132)t t(cid:132)ysin t(cid:132)yt(cid:132) nopean ja tarkan j(cid:132)ljent(cid:132)misen vaatimuksia, toimiva kuvantallennusj(cid:132)rjes- mink(cid:132) vuoksi s(cid:132)hk(cid:148)isesti telm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:148) sek(cid:132) sen edellytt(cid:132)m(cid:132)n koulutuksen anta- minen asianomaisille ovat oleellinen osa yleist(cid:132) strategiaa j(cid:132)senvaltioiden tarpeiden t(cid:132)ytt(cid:132)miseksi, useilla j(cid:132)senvaltioilla on s(cid:132)hk(cid:148)isesti toimiva kuvantallen- nusj(cid:132)rjestelm(cid:132), jota ne ovat nyt k(cid:132)ynnist(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132), j(cid:132)senvaltioiden suorittamien jotta voitaisiin varmistaa tarkastusten korkea taso, olisi aiheellista perustaa s(cid:132)hk(cid:148)i- sesti toimiva kuvantallennusj(cid:132)rjestelm(cid:132), johon asiakirjojen tarkastajilla j(cid:132)senvaltioissa olisi p(cid:132)(cid:132)sy; t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)jill(cid:132) olisi oltava mahdollisuus saada tietoa paljaste- tuista uusista v(cid:132)(cid:132)rent(cid:132)mismenetelmist(cid:132) sek(cid:132) liikkeell(cid:132) olevista uusista aidoista asiakirjoista, j(cid:132)rjestelm(cid:132)n tietojen yhteensopivuuden ja yhten(cid:132)isyyden joilla s(cid:132)ilytt(cid:132)miseksi on aiheellista luoda menettelyj(cid:132), muokataan niit(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden toimittamia tietoja, jotka on tarkoitus sis(cid:132)llytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n, sek(cid:132) n(cid:132)iden tietojen valvonta- ja tarkastusmenettelyj(cid:132), ja Perustetaan eurooppalainen kuvantallennusj(cid:132)rjes- 1. jotta voitaisiin s(cid:132)hk(cid:148)isess(cid:132) muodossa ja hyvin telm(cid:132), lyhyell(cid:132) viiveell(cid:132) toteuttaa tiedonvaihto, joka koskee j(cid:132)sen- valtioilla olevia tietoja aidoista asiakirjoista ja sellaisista v(cid:132)(cid:132)rennetyist(cid:132) jotka on havaittu t(cid:132)m(cid:132)n yhteisen toiminnan liitteess(cid:132) esitettyjen menettelyjen mukaisesti. asiakirjoista, 2. T(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) ei korvaa eik(cid:132) lakkauta tavan- omaista kirjeitse tapahtuvaa tiedonvaihtoa ennen kuin kaikki j(cid:132)senvaltiot pystyv(cid:132)t k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tietokoneavusteista j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132). 2 artikla J(cid:132)rjestelm(cid:132)n tietokantojen on sis(cid:132)llett(cid:132)v(cid:132) muun muassa seuraavat tiedot: a) t(cid:132)ysin tai osittain v(cid:132)(cid:132)rennettyjen asiakirjojen kuvat; b) aitojen asiakirjojen kuvat; c) tiivistetyt tiedot v(cid:132)(cid:132)rent(cid:132)mistekniikoista; d) tiivistetyt tiedot turvallisuustekniikoista. 3 artikla Eurooppalaisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n perustaminen ei est(cid:132) j(cid:132)sen- valtioita kehitt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) ja k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) omaa kansallista j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)ns(cid:132), joka t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kansallisten rajaviranomaisten ja asiakirjojen tarkastuksesta vastaavien sis(cid:132)isten yksi- k(cid:148)iden tarpeet. 4 artikla t(cid:132)m(cid:132) yhteinen toiminta ei vaikuta passien, matkustusasia- kirjojen, viisumien tai muiden henkil(cid:148)llisyyspapereiden tunnustamista koskevaan j(cid:132)senvaltioiden toimivaltaan, jotka Neuvosto hyv(cid:132)ksyy viipym(cid:132)tt(cid:132) tekniset eritelm(cid:132)t, koskevat yhteensopivuutta olemassa olevien j(cid:132)rjestelmien kanssa sek(cid:132) tietojen liitt(cid:132)mist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n ja n(cid:132)iden tietojen valvontaa ja tarkastusta. 9. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 333/5 5 artikla T(cid:132)m(cid:132) yhteinen toiminta julkaistaan virallisessa lehdess(cid:132) ja se tulee voimaan sit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se julkaistaan. J(cid:132)senvaltioiden on sovellettava 1 artiklaa viimeist(cid:132)(cid:132)n kahdentoista kuukauden kuluttua siit(cid:132), kun 4 artiklassa tarkoitetut toimet on toteutettu. Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta K. SCHL(cid:153)GL Puheenjohtaja L 333/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 12. 98 LIITE EUROOPPALAINEN KUVANTALLENNUSJ(cid:142)RJESTELM(cid:142) Neuvoston p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)(cid:148)n perustetaan s(cid:132)hk(cid:148)isesti toimiva j(cid:132)rjestelm(cid:132), johon sis(cid:132)ltyy aitoja, v(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ja v(cid:132)(cid:132)ren- nettyj(cid:132) asiakirjoja. Eurooppalaisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n nimi on FADO (False and Authentic Documents). 1. J(cid:132)rjestelm(cid:132)n kuvaus — J(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) on voitava k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) jokaisessa j(cid:132)senvaltiossa yhdest(cid:132) keskusyksik(cid:148)st(cid:132). — J(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu Internet-tekniikkaan. On (cid:132)(cid:132)rimm(cid:132)isen t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) taata, ett(cid:132) tiedot voidaan siirt(cid:132)(cid:132) kansallisiin keskusyksik(cid:148)ihin nopeasti. Heti tiedon saavuttua neuvoston p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)(cid:148)n se toimitetaan mahdollisimman nopeasti FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n. Kukin j(cid:132)senvaltio vastaa tiedon lis(cid:132)(cid:132)misest(cid:132) omaan kansalliseen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)ns(cid:132) tai omaan kopioonsa FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132). — J(cid:132)rjestelm(cid:132) on monikielinen. — J(cid:132)rjestelm(cid:132)n on oltava k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)yst(cid:132)v(cid:132)llinen. — J(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu eritt(cid:132)in t(cid:132)sm(cid:132)lliseen luokitukseen. On olennaista taata tietokoneavusteisen j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n sis(cid:132)lt(cid:132)mien tietojen turvallisuus. J(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n erikoislinjoja siirrett(cid:132)ess(cid:132) tietoja neuvoston p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)n ja j(cid:132)senvaltioiden keskusten v(cid:132)lill(cid:132). — J(cid:132)senvaltiossa j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) keskuksessa olevan suojatun Internet-yhteyden kautta. J(cid:132)sen- valtio voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) samaa j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) sis(cid:132)isesti omalla alueellaan (mik(cid:132) merkitsee, ett(cid:132) siihen liitet(cid:132)(cid:132)n eri rajatarkastuspisteiss(cid:132) sijaitsevat asemat tai muut toimivaltaiset viranomaiset). J(cid:132)senvaltiossa sijaitsevan muun ty(cid:148)aseman kuin kansallisen keskusyksik(cid:148)n ja p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)n keskipisteen v(cid:132)lill(cid:132) ei ole suoraa yhteytt(cid:132). On perustettava menetelm(cid:132) FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132)n tietojen kopioimiseksi ja p(cid:132)ivitt(cid:132)miseksi j(cid:132)senvaltioissa olevissa j(cid:132)rjestelmiss(cid:132) (nauhat, siirrett(cid:132)v(cid:132)t levykkeet, CD-ROM jne. ). — Jokaisen j(cid:132)senvaltion on voitava vapaasti kehitt(cid:132)(cid:132) sis(cid:132)iseen tiedonsiirtoon oman kansallisen suojausj(cid:132)r- jestelm(cid:132)n. — FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132) toimii p(cid:132)(cid:132)sihteerist(cid:148)ss(cid:132) sijaitsevan keskuspisteen ja kussakin maassa sijaitsevien keskusten v(cid:132)lisen(cid:132) verkkona, mik(cid:132) mahdollistaa nopean tiedonvaihdon. — Koska asiakirjat l(cid:132)hetet(cid:132)(cid:132)n s(cid:132)hk(cid:148)isess(cid:132) muodossa, jotta ne voidaan lis(cid:132)t(cid:132) nykyisiin kansallisiin j(cid:132)rjestel-. ). Kuvan laadun on oltava mahdolli- miin, kuvien on oltava vakiomuodossa (JPEG, TIFF, BMB, simman hyv(cid:132), mutta kuvan laadun, koon ja pakkauksen v(cid:132)lille on l(cid:148)ydett(cid:132)v(cid:132) oikea suhde. — Kuvaa on voitava suurentaa kuvan t(cid:132)rkeist(cid:132) kohdista, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. — J(cid:132)rjestelm(cid:132)n on mahdollistettava alkuper(cid:132)isen asiakirjan ja v(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n tai v(cid:132)(cid:132)rennetyn asiakirjan vertaile- minen n(cid:132)yt(cid:148)ll(cid:132). — J(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) selostetaan eri v(cid:132)(cid:132)renn(cid:148)stekniikoita ja suojaustekniikoita. — Ristikk(cid:132)iset viittaukset ovat tarpeen, jotta k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t l(cid:148)yt(cid:132)isiv(cid:132)t tiedot nopeasti. — Etusijalle asetetaan ensinn(cid:132)kin j(cid:132)senvaltioista per(cid:132)isin olevat asiakirjat sek(cid:132) sellaisista kolmansista maista olevat asiakirjat, joista tulee s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llinen maahanmuuttajien virta j(cid:132)senvaltioiden suuntaan. J(cid:132)rjestel- m(cid:132)ss(cid:132) olevat tiedot t(cid:132)ydennet(cid:132)(cid:132)n ja p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n siten, ett(cid:132) kaikki muut asiakirjat otetaan niihin ja ett(cid:132) tiedot ovat mahdollisimman t(cid:132)ydelliset. — J(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) on oltava ”salamaj(cid:132)rjestelm(cid:132)”, jonka avulla kaikille j(cid:132)senvaltioille voitaisiin s(cid:132)hk(cid:148)postitse l(cid:132)hett(cid:132)(cid:132) ilmoitus tietyst(cid:132) v(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) asiakirjasta. — J(cid:132)rjestelm(cid:132)n on oltava alusta alkaen monitasoinen. On oltava mahdollista kehitt(cid:132)(cid:132) yksi uusi hakutaso, johon voidaan sis(cid:132)llytt(cid:132)(cid:132) asiantuntijoita varten yksityiskohtaisempia tietoja v(cid:132)(cid:132)renn(cid:148)ksist(cid:132). — J(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) on oltava erityinen tiedosto, johon sis(cid:132)llytet(cid:132)(cid:132)n asiakirjat, joita yksi tai useampi j(cid:132)senvaltio ei hyv(cid:132)ksy. 9. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 333/7 2. J(cid:132)rjestelm(cid:132)n kustannukset FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132)n perustamiseen ja toimintaan liittyv(cid:132)t kustannukset muodostuvat teknisen materiaalin hankkimisesta sek(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:148)n liittyvist(cid:132) kustannuksista. Koska FADO-j(cid:132)rjestelm(cid:132) on tarkoitettu ainoas- taan asiakirjojen s(cid:132)hk(cid:148)iseen arkistointiin ja siirt(cid:132)miseen, mik(cid:132) tapahtuu nykyisin levykkeell(cid:132), kulut muodostuisivat siis Euroopan unionin perustamissopimuksen K. 8 artiklan 2 kohdan 1 alakohdassa tarkoite- tuista neuvoston hallinnollisista menoista