title: Jordbruksläget i Europeiska unionen - Rapport 1997

eurovoc_concepts:
agricultural market
agricultural situation
agricultural statistics
common agricultural policy
rural development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 12. 1998 KOM(1998)611 slutlig Jordbruksläget i Europeiska unionen Rapport 1997 Rapporten offentliggörs tillsammans med Allmän om Europeiska unionens verksamhet — 1997 rapport (framlagt av kommissionen) Inledning Denna rapport, som är den 23:e årsrapporten om jordbruksläget, offentliggörs tillsammans med 1997 års allmänna rapport om Europeiska unionens verksamhet. Den presenteras i enlighet med det förfarande som lastställs i deklarationen för fastställande av gemenskapens jordbrukspriser vilken ingår i anslutningsakten av den 22 januari 1972. Rapporten var färdig i december 1997. I avsnittet benämnt "Nya reformer" (kapitel I, punkterna 3()-59) hänvisas emellertid till de förslag som antogs av kommissionen den 18 mars 1998 inom ramen för Agenda 2000, i stället för dem som kungjordes i detta sammanhang i juli 1997, och som under tiden har ändrats och därför blivit inaktuella. Liksom föregående årsrapporter består denna av två delar. Den första delen presenterar jordbruksläget och årets resultat. Därefter behandlas den ekonomiska situationen, utvecklingen på de viktigaste marknaderna, landsbygdens utveckling, finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utrikeshandeln. I den andra delen av rapporten presenteras den viktigaste statistiken över jordbruket i Europeiska unionen och visas, i ett format som nu har blivit standard, ändringar till tabeller som förekommit i tidigare rapporter. Statistiken grundar sig huvudsakligen pä uppgifter från Europeiska gemenskapernas statistikkontor ( Eurostat ). Generaldirektoratct tor jordbruk har reviderat vissa siffror och ibland lämnat uppskattade värden, i de fall slutgiltiga uppgifter inte fanns att tillgå på grund av otillräcklig tid före rapportens offentliggörande. Liksom under föregående år har vissa ämnesområden i rapporten även behandlats i andra dokument från kommissionen. Läsare av denna rapport kommer därför att träffa på hänvisningar till olika publikationer som kan erhållas från kommissionen. Byrån lör Europeiska gemenskapernas officiella publikationer eller från Eurostat. 5 Innehållsförteckning I — Jordbruksàret Utvärdering av reformprocessen I ett längre perspektiv Den gemensamma jordbrukspolitikens mål Nya reformer Agromonetära åtgärder Marknadsföringsåtgärder Konsumentintressen och produktkvalitet Hjälp till nödlidande Harmonisering av lagstiftningen Statliga stöd II — Konjunktur och inkomster pä jordbruksområdet Allmän översikt Produktionsnivåer och prisutveckling Utveckling av jordbruksinkomster III — Jordbruksmarknader Spannmål Oljehaltiga grödor Ärtor, bondbönor, åkerbönor och sötlupiner Oljelin Ris Socker Olivolja Torkat foder Trindsäd (kikärtor, vicker och linser) Frukt och grönsaker Vin Bomull Silkesmaskar Spånadslin och hampa Tobak Humle Utsäde Levande växter och blomsterprodukter Djurfoder Mjölk och mjölkprodukter Nötkött Får- och getkött Griskött Fjäderfäkött Ägg Potatis Honung Uttag av jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion Ordning för produktionen av stärkelse t Sida 7 8 9 11 12 25 26 27 27 28 34 41 41 43 48 57 57 61 63 63 63 65 68 70 71 72 81 84 85 86 87 88 90 91 92 96 101 104 105 106 109 110 110 111 112 6 INNEHÅLLSFÖRTECKNING IV — Landsbygdsutveckling Landsbygdens nya uppgifter övergripande åtgärder Regionala åtgärder Kompletterande åtgärder Jordbruksforskning V — Finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken år 1997 EUGFJ:s garantisektion EUGFJ:s utvecklingssektion Egna medel från jordbruksområdet VI — Yttre förbindelser Förbindelser med Förenta staterna Förbindelser med Kanada Förbindelser med Mexiko Förbindelser med Mercosur och Chile Förbindelser med Japan och Sydkorea Förbindelser med Nya Zeeland Förbindelser med Sydafrika Förbindelser med länderna i Central- och Östeuropa Förbindelser med Medelhavsländerna Förbindelser med Efta-länderna Multilateralt samarbete och internationella organisationer Livsmedelsbistånd VIKTIGA FÖRKORTNINGAR SOM ANVÄNDS 113 113 116 128 148 151 155 155 164 167 169 169 169 170 170 171 171 171 172 173 173 174 177 Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisning = Europeiska frihandelssammansslutningen = Europeiska monetära systemet = Länder i Afrika, Västindien och Stilla havet = Den gemensamma jordbrukspolitiken AVS GJP EUGFJ = Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket Efta EMS FADN = GATT = Allmänna tull- och handelsavtalet GOM MCA MGQ NVA UJA USDA = Förenta staternas jordbruksdepartement WTO AAE = Den gemensamma organisationen av marknaden = Monetärt utjämningsbelopp = Maximal garanterad kvantitet = Nettoförädlingsvärde = Utnyttjad jordbruksareal = Världshandelsorganisationen = Arsarbetsenhet ^ — Jordbruksåret /. Kommissionen presenterade i december 1995 sitt dokument om jordbruksstrategi vid Europeiska rådets möte i Madrid. I detta dokument betonades mot bakgrund av handelsliberaliseringen och den förväntade stegrade efterfrågan på livsmedel i världen vikten av att förbättra konkurrenskraften hos det europeiska jordbruket och den jordbruksanknutna livsmedelsindustrin i Europa på den inre marknaden såväl som på världsmarknaden. I dokumentet underströks behovet av att utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken genom att vidareutveckla den taktik som framgångsrikt påbörjades genom 1992 års reform. Vidare skisserades behovet av en integrerad landsbygdspolitik som skulle åtfölja reformprocessen. Dessutom uppmanade man till en radikal förenkling av lagstiftningen på unionsnivå och till en omfattande decentralisering vid genomförandet av politiken. 2. I november 1996 förordades i den första. sammanhållningsrapporten en rationellare utveckling av jordbruksproduktionen genom mer marknadsorienlerade priser och en fortsatt strukturell anpassning. Unionen borde göra en parallell insats för att förbättra den ekonomiska potentialen och landsbygdens miljövärde och deras roll i arbetet för varaktiga arbeten. 3. Den 16 juli 1997 lade kommissionen fram sitt meddelande Agenda 2000. Där presenteras. i samlad form, kommissionens övergripande idéer om utvecklingen av Europeiska unionen och dess politik efter sekelskiftet, effekterna av utvidgningen på unionen som helhet och på den ekonomiska ramen efter år 2000. Analysen och de politiska riktlinjerna för jordbrukets del följer nedan ('). (') Som bakgrundsinformation ull forslagen i Amenda JOiW offentliggjorde Generaldircktoratel för jordbruk 1997 en serie arbetsdokument under rubriken CAP 2000: — Framtiden för spannmål, mjölk och kottprodukter på längre sikt. — Nötköttsscktorn - situationen i dag och prognoser inför framtiden. — Situation och utsikter inom mjölksektorn — Spannmål, oljevaxter och protcingrödoi - situationen i dag och prognoser inför tramtiden. — Landsbygdsutveckling 8 JORDBRUKSÅRET Utvärdering av reformprocessen Jordbruksmarknadspolitik 4. Efter 1992 års reform har marknadsbalanserna förbättrats betydligt och de offentliga lagren har minskat i de flesta av de reformerade sektorerna. Vad beträffar spannmål har arealuttag hjälpt till att hålla produktionen under kontroll, medan den ökade priskonkurrensen har gjort det möjligt alt använda betydligt större kvantiteter på den inhemska marknaden, huvudsakligen för djurfoder. I nötköttssektorn har marknadssituationen utvecklats positivt och interventionslagrcn minskade snabbt tills BSE-krisen var ett faktum i mars 1996. 5. Den allmänna utvecklingen av jordbruksinkomst per capita har varit positiv sedan reformen genomfördes. Den har växt med +4,5 % i årsgenomsnitt mellan 1992 och 1996 med stora variationer beroende på medlemsstat och jordbrukstyp. Den förbättrade marknadssituationen, jordbrukarnas stora anpassningsförmåga och det agromonetära sambandet har särskilt bidragit till detta resultat. När det gäller spannmål har marknadspriserna förbättrats mycket mer än man först förväntade sig. Detta har lett till att producenterna har överkompenserats under de senaste åren. När det gäller oljeväxter har de observerade marknadspriserna för det mesta också varit betydligt högre än referenspriserna, så producenterna har haft behållning av rättigheterna under fyra år av fem. 6. Reformens inverkan på miljön varierar. Några positiva inslag som påvisats är en mer rationell användning av gödningsämnen och bekämpningsmedel till följd av de lägre priserna, de eventuella miljöfördelarna med arealutlag (om de sköts på rätt sätt), uppmuntran till en förbättring på lång sikt av den territoriella fördelningen av boskapsuppfödningen. Men det finns också negativa inslag, främst uppmuntran till konstbevattnade grödor genom regionaliseringen av direkta utbetalningar lör spannmål, oljeväxter och proteingrcxlor och den relativa fördelen för intensiv boskapsuppfödning på grund av lägre priser och subventionerat ensilage. 7. Sänkningen av prisstödet och införandet av direkta utbetalningar har inneburit fördelar för konsumenterna eftersom en del av bördan av jordbruksstödet har flyttats från dem. Budgetutgifterna är därför högre inom" de berörda sektorerna. De är också bättre kontrollerade eftersom osäkerhetsfaktorer (världspriser, dollarkursen, nivån på interventionslagren) som tidigare starkt påverkade deras utveckling nu har blivit mindre avgörande. Samtidigt har övergången till direkta utbetalningar gjort att stödet till jordbrukarna blivit lättåskådligare. Utvecklingspolitiken för landsbygden <S'. I nästan två årtionden har försök gjorts att integrera den strukturella jordbrukspolitiken i ett bredare ekonomiskt och socialt landsbygdssammanhang. Erfarenheten visar hur mångfalden på landsbygden kan tillvaratas på ett flexibelt sätt som ett nödvändigt komplement till jordbruket. Verksamheter som hittills varit marginella, såsom utveckling och saluförtng av kvalitetsprodukter, landsbygdsturism, investeringsprojekt för miljön eller regionens kultur och små och medelstora företag, har utvecklats och öppnat nya perspektiv. JORDBRUKSÅRET 9 9. I 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken betonades miljöaspekten av att jordbruket är den största markanvändaren. Bland kompletteringsåtgärderna i reformen är miljöåtgärder inom jordbruket de viktigaste och de har i allmänhet välkomnats av allmänheten och mottagits väl av jordbrukarna. Det är dock möjligt att omfattningen av det stöd som fortfarande ges genom priser och grödspecifika utbetalningar (exempelvis majs för ensilage och lin) avhåller jordbrukarna från att ta sig an mer extensiva metoder eller att avsätta mark för miljöändamål. JO. Till följd av dessa olika utvecklingar framstår jordbrukspolitiken i unionen i stort sett fortfarande som en sammanslagning av marknadspolitik, strukturpolitik och miljöpolitik med ganska komplexa instrument, vilken saknar övergripande sammanhållning. I ett längre perspektiv //. Enligt de största prognosinstituten runt om i världen är de långsiktiga utsikterna för de viktigaste jordbruksmarknaderna gynnsamma för exporterande länder. Utsikterna till ökad livsmedelskonsumtion, i synnerhet i utvecklingsländerna, kombinerat med den begränsade möjligheten till en motsvarande ökning av den inhemska produktionen förväntas öka världshandeln och hålla uppe världspriscrna under nästa årtionde. 12. Det finns två nyckelfaktorer som påverkar efterfrågan på livsmedel: befolkningstillväxten och ökade inkomster. Världens befolkning förväntas öka med mer än 85 miljoner människor per år mellan 1995 och 2005. Dessutom kommer den ökade urbaniseringen att påverka konsumtionsmönstrel lör livsmedel. Den andra faktorn som höjer efterfrågan på livsmedel är de gynnsamma utsikterna för inkomster och ekonomisk tillväxt världen över, i synnerhet i utvecklingsländerna. 13. En ökning av världens jordbruksproduktion förväntas under nästa årtionde, men i en lägre takt än tidigare. I synnerhet i många utvecklingsländer kommer ökningen att vara mindre än höjningen av efterfrågan. Detta beror främst på den begränsade tillgången till mark till följd av urbanisering och naturliga begränsningar men också på en långsammare avkastningsökning. En utveckling av gentekniken skulle, om den övervakas väl. kunna öka produktionen men den kan också orsaka tvekan bland konsumenterna. 10 JORDBRUKSÅRET 14. Nästan alla analytiker förväntar sig allmänt starka priser på jordbruksprodukter fram till år 2006 och även senare. Priserna på spannmål, oljeväxter, nötkött, fjäderfäkött, ost, mjölkpulver beräknas bli starkare eller förbli starka medan priset på griskött kanske kommer att sjunka. Priserna kan dock komma att variera mer i framtiden eftersom världslagren förväntas bli relativt små jämfört med förut. 15. Trots denna gynnsamma världsprognos är utsikterna för jordbruksprodukter inte lika lovande på europeisk nivå. Om den nuvarande politiken fortsätts under de närmaste åren kommer skillnaden mellan unions- och världspriser att finnas kvar i många sektorer. Till följd av nuvarande åtaganden enligt avtalet från Uruguayrundan, i synnerhet beträffande exportsubventioner, kommer överskott som inte går att exportera att uppstå efter år 2000 i den nuvarande unionen. Ett strukturellt överskott hade redan beräknats för nötkött innan tillståndet förvärrades genom BSE-krisen. Problemen kommer möjligtvis att öka beträffande spannmål, socker, vin, olivolja, skummjölkspulver och vissa andra mejeriprodukter, och unionen riskerar att förlora en allt större andel på den expanderande världsmarknaden. 16. Nya multilaterala handelsförhandlingar kommer att påbörjas 1999 som en uppföljning till Uruguayrundan. Frågan är om Europeiska unionen är kapabel att inleda förhandlingarna på ett offensivt sätt och försvara de särskilda egenskaper som gäller för den europeiska modellen med ett diversifierat jordbruk som fyller många funktioner och som är integrerat i landskapet. En annan fråga som blir allt känsligare är den om behovet av nya miljönormer och sociala normer på internationell nivå och att ta hänsyn till konsumenternas önskemål. 17. Utvidgningen österut kommer att ge mer än 100 miljoner nya konsumenter, som dock har en genomsnittlig köpkraft på endast cirka en tredjedel av den som den nuvarande unionens invånare har. Jordbruksarealen kommer att öka med 50 % och arbetskraften inom jordbruket kommer att fördubblas. Länderna i Öst- och Centraleuropa har ett stort behov av strukturella förbättringar inom både jordbruket och övriga relaterade sektorer. En omstrukturering förväntas minska efterfrågan på arbetskraft i landsbygdsekonomin. Om den gemensamma jordbrukspolitikens instrument, främst stödpriser och direkta utbetalningar, tillämpades i nuvarande grad av de öst- och centraleuropeiska länderna, skulle vissa problem uppstå. Oorganiserade kontantinjektioner genom direkta utbetalningar skulle riskera att skapa inkomstklyftor och sociala snedvridningar på landsbygden i dessa länder. Dessutom skulle överskotten öka, i synnerhet av socker, mjölk och kött och därmed förstärka de växande obalanser på marknaden som förutsägs efter år 2000. inom jordbruket och medföra ett behov av mångfald 18. Konsumenternas önskemål vad beträffar jordbruk och livsmedelsindustri utvecklas också. Hälsa, i synnerhet med avseende på livsmedelssäkerhet, är den viktigaste frågan. Bekvämlighet (fast food, färdigmat och snacks) blir allt viktigare när livsstilen förändras. Men samtidigt ökar intresset för typiska, lättidentifierade produkter som har anknytning till specifika områden eller kulturella värden (traditionella produktionsmetoder, djurskydd osv. ). JORDBRUKSÅRET 1 1 19. Tendensen lör unionens landsbygd är en kraftig nedgång i antalet gårdar och i antalet människor som är sysselsatta i jordbruket. Vad beträffar regionala inkomster och sysselsättning utgör jordbruket (och skogsbruket) inte längre stommen i ekonomin på landsbygden. Det står lör endast 5,5 % av den tota. a sysselsättningen i genomsnitt och endast i mycket få regioner är dess andel högre än 20 %. Tendensen på lång sikt är en ytterligare nedgång i antalet jordbrukare med 2-3 % per år. 20. Nya verksamheter och nya inkomstkällor uppstår på, runt omkring och utanför gårdarna. Bland dessa kan produktionen av förnyelsebara råvaror som inte är avsedda som livsmedel på nischmarknader eller inom energisektorn innebära en ny möjlighet för jordbruket och skogsbruket och skapa nya jobb på landsbygden. 21. Samhället blir allt mer medvetet om naturens betydelse och om hur människan påverkar miljön på både gott och ont. Landsbygden har en unik möjlighet att bemöta detta intresse genom att bibehålla och skapa möjligheter till boende, arbete och rekreation som är attraktiva i miljöhänseende. Idén om offentliga insatser för att skydda naturen och bevara landskapet accepteras allt mer och erbjuder jordbruket och skogsbruket, i egenskap av största markanvändare, nya utmaningar och möjligheter. 22. Trots att de successiva reformerna har förbättrat öppenheten och effektiviteten har det uppstått motsägelser och överlappningar mellan de olika handlingsprogrammen. Alltför många delprogram och åtgärder kan tillämpas samtidigt i ett och samma område under olika handlingsprogram vilket påverkar hclhetseffekten. Det finns ett trängande behov av en radikal förenkling av reglerna och en större decentralisering när man genomför programmen, med mer utrymme åt medlemsstaterna och regionerna. En decentralisering bör dock inte leda till att handlingsprogrammen rationaliseras. 23. Cirka 0. 6 °k av gemenskapens BNP går till den gemensamma jordbrukspolitiken. Med hänsyn till både jordbrukets minskade ekonomiska betydelse och de ökade budgetbegränsningar som många medlemsstater står inför måste detta stöd vara helt motiverat. Detta betyderatt man måste lyfta fram jordbrukets avgörande betydelse för produktionen av högkvalitativa livsmedel, bibehållandet av en levande landsbygd, skyddet av de naturliga omgivningarna och bevarandet av kulturella värden. Även om generaliseringen av direkta utbetalningar till jordbrukare efter 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken gjorde det ekonomiska stödet till jordbruket mer lättåskadligt, ökade del också pressen på detta stöd att vara ekonomiskt hållbart och socialt acceptabelt. Den gemensamma jordbrukspolitikens mål 24. För att hjälpa unionens jordbruk att tillvarata den förväntade utvecklingen på världsmarknaden måste följande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken göra unionens jordbruk mer 12 JORDBRUKSÂRET konkurrenskraftigt både pä den inhemska och den externa marknaden. Lägre garanterade priser kommer också konsumenterna till godo och ger utrymme för prisdifferentiering till förmån för högkvalitativa specialprodukter. En större marknadsorientering underlättar också den successiva integreringen av nya medlemsstater och förbereder unionen för nästa WTO-runda. 25. Priserna är dock bara en aspekt av konkurrenskraften. Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet är minst lika viktiga aspekter. Att garantera att livsmedlen är säkra för konsumenterna både inom och utanför unionen är en grundläggande skyldighet. Delta måste därför ha högsta prioritet i den gemensamma jordbrukspolitiken som, så långt det är möjligt, kommer att fortsätta att stödja kvalitetsprodukter, vilka ofta har anknytning till specifika geografiska områden eller specifika produktionsmetoder som kan identifieras av konsumenterna. Total tillförlitlighet med avseende på livsmedelssäkerhet och fortsatta satsningar på kvalitetsförbättring kommer också att vara avgörande för europeiska produkters anseende på den inhemska och internationella marknaden. Miljövänliga produktionsmetoder och djurskydd håller också på att få större betydelse på detta område. I alla dessa avseenden kan europeiska jordbrukare erbjuda kvalitetsprodukler som förtjänar att bli kända över hela världen. 26. Att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard och att bidra till att gårdarnas intäkter är stabila är fortfarande nyckelmål i den gemensamma jordbrukspolitiken. 1 detta sammanhang håller frågan om differentiering och omfördelning av inkomststöd till jordbrukare på att få större betydelse, inte minst vad beträffar den sociala sammanhållningen. 27. Integreringen av miljömål i den gemensamma jordbrukspolitiken och utvecklingen av den roll som jordbrukarna kan och bör spela i förvaltningen av naturtillgångar och i arbetet för att bevara landskapet är andra allt viktigare mål i den gemensamma jordbrukspolitiken. 28. Skapandet av kompletterande eller alternativa inkomst- och anställningsmöjligheter för jordbrukare och deras familjer, både på och utanför gården, kommer även i framtiden att vara ett huvudsyfte, eftersom anställningstillfällena inom jordbruket självt minskar. 29. Sist men inte minst måste jordbruks- och landsbygdspolitiken bidra till ekonomisk sammanhållning inom unionen genom att la hänsyn till behovet i alla landsbygdsområden av att förbättra jordbrukets konkurrenskraft och öka den ekonomiska mångfalden. Nya reformer 30. Kommissionen bekräftar det politiska val som uttrycks i dokumentet för jordbruksstratcgi från december 1995. Den föreslår att man fördjupar och utvidgar 1992 års reform genom en fortsatt övergång från prisstöd till direkta utbetalningar, och att man tar fram en sammanhängande JORDBRUKSÅRET 13 landsbygdspolitik som skall åtfölja denna process. Direkta utbetalningar kommer att fastställas till en lämplig nivå och överkompensation kommer att undvikas. 31. Det är viktigt att rätta till vissa felaktiga effekter som skadar bilden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Därför — har det föreslagits att det skall införas ett gradvis sjunkande tak för det totala direktstöd som en gård kan få för stödåtgärder med anknytning till organisationerna av marknaden. Kommissionen vill därmed undvika att vissa jordbruksföretag beviljas överdrivet stora subventioner genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, — kommer medlemsstaterna i framtiden att ha juridiska medel för att förbehålla direktstöden till dem som kan visa att de faktiskt har bedrivit sådan verksamhet som stöden är avsedda för, — kommer medlemsstaterna att ha möjlighet att anpassa, dvs. minska, de direkta utbetalningarna till gårdarna, på grundval av kriterier, som medlemsstaten fastställer, knutna till den arbetskraft som är anställd på gården. Medlemsstaten behåller produkten av denna anpassning som sedan används till miljöåtgärder inom jordbruket, — bör medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hantera miljöproblemen i samband med jordbruksproduktion. Vegetabiliesektorn: Spannmål, oljeväxter och proteingrödor 32. Under de kommande åren förväntas att den areal som omfattas av arealuttag och dessa grödor stabiliseras runt en nivå på 53,3 miljoner hektar. Enligt de nuvarande politiska ramarna, utan en lämplig reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att uttagsnivån återgår till referensnivån 17,5 % blir den areal där man odlar dessa tre grödor också relativt stabil på längre sikt. 33. Vegetabilieavkastningen förväntas behålla sin uppåtgående tendens och produktionen beräknas därför öka från 201 miljoner ton 1996 till 214 miljoner ton 2005. Den totala konsumtionen av spannmål borde också öka ytterligare, fast i en långsammare takt, som svar på utvecklingen för produktionen av vitt kött. Fram till år 2000 kommer läget antagligen att fortsätta att vara förhållandevis balanserat, särskilt med avseende på vete. Efter år 2001 kommer de nuvarande GATT-åtagandena för subventionerad export att medföra begränsningar för både vete och foderspannmål, vilket kommer att leda till en snabb ökning av interventionslagren (som skulle kunna uppgå till 58 miljoner ton år 2005). 34. Avkastningen från oljeväxter förväntas stiga mycket blygsamt och den uppodlade arealen är strängt begränsad till resultaten av förhandlingarna inom Uruguayrundan. Produktionen väntas 14 JORDBRUKSÅRET stiga något, från 12,2 miljoner ton 1996 till 12,8 miljoner ton 2005. Importöverskottet för oljeväxter och oljeväxtmjöl kommer antagligen att vara mycket stort även i fortsättningen. 35. I princip skulle det vara möjligt att reagera på de nya spannmålsöverskotten genom att höja den obligatoriska arealuttagsnivån, men man riskerar då att denna gradvis ökar till över 20 %. Dessutom är det inte säkert att unionen kan dra fördel av den positiva utveckling som förväntas på världsmarknaden, eftersom de inre priserna kan antas ligga kvar på en högre nivå än världspriserna. Alternativt skulle en offensivare strategi samtidigt undvika rutinanvändningen av exportsubventioner, förstärka konkurrenskraften för spannmål på den inre marknaden, övervinna restriktionerna för oljeväxter från Uruguayrundan och, sist men inte minst, ge upphov till en rad förenklingar. 36. Kommissionen föreslår därför följande åtgärder: — En engångssänkning av interventionspriserna med 20 % från och med regleringsåret 2000/2001. — Delvis kompensation för den tjugoprocentiga sänkningen av interventionspriset genom en ökning av de direkta utbetalningarna för spannmål (från 54,34 ecu/ton till 66 ecu/ton). — En harmonisering av de direkta utbetalningarna för spannmål, oljelin och oljeväxtgrödor (samma direkta utbetalningar) och en fortsatt differentiering för proteingrödor. Eftersom utbetalningen för oljeväxtgrödor inte är grödspecifik kan alla bestämmelser som särskilt rör oljeväxtgrödor avskaffas, även de i samband med Blair House-avtalet. — Obligatoriskt arealuttag behålls som instrument för att styra produktionen och fastställs till 0 % i stället för 17,5%. — Frivilligt arealuttag behålls med samma kompensationsnivå som för spannmål, dvs. 66 ecu/ton. — Den särskilda ordningen för durumvete behålls (högre särskild utbetalning i områden där durum vete traditionellt sett odlas) med de bestämmelser som infördes 1997 (maximal garantiareal och utökning av de icke-traditionella områden som kan beviljas nedsatta särskilda utbetalningar). — När det gäller produkter som berättigar till stöd för jordbruksgrödor bör förteckningen oyer grödor behållas i oförändrat skick, inbegripet spannmål för ensilage (i motsats till vad som fastställdes i Agenda 2000). — Endast konstbevattnade grödor får beaktas vid fastställandet av en särskild avkastning. Särskilt stöd för konstbevattnade grödor får endast beviljas för den ursprungliga arealen, dvs. det fastställs en konstbevattnad basareal. Ordningen med begränsningar för konstbevattnade arealer fyller inte längre någon funktion och bör alltså avskaffas. — Det finns inte längre någon mening med att fastställa avkastningar från oljeväxtgrödor eftersom stödet för oljeväxtgrödor endast beräknas på grundval av spannmål. — Eftersom det obligatoriska arealuttaget har fastställts till noll kan samtliga de bestämmelser som infördes genom 1992 års reform i samband med denna förpliktelse upphöra att gälla. Detta gäller bestämmelser om överföring och om jordbruksarealer som av miljömässiga skäl JORDBRUKSÅRET 15 tas ur bruk (förordning (EEG) nr 2078/92) eller beskogning (förordning (EEG) nr 2080/92) enligt förpliktelsen. — Om procentsatsen för obligatoriskt arealuttag ett visst år är högre än noll fortsätter de producenter som producerar mindre än 92 ton spannmålsekvivalent att vara undantagna från denna förpliktelse (enda bestämmelsen som rör småproducenter). 37. Praktiska erfarenheter från implementeringen av 1992 års reform har gjort att följande kompletterande åtgärder har införts: — Tidsfristen för sådd skjuts upp från den 15 maj till den 31 maj. Undantag får dock fortfarande göras vid vissa klimatförhållanden. — Utbetalningsperioden för hektarstödet skjuts upp från "16 oktober-31 december" till "1 januari-31 mars" för att ta hänsyn till de svårigheter som medlemsstaterna har haft med kontroller och för att öka rörligheten på marknaden och samtidigt avskräcka producenterna från att hålla tillbaka sin produktion. — I framtiden är en enda förvaltningskommitté behörig när det gäller alla jordbruksgrödor (förvaltningskommittén för spannmål). — Betalningar per hektar och nivåerna för arealuttag får ändras i framtiden med hänsyn till produktions- och marknadsutvecklingen (i enlighet med den nuvarande lagstiftningen). Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 38. Genom ovannämnda ändringar är det möjligt att förenkla den nuvarande stödordningen för producenter av vissa jordbruksgrödor och samtidigt behålla ordningens grundregler, bl. a. basarealer, ordningen med regionaliseringsplaner, de historiska avkastningarna och ordningen för arealuttag. — Möjligheten att tillämpa en individuell basareal avskaffas (ingen medlemsstat har tillämpat den sedan den infördes). — Om en basareal överskrids behålls endast den ekonomiska påföljden (extra arealuttag avskaffas). — Möjligheten att koncentrera påföljderna för att basarealen har överskridits till de berörda delbasarealerna avskaffas eftersom den är alltför komplicerad. — Möjligheten att skilja majs från andra jordbruksgrödor genom att fastställa en särskild avkastning avskaffas och därmed också fastställandet av en särskild basareal för majs. Nötkött 39. Under de kommande åren kommer nötköttsproduktionen att påverkas dels av de kortvariga åtgärder som antogs 1996 (ordningar för bearbetning och tidig slakt av kalvar), dels av elimineringen av vuxna djur över 30 månader i Förenade kungariket i näringskedjan för människor 16 JORDBRUKSÅRET och djur. De första åtgärderna kommer att kännas av huvudsakligen under 1998 och 1999, medan konsekvenserna från den andra kommer att kännas av fram till 2001. Nötköttskonsumtionen förväntas återhämta sig gradvis från chocken 1996 och återgå till sin långvariga (nedåtgående) trend. 40. Dessa faktorer bidrar till en cyklisk nedgång i produktionen fram till år 2000 och bör leda till en avsevärd minskning av lagren under de närmaste åren, jämfört med de nivåer som byggts upp 1996 och 1997. Efter år 2(X) 1 kommer dock, om marknadspolitiken inte förändras, produktionen att återgå till sin fulla potential och konsumtionen att fortsätta sin långvariga nedgång. Interventionslagren kommer att tendera till att byggas upp igen (på grund de begränsade exporlmöjlighetcrna enligt GATT) och kan nå cirka 1,5 miljoner ton år 2005. 41. På lång sikt är det inte acceptabelt att lösa problemet med överproduktion i denna sektor genom att slakta unga kalvar några dagar efter det att de föds. Inte heller kan problemet med överskott lösas effektivt genom ren tillgångsförvaltning (kvoter för antalet djur eller för produktionen), eftersom detta skulle leda till stora administrativa problem. 42. En mer offensiv strategi skulle, å andra sidan, samtidigt kunna minska exportbidragen avsevärt för traditionella bestämmelseorter, bidra till att utveckla nya exportmarknader utan subventioner och återbalanscra den inre köttkonsumtionen till förmån för nötkött. Dessutom skulle den minska strävan efter högre slaklkroppsvikter. 43. Kommissionen föreslår därför följande: •— De institutionella priserna sänks med 30 % i tre årliga etapper (3 x 10 9f från och med den 1 juli år 2000) med målsättningen alt kunna exportera utan bidrag till de traditionella marknaderna eller, när det gäller nötkött, till nya marknader som Sydostasien. Denna prissänkning väntas stabilisera konsumtionen pä den inhemska marknaden, vilket gynnar nötkött. — Marknaderna återtar sin huvudsakliga roll. dvs. att styra balansen mellan produktion och konsumtion. Kommissionen föreslåratt offentlig intervention avskaffas och ersätts med privat lagring. Man kan dessutom konsiatera att offentlig intervention har varit för dyr. — De direkta stödutbetalningarna till jordbrukare inom nötköttssektorn ökas för att mildra effekterna av de prissänkningar som planeras enligt första strecksatsen. Det fastställs ett tak för detta direktstöd genom det totala anslag som avsatts för nötkött och mjölksektorn för att finansiera stöden för jordbruksgrödor där majs för ensilage även fortsättningsvis beviljas stöd. I samband med detta har bidragen för ungtjurar justerats för att ta hänsyn till att cirka 35 9c av ensilagemajsen har använts som foder till dem. För att få en viss flexibilitet i bidragsordningen föreslår kommissionen att hälften av den bidragsökning som föreskrivs i Agenda 2000 avsätts i en reserv som fördelas i form av nationella anslag per medlemsstat. Det totala beloppet i reserven fördelas till medlemsstaterna i förhållande till deras produktion. Anslaget fördelas på följande sätt: JORDBRUKSÅRET 17 • Ett belopp som motsvarar bidragsbetalningarna enligt 1992 års reform plus hälften av bidragsökningen enligt Agenda 2000, och • andra hälften av bidragsökningen enligt Agenda 2000 som fördelas i förhållande till varje medlemsstats produktion. Dessa betalningar kan göras i form av tilläggsbidrag för vuxna nötkreatur (han- och honkön, inbegripet kvigor) eller i form av arealstöd (ängsmark). Gemenskapslagstiftningen innehåller begränsningar (i belopp och i antal) för dessa tilläggsbetalningar. Bearbetningsbidraget avskaffas. Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 44. Den nuvarande ordningen med dubbel intervention (vanlig + skyddsnät) avskaffas. Dessutom — förenklas och kodifieras två rådsförordningar genom en gemensam allmän förordning i form av en grundförordning. Förordningens nya lydelse är således mycket mer kortfattad och övergångsåtgärderna har konsekvent avskaffats, — planeras stödpriserna för tre år fram i tiden vilket gör att det årliga fastställandet av priserna blir överflödigt, — får kommissionen nödvändig behörighet för att införa tullkvoter utanför WTO. Flexibilitet och decentralisering 45. Det har införts andra ändringar i samband med denna reform: — Säsongsutjämningsbidraget förbehålls medlemsstater som verkligen behöver det (för att bevara en stabil nötkreatursmarknad). Detta utesluter Danmark, Tyskland och Sverige (som alla har en relativt liten nötkreatursproduktion) och avgränsar stödet till Irland och Nordirland där det traditionella produktionssystemet medför att slakt endast sker på hösten. — Extensifieringsbidraget som tidigare beräknades på ett teoretiskt sätt (främst antalet djur för vilka det ansöktes om bidrag) reformeras så att det beräknas på den faktiska extensiva produktionen. Bidraget bör också ta hänsyn tas till det antal djur som faktiskt finns på gården under betesperioden. Bidragsbeloppet höjs till 100 ecu. — Am- och dikobidraget utökas, inom de individuella taken, till att även gälla för kvigor (för högst 20 % av det totala antalet). Dessutom sänks kvoten för detta bidrag (som hittills inte har använts för cirka 10 %) till nivån för utbetalningar för det högsta antalet under 1995 eller 1996, ökat med 3 % (för att skapa den nationella reserven). Detta motsvarar en sänkning av taken för am- och dikor med cirka 10 %. De två åtgärderna (sänkning av taken och sammanräkning av upp till 20 % av kvigorna) förväntas tillsammans bromsa, dvs. minska, 18 JORDBRUKSÅRET utvecklingen av produktionspotentialen i EU. Möjligheten att bevilja kompletterande bidrag lör am- och dikor, vilket medfinansieras av EUGFJ i mål 1-områden (och i Belgien), har avskaffats med hänsyn till den möjlighet som skapats genom medlemsstaternas tilläggsbetalningar. Del regionala taket för bidraget för nötkreatur av hankön fastställs på nivån enligt beslutet från november 1996 med en smärre ändring för Spanien och Portugal i enlighet med förslaget i prispaketct för 1998/1999. Detta motsvarar en minskning på cirka 20 9? jämfört medar 1996. Mjölkprodukter 46. Om mjölkkvoterna förblir oförändrade under de kommande åren kommer den totala mjölkproduktionen antagligen att sjunka något, från 121,6 miljoner ton år 1996 till 118,1 miljoner ton år 2005, beroende på en liten ökning av mjölkens fetthalt och anpassning av produktionen till kvotnivån. Den" totala efterfrågan på mjölk (omräknad till mängd oskummad mjölk) beräknas sjunka från 112,2 miljoner ton år 1995 till 108,7 miljoner ton år 2005. Detta är nettoresultatet av att konsumtionen av vissa mejeriprodukter, särskilt smör, minskar medan efterfrågan ökar på andra produkter, exempelvis ost och färskvaror. Även konsumtionen i jordbmkslcdct (foder) lär sjunka i takt med att kreatursbeståndet minskar. Troligen kommer nettoöverskottet att variera mellan motsvarande 9,0 och 9. 5 miljoner lon mjölk under perioden 1996-2005, med en något stigande tendens mot slutet av perioden. 47. Förutsatt att del inte sker några förändringar av politiken gäller följande för de olika mjölkprodukterna, som alla omfattas av GATT-överenskommclser: — Fortsatt exportlillväxt inom ostsektorn förefaller begränsas genom GATT-rcglernas begränsningar för subventionerad export. — Interventionslagrcn med skummjölkspulver kommer att öka från 1998 och framåt och uppgå till omkring 200 000 ton under första hälften av nästa årtionde, då GATT-överenskommelserna blir bindande. — Beträffande smör finns det inom GATT:s exportöverenskommelser tillräckligt utrymme för subventionerad export, så någon ackumulering av interventionslager behöver inte nödvändigtvis förväntas. Det är dock tveksamt om det finns avsättning på världsmarknaden för en så stor kvantitet som det förväntade överskottet på omkring 300 000 ton. 48. Efter en djupgående undersökning av de olika alternativen förkastar kommissionen radikala lösningar, som t. ex. kraftiga prissänkningar eller ett snabbt avskaffande av kvotsystemet. Sådana genomgripande åtgärder motiveras inte av den utveckling som förväntas pa marknaden. Det finns enligt kommissionens mening heller inga starka skäl att minska kvoterna, eftersom balansen på marknaden inte förväntas försämras. Slutligen förkastar kommissionen även systemet med dubbla JORDBRUKSÅRET 19 priser och dubbla kvoter, vars förenlighet med WTO:s regler allvarligt skulle kunna ifrågasättas. Det systemet skulle dessutom kunna ha en snedvridande effekt beroende på hur det utformas och genomförs och bidra till att förvärra de rådande problemen vad gäller övervakning och invecklad administration. 49. Mjölkproducenterna bör emellertid inte ges intrycket att det nuvarande systemet, och den inflexibilitet som är inbyggd i det, kan bestå i evighet. I den aktuella debatten om ett längre framtidsperspektiv har en del osäkerhetsfaktorer kommit fram. Den främsta rör nästa förhandlingsrunda inom WTO, som kan komma att påverka även mjölkproduktsektorn. 50. Därför föreslår kommissionen att man i nuvarande skede går försiktigt till väga och föreslår följande åtgärder: — Det nuvarande kvotsystemet förlängs 6 gånger under en tolvmånadersperiod från och med den 1 april år 2000 och den garanterade kvantiteten ökas med 2 % (1 % för samtliga medlemsstater, med förtur för unga producenter, och 1 % för producenter i bergsområden). — Interventionspriserna för smör och skummjölkspulver sänks med 15 % i fyra steg mellan den 1 juli år 2000 och den 1 juli år 2003 (detta motsvarar en sänkning av orienteringspriset med cirka 17 %). Denna ändring stöds jämfört med förslaget i agendan av analyser som visar mycket positiva effekter på mjölkmarknaden. Gemenskapens export inom mjölksektorn kommer att bli mycket mer konkurrenskraftig, den inhemska konsumtionen kommer att öka och det kommer att vara möjligt med en viss flexibilitet för att justera mjölkkvoterna. Dessutom underlättar denna ändring finansieringen av de extra kostnaderna för majs för ensilage. — En årlig utbetalning på 145 ecu per bidragsenhet införs i fyra etapper med hänsyn till nivån på mjölkkvoterna före reformen. I slutfasen kommer detta stöd att bestå av ett fast belopp ( 100 ecu) och en tilläggsutbetalning som antingen betalas per djur eller för areal (vilket avgörs av medlemsstaterna). — Köttbidraget för mjölkkor får variera på samma sätt mellan 50 och 70 ecu (genomsnittet i gemenskapen). Förenkling av lagstiftningen och förvaltningen 51. Förslaget om en ny allmän övergripande förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter sammanför sex rådsförordningar i en enda förordning. Förordningens nya lydelse är således mycket mer kortfattad och övergångsåtgärderna har konsekvent avskaffats. — Priserna planeras för fyra år fram i tiden vilket gör att det årliga fastställandet av priserna blir överflödigt. — Kommissionen får nödvändig behörighet att införa tullkvoter utanför WTO. 20 JORDBRUKSÅRET Kommissionen lar likaså nödvändig behörighet för att införa straffåtgärder om hormoner används (särskilt BST). Åtgärder vidtas för att säkerställa att endast smör med ursprung i gemenskapen köps till intervention. Flexibilitet och decentralisering 52. Medlemsstaterna får införa tilläggsbetalningar i enlighet med de regler som antagits gemensamt (ickc-diskriminering, nationella anslag, absoluta gränser när det gäller ackumulering av bidrag). Dessutom fastställs en tilläggsmjölkkvot för unga jordbrukare ( 1 %), för producenter i bergsområden och i unionens norra delar (1 % enligt deras produktionsandel). Produkter från Medelhavsområdet 53. Som fortsättning på 1992 års reformprocess presenterade kommissionen i december 1996 en rapport om tobaksordningen för rådet och parlamentet. I denna rapport avger man ett positivt omdöme om 1992 års tobaksreform och föreslår åtgärder för att göra näringen ännu mer marknadsorienterad, samtidigt som man tar hänsyn till den viktiga ekonomiska roll reformen spelar i vissa landsbygdsområden. I februari 1997 presenterade kommissionen en rapport om ordningen lör olivolja. Där föreslås som ett tänkbart alternativ att ytterligare steg las från prisstöd i riktning mot direkta utbetalningar och att dessa utbetalningar förenklas avsevärt. Kommissionen föreslår nu att produktionsstödet behålls till och med regleringsåret 2000/2001, att lagstiftningen avsevärt förenklas, att den maximala garanterade kvantiteten ökas och fördelas mellan medlemsstaterna. 54. Beträffande frukt och grönsaker antog rådet en betydande reform i juli 1996. Budgetens tyngdpunkt flyttades från att hålla priserna på en hög nivå till att stärka producentorganisationerna och deras konkurrenskraft, och tonvikten lades på sektorns strukturella anpassning och på miljöhänsyn. Kommissionen kommer att noggrant övervaka genomförandet av denna reform. 55. Vad gäller vin har ett reformförslag varit föremål för förhandlingar i rådet sedan 1994. Mot bakgrund av den senaste utvecklingen, och i synnerhet av de nya ramarna för denna sektor enligt avtalet från Uruguayrundan, avser kommissionen att omarbeta det reformförslaget och lägga fram ett nytt förslag så snart situationen för år 1997 har analyserats färdigt. I det nya förslaget avser man att beakta de riktlinjer som utarbetats i strategidokumentet för jordbruket från 1995. Landsbygdspolitiken 56. Under det kommande årtiondet måste jordbruket anpassa sig till ytterligare förändringar med avseende på marknadsutveckling, marknadspolitik och handelsregler. Dessa förändringar JORDBRUKSÅRET 21 kommer inte enbart alt påverka jordbruksmarknaderna, utan också den lokala landsbygdsekonomin i allmänhet. Många av dem har redan stött på svåra ekonomiska utvecklingsproblem. Dessutom spelar landsbygden en allt större roll för miljö och rekreation vilket mycket väl kan komma att innebära yt'erligarc anpassningar för jordbruket i egenskap av den största markanvändaren. Å andra sidan kommer växande miljö- och rekreationsbehov att innebära nya utvecklingsmöjligheter som jordbrukarna och deras familjer kan dra nytta av. ^ 57. Kommissionen menar att denna utveckling bör uppmuntras och stödjas genom att de befintliga instrumenten i landsbygdspolitiken omorganiseras (se även punkterna 483-488). Förenkling av lagstiftningen 58. Genom förslaget till förordning säkerställs omorganisationen av de nu gällande instrumenten lör landsbygdspolitiken. — Förordningens nya lydelse förnyar pä ett unikt sätt nio råds förordningar', bl. a. åtgärderna i den nuvarande tillämpningsförordningen för utvecklingssektionen vid EUGFJ, tre förordningar om kompletterande åtgärder i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken och olika åtgärder inom skogsbruket. Denna omorganisation åtföljs av en drastisk förenkling av villkoren lör stödberättigandc. — Av tydlighetsskäl bör åtgärderna för producentorganisationer överföras till marknadspolitiken. — 1 enlighet med riktlinjerna i agendan har följande administrativa och ekonomiska åtgärder vidtagits när det gäller landsbygdsutveckling: • Strukturfondernas programplanering i mål 1- och mål 2-områden. • Gemenskapsstödet finansieras av utvecklingssektionen eller garantisektioncn vid EUGFJ beroende på åtgärder och områden. — Skillnad måste göras mellan två typer av åtgärder som gynnar landsbygdens utveckling: • 1992 års kompletterande åtgärder (miljöåtgärder förtidspension) och kompensationsersättning i mindre gynnade regioner. inom jordbruket, beskogning och • Åtgärder för alt modernisera och diversifiera (stöd till investeringar i jordbruksföretag, slöd till investeringar i bearbetningsföretag, program för unga jordbrukare osv. ). Reformen 59. När det gäller till stöd enligt strukturfondernas mal 1 behålls de nuvarande integrerade utvecklingsprogrammen, med undantag av ordningen för stöd till mindre gynnade regioner där garantisektionen vid EUGFJ bidrar på i regioner som är berättigade landsbygdsområden 22 JORDBRUKSÅRET samma sätt som till de kompletterande åtgärderna (ordningen med miljöåtgärder inom jordbruket, beskogning, förtidspension). I mål 1-områden finansieras åtgärder för landsbygdens utveckling av utvecklingssektionen vid EUGFJ. 60. I de landsbygdsområden som omfattas av det nya mål 2 kommer verksamheten (f. d. mål 5a och 5b) att finansieras av garantisektionen vid EUGFJ vad beträffar de kompletterande åtgärderna. Dessa åtgärder kommer att vidtas, utöver de som finansieras av ERUF och ESF i samma program, på regionnivå och för de regioner som omfattas av mål 2. 61. I alla landsbygdsområden utanför mål 1 och det nya mål 2 kommer åtgärder för landsbygdsutveckling i syfte att komplettera marknadspolitiken att delfinansieras av garantisektionen vid EUGFJ. De omfattas av samma lagar som de nuvarande kompletterande åtgärderna. Vidare kommer de att tillämpas horisontellt och genomföras på ett decentraliserat sätt, på lämplig nivå, på medlemsstaternas initiativ. 62. Miljöaspekterna bör förstärkas i landsbygdsutvecklingspolitiken genom kriterier för stödberättigande och klassificering av mindre gynnade regioner. Miljöåtgärderna inom jordbruket bör dessutom vara inriktade på att skydda landskapet och naturen. 63. I förslaget till förordning läggs också större vikt än i Agenda 2000 vid skogsbruksåtgärder, detta som en följd av Europaparlamentets begäran om att gynna en europeisk skogsstrategi (resolution A4-0414/96 av den 30 januari 1997). 64. När det gäller storleken på medfinansieringen hänvisas till ramförordningen strukturfonderna. för 65. Med hänsyn till hur viktiga miljöaspekterna är krävs det att medlemsstaterna vidtar de miljöåtgärder som de anser vara lämpliga med hänsyn till landets särskilda förhållanden när det gäller användning av jordbruksmark och produktion. 66. Medlemsstaterna bör fastställa lämpliga påföljder som står i proportion till den skada som orsakats miljön genom att åtgärderna inte har följts. Påföljderna kan bestå i att tillgången till de olika stödordningarna minskar eller vid behov upphör. 67. För stöd som härrör från stödordningen föreslås det att det fastställs ett tak för varje jordbruksföretag på följande sätt: — Fullständig utbetalning av de stöd som totalt inte överstiger 100 000 ecu. — En minskning med 20 % för stöd mellan 100 000 och 200 000 ecu. — En minskning med 25 % för stöd som överstiger 200 000 ecu. 68. Medlemsstaterna får fatta beslut om att ändra dessa belopp i förhållande till jordbruksföretagets årsarbetsenheter (ÅAE) under kalenderåret. JORDBRUKSÅRET 23 Viktigaste institutionella priser och tillämpliga stödbelopp för regleringsåren 1996797 och 1997/98 (ecu/ton) 1997/98 Jordbruksgrödor — Kompensationsbetalning — Spannmål (') — Raps-, rybs-, solrosfrön och sojabönor (referensbelopp i ecu/ha (2) — Ärtor, bönor, åkerbönor och sötlupiner (') — Lin annat än spänadslin (') — Arealuttag (') — Kompletterande kompensationsbetalning för durumvete (ecu/ha) — Traditionellt område — Icke traditionellt område Spannmål — Interventionspris Ris — Interventionspris — Kompensationsbetalning Potatisstärkelse — Minimipris — Kompensationsbetalning — Bidrag till potatisindustrin Socker — Baspris för sockerbetor — Interventionspris för vitsocker (ecu/q) Olivolja — Produktionsriktpris — Interventionspris (4) — Representativt marknadspris — Produktionsstöd — Konsumtionsstöd Torkat foder — Fastställt stöd (5) Linser, kikärtor, vicker — Fastställt stöd (ecu/ha) (6) Spänadslin — Fastställt stöd (ecu/ha) Hampa — Fastställt stöd (ecu/ha) 54,34 54,34 433,50 78,49 105,10 68,83 358,60 138,90 433,50 78,49 105,10 68,83 358,60 138,90 119,19 119,19 351,00 209,78 86,94 22,25 47,67 63. 19 3 837,70 1 805,80 2 295,00 1 422,00 120,70 333,45 (3) 209,78 86,94 22,25 47,67 63,19 3 837,70 1 751,60 2 295,00 1 422,00 120,70 68,83 68,83 131,69 146,51 865,48 815,86 774,74 716,63 24 JORDBRUKSÅRET Silkesmaskar — Stod per lada silkesfjarilsagg Bomull — Malpris — Minimipris Mjolkprodukter a) Riktpris for mjolk b) Interventionspris — Smor — Skummjblkspulver 1996/97 1997/98 133,26 133,26 1 063,00 1 009,90 1 063,00 1 009,90 309,80 309,80 3 282,00 2 055,20 3 282,00 2 055,20 Nbtkiitt — Interventionspris for vuxna notkreatur (slaktkroppsvikt - kategori R3) 3 475,00 3 475,00 Fdrkott — Baspris (slaktvikt) Griskiitt — Baspris (slaktvikt) v Bordsvin — Orienteringspris typ RI(ecu/%/hI) RII(ecu/%/hl) RIII (ecu/hi) AI(ecu/%/hl) All (ecu/hi) AIII (ecu/hi) Tobak (bidrag) (7) Flue cured — I Light air cured — II Dark air cured — Ill Fire cured — IV Sun cured — V — VI Basmas — VII Katerini — VIII Kaba koulak Frukt och grdnsaker — Baspris och uppkopspris 5 040,70 5 040,70 1 509,39 1 509,39 3,828 3,828 62,15 3,828 82,81 94,57 2 709,65 2 167,48 2 167,48 2 383,62 2 167,48 3 754,15 3 185,41 2 276,15 3,828 3,828 62,15 3. 828 82,81 94,57 2 709,65 2 167,48 2 167,48 2 383,62 2 167,48 3 754,15 3 185,41 2 276,15 (*) (*) ( ) Sliklcl delas ul pet lon och skall multipliceras med avkastningen trän den berörda produklionsrcgioncn. (') Skall regleras i förhållande till den regionala avkastningen for spannmäl/oljcvaxtcr lör att fä fram de regionala rcfercnsbeloppcn. (') Beloppet per hektar har fastställts per medlemsstat genom förordning (EG) nr 3072/95 (EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18). (') Efter det att en justering gjorts till följd av att den maximala garantitröskeln överskridits. C) För soltorkat foder är slödel fastställt till 38,64 ecu/lon. ('') Efter det all en nedsättning gjorts till följd av att den maximala garanterade arealen överskridits. (') Kompletterande belopp har faslsliillts för vissa sorter, se EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 40. (") En prisscric för olika produkter och perioder fastställs varje Sr. JORDBRUKSÅRET 25 Agromonetära åtgärder 69. 1997 var ett relativt stabilt år för de flesta valutorna. Dollarns återhämtning fortsatte efter det kraftiga fallet första halvåret 1995. Mot mitten av 1997 hade dollarn apprecierats med 15 % jämfört med nivån i juni 1995. Generellt sett harförstärkningen av dollarn återspeglats i liknande tendenser lör pund sterling och irländska pund. Däremot har det stora flertalet s. k. starka valutor deprecierats något, ner till en marknadsnivå nära nivån i januari 1993. 70. Jordbruksomräkningskurserna var oförändrade för franska franc, portugisiska escudos, danska kronor och finska mark. Jordbruksomräkningskurserna för pund sterling och irländska pund ökade märkbart fyra respektive tre gånger. Efter upprepade sänkningar av jordbruksomräkningskursen lör italienska lire beslöt rådet den 1 mars 1997 att det fanns förutsättningar för en märkbar uppskrivning på 3,08 %. 71. Rådet beslöt i detta sammanhang att återigen tillämpa den mekanism som antogs för de märkbara uppskrivningarna 1995. Enligt denna förordning (') skall denjordbruksomräkningskurs som tillämpas på fasta stödbelopp per hektar eller djur liksom på stöd av struktur- eller miljökaraktär frysas till den I januari 1999, som är del planerade datumet för införandet av den gemensamma frysta rådet jordbruksomräkningskursen och denjordbruksomräkningskurs som skulle ha gällt utan frysning till 11,5 CA. Som ett resultat av denna bestämmelse frysta skall begränsas omräkningskurserna reduceras för svenska kronor (0. 1 1 c7c ) och pund sterling (3,61 ck). avvikelsen mellan valutan. Vidare fick de beslöt den att 72. Vidare får de-berörda medlemsstaterna bevilja kompensationsstöd för inkomstbortfall på grund av institutionella prissänkningar uttryckta i nationell valuta. Stödet är maximerat till en gräns som lastställs av rådet och får beviljas under tre år med successivt sjunkande belopp. Stödet finansieras av EUGFJ till hälften av den gräns som fastställs av rådet, oavsett om stödet kompletteras av nationellt stöd och oavsett storleken på denna komplettering. 73. Under 1997 har Belgien. Danmark. Tyskland. Luxemburg, Nederländerna och Österrike beviljat andra delen av kompensationsstödet för märkbara uppskrivningar i juni och juli 1995. Med hänsyn till den monetära utvecklingen under 1997 har medlemsstaterna avskaffat den planerade tredje delen av stödet. Sverige har beviljat de första tvä delarna av kompensalionsstödet för märkbar uppskrivning den I I januari 1996. Irland har beviljat det av gemenskapen finansierade avsnittet av den första delen av kompensationsstödet för de tre märkbara uppskrivningarna. Italien och Förenade kungariket har ännu inte fattat något beslut om beviljande av kompensationsstöd. ('i Förordnim! (EG) nr 724/97 (EGT L 108. 25. 4. 1W7. v Si 26 JORDBRUKSÅRET Marknadsföringsåtgärder 74. När det gäller program som direkt förvaltas av kommissionen upphörde den tvååriga kampanjen för spånadslin i juli och följdes av ett tillfälligt program på sex månader i avvaktan på alt en ny tvåårig kampanj skall sättas igång. För olivolja pågår nu den femte kampanjen som upphör i juli 1998. Resultaten av utvärderingen av den första delen av denna kampanj var mycket lovande eftersom konsumtionen steg i samtliga medlemsstater. När det gäller program som inte direkt förvaltas av kommissionen fortsatte marknadsföringskampanjerna för mjölk och mjölkprodukter, kvalitetsnötkött, äpplen, citrusfrukter och druvsaft. Även för dessa produkter är resultaten av utvärderingsrapporterna mycket lovande. 75. De resurser som ställs till förfogande för nötköttsektorn höjdes vilket gjorde det möjligt att genomföra ett flertal marknadsföringskampanjer under 1997. Marknadsföringsprogrammen utvidgades till kvalitetskalvkött. Kommissionen förelade rådet ett förslag till förordning om säljfrämjande åtgärder för nötkött som skall utvidgas till tredje länder och om informationsåtgärder rörande det nya märkningssystemet för nötkött. 76. Inom sektorn för blommor och levande växter har en första serie program för att främja dessa produkter lanserats i fjorton medlemsstater. 77. Vad gäller bordsoliver startades 1997 ett program som presenterats av italienska branschorganisationer. 78. Budgeten har fördelats på följande sätt mellan de olika produkterna: Olivolja Spånadslin Druvsaft Nötter Äpplen/citruslrukter Bordsoliver Kvaliletsnöiköti Mjölk och mjölkprodukter Jordbruksprodukter av hog kvahlel Iran områden i gemenskapens yttersta periferi Blommor och levande växter Imiljimrr ecu) Belopp fastställt 1997 17,6 1. 0 5. 8 0. 9 7. 8 1. 0 31. 3 K. X 4. 9 14. 7 Konsumentintressen och produktkvalitet JORDBRUKSÅRET 27 79. Inom ramen för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (') har kommissionen kompletterat förteckningen över registrerade beteckningar som nu uppgår till drygl 440. Dessutom ändrades rådets förordning lör all öka flexibiliteten under övergångsperioden i samband med att produkter registreras på gemenskapsnivå (:). 80. Vidare fortsätter informationskampanjen för att informera allmänheten om betydelsen av de olika beteckningarna (skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar, garanterade traditionella specialiteter) och av symbolen för de nya europeiska systemen. Kampanjen riktades till konsumentupplysningsfasen på temat "Produkter som har en historia". till distributörerna och har nu kommit till producenterna, sedan först 81. I frågan om den inriktning som skall ges till kvalitetspolitikens framtida utveckling kan den uppsjö av kvalitetsmärken för att framhålla livsmedelsprodukternas särskilda kvaliteter innebära en risk för förvirring vad gäller märkets art och verkliga innebörd. Kommissionen låter därför genomföra en framtidsorientcrad undersökning for att inventera dessa kvalitctsmärken och har därvid två huvudsyften: dels fördjupa kunskapen om de olika system som finns och deras senaste utveckling, dels få insikt om de krav som ställs på dessa system av de socioekonomiska aktörerna inom livsmedelsbranschen. 82. Med tanke på målet att säkerställa en hållbar utveckling av jordbruket och jordbrukslandskapet (landsbygden) skall undersökningen ta hänsyn både till de viktigaste ekonomiska och sociala funktioner som jordbruksföretagen fyller och till målsättningen att underlätta konsumenternas val. Särskild uppmärksamhet skall därvid riktas på produktionsmetoderna. Hjälp till nödlidande 83. Europeiska unionen fortsatte sitt livsmedelsprogram till de nödlidande ('). Åtgärden innebär att jordbruksprodukter eller bearbetade produkter av jordbruksprodukter delas ut till fältorganisationer som arbetar i de olika medlemsstaterna. 84. Uppdelningen av detta belopp och de mängder som kan hämtas från interventionslager i varje medlemsstat visas i följande tabell. (') EGT I. 208. 24 7 1992 C") EGTL 156. 13. 6 1997 (') Rådets tomrdning (EEG) nr 3730/87 av den 10. 12 19X7. EGT L 352. 15. 12. 1987. s. 1 och kommissionens beslut 96/687/EG av den 22. 1 119%. EGT L 317. 6 12 1996 s 22. 28 JORDBRUKSÅRET Gratis utdelning av jordbruksprodukter (1997) McillcmsMat Anslag i ecu Spannmål Ohvol|a Miingder uonlt'i Skiimmjolks- pulvcr SmiH Nolkoti Belgien Danmark Grekland Spanten Frankrike Irland llalien Luxemburg Portugal Finland Forenade kungariket 2 986 000 1 518 000 15 784 000 40 394 000 34 452 000 2 031 000 49 646000 44 000 15 216 000 2 039 000 29 190 000 3 500 34 740 12611 5 000 40 000 2 000 5 200 10 700 300 6 135 60 2 000 2 971 8 131 13 2 060 420 420 1 679 4 171 4 275 500 9. 388 5 200 8 (MM) Suinma ( ) 193 300 (MM) 106 751 7 (M)0 10 204 II 466 29,058 (') Hänsyn hur tagils Ull en programanpassning soin gcnomlordes under budgetaret pà grund av otillräckliga lager av olivolta [ ) Därtill kommer 19. 1. 3 miltoner ecu 1er finansiering av transportkostnader mellan medlemsstaterna Harmonisering av lagstiftningen Veterinär och zooteknisk lagstiftning 85. Viktiga beslut har i år fattats på del veterinära och zootekniska området. 86. Rådet har beträffande hälsokontroll frågor i handeln mellan medlemsstaterna med nötkreatur och grisar antagit ett direktiv om ändring och uppdatering av direktiv 64/432/EEG ('). 87. Vad gäller djurens välbefinnande under transport har rådet genom förordning (EG) nr 1255/97 C) fastställt de gemenskapsnormer som gäller vid hållplatserna i syfte att säkerställa de mest gynnsamma transportförhållandena för djuren. 88. Till slut. för att förbättra förhållandena vad gäller produktion och saluföring av nötkött och nötköttprodukter, har rådet antagit förordning (EG) nr 820/97 (') (se punkt 95). 89. Kommissionen har också inom ramen för sina befogenheter antagit liera tillämpningsdokument i sylte all komplettera de åtgärder som planeras för att förverkliga den inre marknaden. (') Direktiv 97/12/EG. E GT L 109. 25. 4. 1997. s. I. (:) E G TL 174. 2. 7. 1997. s. I. (') E G TL 117. 7. 5. 1997. s. 1. JORDBRUKSÅRET 29 90. Pä djurhälsoomrädel har skyddsåtgärder antagits för att förhindra att djursjukdomar sprids i gemenskapen, särskilt med anledning av epizootin klassisk svinpest som utbrutit i Nederländerna, Spanien, Belgien och Italien. 91. Por alt skydda folkhälsan har kommissionen latlat liera beslut om importförbud mot fiskeprodukter från tredje länder som kan innebära allvarliga hälsorisker för konsumenterna. 92. Vidare har kommissionen antagit <ctt stort antal beslut för att finansiera utrotandet av djursjukdomar och förhindra att de sprids inom gemenskapen. Bovin spongiform encefalopati inom gemenskapens 93. Kampen mot bovin spongiform encefalopati (BSE) och övriga överförbara encefalopatier har även under 1997 framkallat institutioner. intensiv aktivitet Europaparlamentets tillfälliga undersökningskommission för frågan, som tillsattes 1996, lade i februari fram en rapport med rekommendationer lör kampen mot BSE. Den 19 februari antog parlamentet en resolution på grundval av rapporten, där det bland annat uppmanade kommissionen att konkret följa rekommendationerna ('). Den 23 april tillsatte parlamentet därefter en ny tillfällig undersökningskommitté med uppgift att kontrollera uppföljningen av dessa rekommendationer (2). Kommissionen antog i detta sammanhang den 14 maj en handlingsplan där den med hänsyn lagen till utvecklingen när det gäller vetenskapliga data lämnade en rad rekommendationer i fråga om hur de möjlig. a riskerna med BSE kan undanröjas i så hög grad som möjligt, och lade därefter den 20 oktober fram en konsoliderad version (') av sin slutrapport för den nya undersöknings kommittén. I den nya versionen framhöll kommissionen de åtgärder som vidtagits för att utrota BSE, skydda förtroende. På grundval av undersökningskommitténs rapport välkomnade Europaparlamentet därefter den 19 november i en resolution C4) kommissionens åtgärder. folkhälsan och återställa konsumenternas 94. Inom ramen för sin handlingsplan kompletterade kommissionen de skyddsåtgärder som vidtogs 1996 dels genom att förbjuda all användning av material som kan medföra risk i fråga om BSE (hjärna, ögon, halsmandlar och ryggmärg från nötkreatur, får och getter samt mjälte från får och getter) (s), dels genom atl införa stränga regler för transport av animaliskt avfall C). Den 28 juli kompletterade kommissionen dessutom förteckningen över beståndsdelar som inte får användas ('» HGTC 85. 17. 3. 1997 ('i HGTC 150. 19 5 1997 l'i K O M ( 9 7I 509 I"1) EGTC 371. 8 12 1997. C) Beslut 97/534/EG (EGT L 216. 8. 8 1997} Delta forbud trader i kraft den 1 januari 1999. (") Beslut 97/734/EG (EGT L 294. 28. 10. 1997). 30 JORDBRUKSÅRET i sammansatt djurfoder (') och införde särskilda regler för märkning av djurfoder som innehåller proteinprodukter framställda av däggdjursvävnad (2). 95. Bättre konsumentskydd tack vare bättre information om köttprodukters ursprung är målet för rådets förordning (EG) nr 820/97, som antogs den 21 april (3). Genom förordningen inrättas ett system för identifiering och registrering av nötkreatur som bland annat innebär dels att ett pass skall utfärdas för varje djur och att en informationsdatabas skall skapas i varje medlemsstat, dels att ett enhetligt och tillförlitligt system införs för märkning av nötkött och nötköttsprodukter. Tvärtemot kommissionens förslag valde rådet artikel 43 istället för artikel 100a i EG-fördraget som rättslig grund för förordningen. Den 22 juli 1997 lämnade kommissionen in en begäran till domstolen om att förordningen skulle upphävas på grund av valet av artikel 43 som rättslig grund (ärende C-269/97). Europaparlamentet stödde kommissionen i detta ärende. Djurfoder 96. Inom djurfodersektorn antog kommissionen direktiv 97/6/EG (4) om ändring av rådets direktiv 70/524/EEG (5) om fodertillsatser för att i förvarande syfte förbjuda all användning av avoparcin i avvaktan på resultaten av de pågående undersökningarna om huruvida det finns risk för att antibiotika i djurfoder leder till resistens mot antibiotika som används i läkemedel. 97. Med anledning av de upprepade ändringar som gjorts i bilagorna till rådets direktiv 74/63/EEG om främmande ämnen och produkter i foder och med hänsyn till de många förändringar som gjorts av den terminologi som används i detta direktiv har kommissionen ansett det lämpligt av klarhets- och rationalitetsskäl att sammanföra de olika rättsakterna om ändring av bilagorna till det berörda direktivet i direktiv 97/8/EEG (6). 98. Av praktiska skäl och för den juridiska samstämmighetens skull har kommissionen bedömt det nödvändigt, till följd av de veterinära skyddsåtgärderna mot bovin spongiform encefalopati och förbudet mot användning i fodret för idisslare av proteinprodukter som härrör från vissa däggdjursvävnader, att anta beslut 97/582/EG (7) som en komplettering av beslut 91/516/EEG (8) om fastställande av förteckningen över förbjudna ingredienser i foderblandningar. (') Beslut 97/582/EG (EGT L 237, 28. 8. 1997). (2) Direktiv 97/47/EG (EGT L 211, 5. 8. 1997). C) EGT L 117, 7. 5. 1997. (4) EGT L 35, 5. 2. 1997, s. 11. (5) EGT L 270, 14. 12. 1970, s. 1. (6)EGTL48, 19. 2. 1997, s. 22. (7) EGT L 237, 28. 8. 1997, s. 39. (8) EGT L 281, 9. 10. 1991, s. 23. JORDBRUKSÀRET 31 99. För alt förhindra att foder framställt av proteinhaltiga produkter från vissa däggdjursvävnader på grund av okunnighet om gällande lagstiftning används för att utfodra idisslare har kommissionen dessutom antagit direktiv 97/47/EG (') om införande i rådets. direktiv 77/101/EEG (') och 79/373/EEG ("') om saluföring av foderblandningar, av lämpliga märkningsbestämmelser för att upplysa uppfödarna om gällande användningsförbud. För att uppfödaren skall upplysas om den exakta beskaffenheten av beståndsdelarna i foderblandningar har kommissionen beslutat genom direktiv 97/47/EG (4) att frånta tillverkare av foderblandningar den möjlighet som gavs i direktiv 91/357/EEG att använda gruppbeteckningen "produkter av landdjur" för samtliga proteinhaltiga produkter av däggdjursvävnader. 100. Rådet har lör egen del den 25 juni 1997 antagit direktiv 97/40/EG (') om senareläggning med I8 månader av det datum (1. 1. 1996) på vilket kommissionen skall fatta beslut om ansökningar grundade på direktiv 93/113/EEG om användning av enzymer, mikroorganismer och preparat av dessa i djurfoder. 101. Kommissionen förelade rådet den 25 respektive 28 juli 1997 två förslag till direktiv ('') om ändring dels av rådets direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov, dels av rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/524/EEG, 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG. Syftet med dessa förslag är att reglera produktion, omsättning och användning av en ny produktkategori s. k. näringstillskott för djur. Växtskydd 102. Pä området lör växtskydd antogs den 20 januari 1997 rådels direktiv 97/3/EG (7) som syftar till att i växtskyddsordningen införa principen om medlemsstatsansvar och ekonomisk solidaritet inom gemenskapen. 103. Inom ramen for arbetsprogrammet ändrade kommissionen gemenskapslagstiftningen för att fortsätta att säkerställa att gemenskapens växtproduktion är tillräckligt skyddad mot bakgrund av de nyligen identifierade risker som särskilda skadegörare utgör, och införde särskilt nya skyddsåtgärder för gemenskapens citruslruktproducerandc områden (*). Genom kommissionens (') EGTL 211. 5. 8. 1997. s. 45. (:) EGTL 32. 3. 2. 1977. s. 1. (() EGTL 86. 6. 4. 1979. s. 30 (4) EGTL 211. 5 8. 1997. s 45 C) EGTL 180. 9. 7. 1997. s. 21. (") KOM(97) 408 och 409 slutl. 25. 7. 1997 (inte otientliggiwdai C) EGTL 27. 30 1. 1997 (") Direktiv 98/83/EG (EGTL 15. 21. 1. 1998). 32 JORDBRUKSÅRET direktiv 97/14/EG upphävdes importförbudet för potatis från Algeriet ( ' ) och genom kommissionens beslut 97/5/97 (') erkändes Ungern som fritt från bakteriologisk ringröta på potatis och därmed i stånd att exportera potatis till EU. Genom kommissionens direktiv 97/46/EG C) om ändring av direktiv 95/44/EG C1) fastställdes villkoren lör införande eller förflyttning av potatismaterial inom gemenskapen för forsknings- eller lörsöksändamål. 104. Under året pågick kontinuerlig rapportering och överläggningar om situationen avseende ringröta på potatis och de åtgärder som vidtagits i enlighet med gemenskapslagstiftningen (s) för att utrota denna sjukdom. 105. Flera undantag från gemenskapens växtskyddsordning antogs också varigenom möjliggjordes införande av vissa växter och växtprodukter av särskilt ursprung, såsom potatis, vinstockar och jordgubbsplantor, under stränga fytosanitära tilläggsåtgärder. Utsäde och förökningsmaterial (KOM(93) 598 slutlig). De viktigaste ändringarna hänförde sig 106. I juli 1997 avgav Europaparlamentet sitt yttrande om förslaget om det så kallade utsädespaketet till miljöriskbedömningen för utsäde av genetiskt modifierade växtsorter samt märkning av förpackningar med sådant utsäde. Dessa ändringar kommer att införlivas i kommissionens reviderade förslag till rådet. 107. Som en uppföljning till pilotprojektet SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market) (förenklad lagstiftning på den inre marknaden) överlämnade kommissionen ett förslag till rådet om förenkling av rådets direktiv 91/682/EEG om saluföring av prydnadsväxter och lörökningsmaterial av prydnadsväxter (''). 108. Utöver kommissionens vanliga rutinåtgärder gav den tillstånd att trycka föreskriven information med outplånlig text på förpackningar med utsäde av olje- och fiberväxter och utsträckte en liknande bestämmelse till att omfatta alla foderväxtarter (7). (') E G T L 8 7. 2. 4. 1997. (:) EGTL 2. 4. 1. 1997. (') EGTL 204. 31. 7. 1997 (4) EGT L J84. 3. 8. 1995. (') Rådets direktiv 93/85/EEG om kontroll av ringröta pa potatis (EGT L 259. 18 10. 1993). (") EGTL 376. 31. 12. 1991. s. 21. (7) EGTL. 48. 19. 2. 1997. s. 35. JORDBRUKSÅRET 33 Växt skyddsmedel 109. Med hänsyn till omvärderingsprogrammet för en första serie om nittio befintliga verksamma ämnen som omfattas av förordning (EEG) nr 3600/92 ( ' ) granskar de rapporterande medlemsstaterna lör närvarande den dokumentation som lämnats in. /10. Fyrtiotre utvärderingsrapporter har lämnats intill kommissionen för ytterligare granskning tillsammans med medlemsstaterna inom ramen för Ständiga kommittén för växtskydd. Trettiofem utvärderingsrapporter inklusive fem rapporter om nya verksamma ämnen har granskats internt under 1997. Kommissionen antog ett direktiv om införande av ett första verksamt ämne på den positiva torteckningen i direktiv 91/414/EEG. / / /. Efter det att domstolen 1996 annulleradc bilaga VI till direktiv 91/414/EEG om enhetliga principer lör utvärdering av växtskyddsmedel, antog rådet C') den 25 juni 1997 ett nytt förslag från kommissionen som syftar till att i ljuset av domstolens dom återinrätta denna bilaga, som är av avgörande betydelse för att gemenskapsordningen skall fungera smidigt. Bekämpningsmedelsrester 112. Den 25 juni antog rådet ett direktiv (rådets direktiv 97/41/EG C)) om ändring av de fyra grunddircktiven om bekämpningsmedelsrester i jordbruksprodukter (direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG). Genom denna åtgärd förenklas gemenskapens förfaranden lör att fastställa gränsvärden och lösa handelsproblem samtidigt som räckvidden för lagstiftningen utsträcks till bearbetade produkter. Ekologiskt jordbruk 113. Under året har kommissionen antagil förordningar för att förbättra och förfina den gemenskapsordning som inrättades genom förordning (EEG) nr 2092/91. särskilt genom att se över den förteckning över växtskyddsmedel som är tillåtna inom ekologiskt jordbruk för att ta hänsyn till den praxis som utvecklas på detta område (kommissionens förordning 97/314/EG (4) om import från tredje land. kommissionens förordning 97/345/EG (?) om ändring av artikel 3 i förordning (EEG) nr 207/93, om tillfälligt godkännande av icke-organiskt producerade ingredienser i ekologiska födoämnen upp till högst 5 c/( av de totala jordbruksbeståndsdelarna och (') EGT366. 15. 12. 1992. s. 10. (:i EGTL 134. 12. 7. 1997, s. 33 (') EGTL 184. 12. 7. 1997. s. 33. C1) EGT L 51. 21. 2. 1997, s. 34. T) EGTL 58. 27. 2. 1997. s. 38 34 JORDBRUKSARET kommissionens förordning 97/1488/EG ( ' ), med ändring av bilaga II och VI avseende förteckningen över växtskyddsmcdel som är tillåtna inom ekologiskt jordbruk). Statliga stöd 114. Kommissionen antog en ny version av gemenskapens riktlinjer för undsättnings- och omstruktureringsstöd till jordbruksföretag. De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 1998 för nya stöd. /15. Denna ändring innebär en viktig förändring av politiken. Kommissionen har hittills betraktat undsättnings- och omstruktureringsstöd till jordbruksföretag som förenliga med den inre marknaden om de uppfyllt följande kriterier: de finansiella svårigheterna skulle bero på tidigare investeringar, svårigheterna skulle ha förorsakats av yttre faktorer och det sammanlagda stödet till investeringen skulle hållas inom vissa gränser. Medlemsstaterna hade alternativet att använda gemenskapens riktlinjer som gällde för alla sektorer (:). 116. Särskilda kriterier för jordbrukssektorn har nu ersatts med kriterier av samma art som de som används till stödet krävs i överskotissektorerna och skall bestå av en irreversibel minskning eller stängning av kapacitet (5</r till 16 7,). i de riktlinjer som nämns ovan, dvs. en motsvarighet 117. I sylte att la hänsyn till tie särskilda förhållanden som rådet inom jordbrukssektorn kan kravet pä irreversibel minskning eller stängning av kapacitet när det gäller småjordbruksföretag (definierade som aktörer som har högst 10 arbetsenheter per år) anses ha uppnåtts på den relevanta marknadsnivån istället för inom del berörda företaget. inser de praktiska problem 118. Eftersom kommissionen förknippade med kapacitctsminskning kommer den att avstå från detta krav när stödet endast avser en mindre produktionsvolym där den snedvridande effekten på handeln endast kan bli mycket ringa. Detta undantag kan tillämpas när den produktion som berörs av stöden under ett visst år inte överskrider 3 c7( (om åtgärderna är koncentrerade till vissa produkter eller producenter) eller 1. 5 % (om åtgärderna är allmänna) av det totala årliga värdet av de berörda produkterna i en viss medlemsstat. som är 119. Efter offentliggörandet i början av 1996 av ett nytt ramverk för forskning och utveckling inom alla sektorer, inklusive jordbruk ('). antog kommissionen en ändring av det dokumentet (') EGTL 202. 30. 7. 1997. s 12 ( ) HGTC 368. 23. 12 1994, s 12 (') i-;cnc 45. 17 2. 1996, s. 5 JORDBRUKSÅRET 35 som inom förtydligar och omdelinierar kommissionens politik beträffande detta stöd jordbrukssektorn. Ändringen gjordes till följd av att ramverket inte innehöll några föreskrifter om forskning och utveckling som uppfyller villkoren i artikel 92. 1 i fördraget med stöd på mer än 75 '/<. Denna begränsning p'\ 75 c/< innebar en mer restriktiv inställning än den som tidigare hade tillämpats inom jordbrukssektorn. Efter det att ändringen trätt i kraft den I februari 1998 kommer ramverket att på fastställda villkor medge stöd på upp till 100% inom jordbrukssektorn. Fyra villkor ställs, nämligen att forskningen är av allmänt intresse för den berörda sektorn, att del offentliggörs, att resultaten lår användas av berörda parter på ett rättvist sätt och att den uppfyller villkoren i bilaga 2 i GATT-avtalet om jordbruk. Fall som inte uppfyller dessa villkor skall undersökas i enlighet med de andra reglerna i ramverket. 120. Kommissionen antog 1995 riktlinjer för statligt stöd i form av kortfristiga lån med lägre ränta pä jordbruksområdet ("driftskrediter") ( ' ). Det främsta syftet med dessa riktlinjer är att strama åt kommissionens hållning när det gäller dessa typer av driftsstöd. Enligt riktlinjerna erkänner kommissionen att särskilda förhållanden inom jordbrukssektorn kan ge nackdelar i form av högre räntor för kortfristiga lån än de som erbjuds andra sektorer inom näringslivet. Medlemsstaterna tillåts därför kompensera denna skillnad mellan olika sektorer varvid villkoret är att de i förväg skall upplysa om den beräkningsmetod de avser tillämpa och visa att ingen överkompensation sker. 121. Under 1997 inlämnade flera medlemsstater (Italien. Portugal, Spanien) förslag till metoder for att beräkna denna nackdel. En ingående granskning av medlemsstaternas förslag avslöjade att ett flertal praktiska problem uppstått vid tillämpningen av riktlinjerna. För att lösa dessa problem skulle del i törsta hand ha krävts att tillämpningen av riktlinjerna upphävdes för att göra det möjligt för kommissionen att noggrant undersöka alla konsekvenser av dessa problem men också att ett nytt meddelande (") antagils med klargörande av tolkningen av punkt C i riktlinjerna. Kriterierna i riktlinjerna (som skall tolkas i enlighet med de principer som bekräftades i det nya meddelandet) kommer att träda i kraft den 30 juni 1998. 122. Under 1997 vidtog kommissionen åtgärder för att säkerställa bättre samordning mellan strukturfonderna och konkurrenspolitiken inom jordbruksområdet. När det gäller nästa omgång av strukturfonder som inleds efter 1999 förväntas de bestämmelser som hänför sig till konkurrensaspekterna i strukturprogrammen vara tydliga och överskådliga både för medlemsstaterna och för kommissionen. 123. Liksom under föregående år erhöll kommissionen ett stort antal anmälningar på jordbruksområdet (sammanlagt 266, genomsnitt för de senaste fyra åren 290). Såsom kan förväntas av dessa länders storlek och administrativa struktur, kom de flesta anmälningarna från Italien (28 CÅ ). Tyskland (20 CÅ ) och Spanien ( 10 CA ). Andelen anmälningar som kommer från de tre nya (') E G T C 4 4. 16. 2. 1996. s. 2. (:) Kommissionens beslut. 3. 12 1997 36 JORDBRUKSÅRET medlemsstaterna, vilka under tidigare år har bidragit med många anmälningar, sjönk påtagligt under 1997, vilket förmodligen beror på att de har nått "marschfart". 124. Kommissionen fattade ett slutligt negativt beslut i ett portugisiskt fall om ett stöd som beviljats till det statligt ägda spannmålshandelsföretaget EPAC (stöd nr C 15/97). Stödet avsåg en statlig garanti liksom särskilda finansieringsvillkor inom ramen för ett skuldsaneringslån. De stöd som beviljats ansågs reglerna om undsättnings- och omstruktureringsstöd för företag i svårigheter. förenliga med inte vara 125. Eftersom stödet inte hade anmälts i förväg och hade särskilt snedvridande effekt på konkurrensen, använde sig kommissionen för första gången inom jordbrukssektorn av de möjligheter som domstolens dom i Boussac-målet gav. Detta beslut föregicks i praktiken av ett interimbeslut i vilket den portugisiska regeringen anmodades att tillfälligt upphäva stödet tills ett slutligt beslut hade fattats. 126. Eftersom de portugisiska myndigheterna inte upphävde stödet tvingades kommissionen alt väcka talan i EG-domstole'n för att hävda gemenskapsrätten. 127. När det gäller kommissionens politik för stöd till reklam på jordbruksområdet konstaterade kommissionen 1996 att de försäkringar som medlemsstaterna ger inte alltid garanterar att kommissionens tvingande bestämmelser på detta område följs. I själva verket befanns visst offentligt finansierat reklammaterial innehålla brott mot gemenskapsbestämmelscr. och särskilt mot artikel 30 i fördraget. 128. Därför fattade kommissionen ett slutligt negativt beslut i fråga om ett franskt statligt stöd som syltade till att främja konsumtion av fårkött (stöd nr C 18/95). Reklamlogotypcrna "Lamm från Iranska fåraherdar" och "Franskt lamm. slaktarlruns kvalitet" bedömdes oförenliga med artikel 30 i fördraget. I ett besläktat ärende granskade kommissionen etableringsstöd för ett regleringsråd för /29. kvalitetsmärket "Rioja calidad" (stöd nr N 541/96). Det statliga stödet gavs inte till en enskild kvalitetsmärkning utan till en nationell kvalitetsmärkning. Eftersom denna kvalitetsmärkning inte omfattades av förordning (EEG) nr 2081/92 och den i praktiken var förbehållen jordbruksprodukter från Riojaregionen ansåg kommissionen att den stred mot gemenskapsbestämmelserna. 130. Inom ramen för stöd till re k lam åt gärder inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 93. 2 i fördraget beträffande ett italienskt stöd till marknadsföring och reklam för sicilianska citrusfrukter (stöd nr C 41/97), som i sin helhet finansierades genom den offentliga budgeten. Enligt gemenskapens riktlinjer för dessa stöd ( ' ) gäller som allmän regel att de inte får överstiga (') E GT L 302, 12. 11. 1987. s. 6 JORDBRUKSÀRET 37 50 ' î. Aven om dessa riktlinjer ger möjlighet att under särskilda omständigheter höja stödnivån har kommissionen aldrig lastställt något tak för den högsta finansieringsgrad som tillåts. Den har dock godkänt stöd på upp till 75 % (och undanlagsvis 80%). Kommissionen godkänner inte en stödsats på 100 % för dessa åtgärder och upprepa att stödmottagarnas bidrag skall vara "betydande". 131. Efter det att kommissionen i slutet av 1996 hade fattat ett slutligt negativt beslut i fråga om det franska fallet rörande biobränsle (stöd nr C 51/94) fattade den 1997 två slutliga negativa beslut som hänförde sig till biobränsle, nämligen för Italien (stöd nr C 43/94) och Belgien (stöd nr C 5/95). Båda fallen bedömdes oförenliga med bestämmelserna för den gemensamma jordbrukspolitiken. I motsats till det franska fallet bedömdes de inte vara oförenliga med artikel 95 i fördraget. 132. När det gällde det franska biodiesellallel och trots den strikta politik som kommissionen för i fråga om återbetalning av olagligt stöd, insisterade kommissionen inte pä återbetalning eftersom brottet mot gemenskapsbestämmelserna inte ledde till en ökning av produktionen och eftersom återupprättande av den situation som rådde tidigare skulle ha lett till en avsevärt sämre situation för stödmottagarna. Av samma skäl insisterade kommissionen inte på återbetalning av del italienska stödet i fråga om biobränsle. Det belgiska stödet betalades aldrig ut. 133. Både Frankrike och Italien bad om förlängning av den tidsfrist de fått för att genomföra de slutliga negativa besluten. Kommissionen har intagit samma negativa hållning till båda ansökningarna, med motiveringen att dessa inte stöds av någon objektiv omöjlighet i fråga om tillämpning av besluten. 134. I slutet av 1995 inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 93. 2 i fördraget beträffande en italiensk lag som tillåter staten att ta över garantier som medlemmar i kooperativ tecknat sig för till förmån för jordbrukskooperativ som förklarats konkursmässiga. Kommissionen bedömde stödet som ett retroaktivt driftsstöd till kooperativ, utan någon möjlighet till omstrukturering eftersom alla de berörda kooperativen redan hade lagt ner eller stod i begrepp att lägga ner verksamheten. 135. Ar 1997 överlämnade Italien en begäran till rådet om godkännande av detta stöd inom ramen för fördragets artikel 93. 2 tredje stycket, med hänvisning till exceptionella omständigheter. Denna begäran godkändes av rådet och stödet bedömdes förenligt med den inre marknaden genom undantag från artikel 92 i fördraget. 136. Förfarandet inför kommissionen, som avbröts på grund av Italiens begäran till rådet, har därför blivit ogiltigt. Dessutom har kommissionen avstått frän möjligheten att anmoda domstolen att upphäva rådets beslut. 38 JORDBRUKSÀRET i 137. Kommissionen upprätthöll sin väl etablerade jordbrukssektorn och beslöt att inte invända mot tre anmälningar beträffande gemenskapens mest avlägsna regioner. För de Iranska utomeuropeiska departementen och Azorerna är stödet ett transportstöd för finansiering av en del av transportkostnaderna för lokala produkter. För Kanarieöarna gällde anmälningen en särskild ekonomisk skatteordning som också är tillämplig pä jordbruk och som innefattar flera typer av driftsstöd. rutin alt motsätta sig driftsstöd 138. Kommissionen ansåg att dessa stöd var motiverade som kompensation tor de stora ekonomiska nackdelar som avlägset belägna öar har, utan att de påverkar den inre marknaden. 139. När det gäller stöd med anknytning till sjukdomen BSE, inledde kommissionen ett förfarande enligt artikel 93. 2 i fördraget beträffande ett italienskt stöd till regionen Friuli Venezia Giulia inom sektorn för bearbetning och saluföring av som avsåg kompensation nötköttsprodukter, för kompensation av inkomstbortfall och minskad slakt mellan 18. 3. 1996 och 16. 8. 1996 (stöd nr C 51/97). till aktörer 140. Kommissionens policy var tidigare att endast godkänna kompensation för indirekta effekter av BSF-krisen i Förenade kungariket eftersom ett totalt förbud mot export endast hade införts lör den medlemsstaten. För andra medlemsstater godkändes endast direkt kompensation. I detta fall inleddes förfaranden eftersom det inte fanns tillräckliga bevis för att överkompensation inte förekommer. Inledandet av förfarandet omfattar inte det faktum att stödet nu kompenserar indirekta effekter i en annan medlemsstat än Förenade kungariket. 141. Kommissionen inledde 1995 ett förfarande enligt artikel 93. 2 i fördraget mot ett omstruktureringsstöd som givits av den regionala myndigheten i Navarra till företaget "Carnicas del S ad ar" (stöd nr C 33/95) och efter att ha erhållit ytterligare uppgifter från de spanska myndigheterna har kommissionen beslutat avsluta förfarandet. 142. Företaget "Carnicas del Sadar" bildades av personer som tidigare arbetat i ett konkursmässigt företag ("Pamplonica. S. A. "). Efter att det senare företaget gått i konkurs erhöll "Carnicas del Sadar" av konkursdomaren företagets anläggningar, utrustning och varumärkesnamn för att fortsätta samma verksamhet. Det kapital som krävdes för att återuppta produktionen erhölls genom de anställdas arbetslöshetsersättning, samt genom statligt regionalstöd. Eftersom mottagaren av stödet formellt sett är ett nytt Töretag. ansåg kommissionen att det förblev samma företag och under denna förutsättning kunde gemenskapens riktlinjer lör undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter tillämpas. 143. På området för agromoneiärt stod. anmäldes 4 fall under 1997. Tre av dessa fall rörde Irland och baserades på rådets förordning (EG) nr 724/97 som ger möjlighet att bevilja kompensation tillämpas på lör inkomstbortfall orsakade av sänkningar av den omräkningskurs som JORDBRUKSÅRET 39 jordbruksområdet lor vissa valutor. Det andra fallet avsåg Sverige och baserades på förordning (EG) nr 2990/95 i vilken samma möjlighet ges for Finland och Sverige. 144. Det första irländska fallet (stöd nr N 256/97) avsåg den uppskrivning av det irländska pundet som genomfördes i november 1996 och i januari 1997 medan del svenska fallet rörde uppskrivningen av den svenska kronan i juli 1996. Det andra irländska stödet (stöd nr N 408/97) hänförde sig till den därpå följande uppskrivningen av det irländska pundet som inträffade i mars 1997. Båda medlemsstaterna avsåg att bevilja del enligt förordningarna högsta möjliga stödet. Alla planerna omfattade likaledes enbart ekonomiskt stöd från gemenskapen. Därför begränsades de summor som betalades ut enligt dessa planer till hälften av de totala summor som vore möjliga enligt förordningarna. 145. Det tredje irländska fallet (stöd nr N 397/97) gällde utnyttjande av nationella medel som inte använts inom ramen för stöd nr N 256/97 för genomförande av ett nytt agromonelärt program. Trots att detta nya program skiljer sig väsentligt från de program som tidigare godkänts (koncentrerat stöd till nötköttssektorn för en begränsad grupp djur) ansåg kommissionen att stödet inte kompenserade dessa producenters inte snedvred konkurrensen eftersom stödnivån inkomstbortfall. 146. I ett nederländskt fall beträffande reklamstöd till prydnadsväxter (stöd nr C 34/97) där förfarandet enligt artikel 93. 2 inleddes för den del av stödet som finansierades genom en skatteliknande avgift på import från andra medlemsstater ansåg kommissionen att denna avgift skiljer sig från de skatteliknande avgifter som normalt tillämpas. Beskattning av import skulle endast vara möjlig om ombudet för partnerorganisationen i den berörda medlemsstaten samtycker. Dessutom betalas inkomsterna på den skatt som tas ut på importen tillbaka till partncrorganisationen i den berörda medlemsstaten. Dessa medel måste användas för allmänt främjande av prydnadsväxter som beslutas i samråd mellan den nederländska produktstyrclsen for prydnadsväxter och partncrorganisationen. men måste alltid godkännas av partncrorganisationen. Detta återförande av skatteinkomsterna till företrädande organisationer skulle enligt kommissionens åsikt säkerställa att produkter från de berörda medlemsstaterna skulle få jämförbar nytta av reklamstöd till nederländska produkter som beskattas i Nederländerna. 147. Kommissionen inledde emellertid förfarandet i detta fall eftersom den inte hade tillräcklig information för att bedöma om de partnerorganisationer med vilka kontrakten sluts företräder alla producenter och handlare i den berörda medlemsstaten (eller åtminstone den övervägande majoriteten av dem) eller om de återförda medlen i samtliga fall verkligen används på ett sådant sätt att producenter och handlare i den andra medlemsstaten skulle få jämförbar nytta av rcklamstödet. 148. Dessutom bedömde kommissionen att samråd med andra medlemsstater och tredje parter krävdes inom ramen for detta förfarande eftersom beskattning och återförande av medel direkt 40 JORDBRUKSÅRET inom berör alla andra medlemsstaters prydnadsväxtscktorn intressen i dessa medlemsstater och att det därför är ncklvändigt att kontrollera all de samtycker till ell sådant system. liksom organisationers och företags intressen 149. När det gäller de särskilda bestämmelser som enligt anslutningsakten gäller för de nya medlemsstaterna (Österrike, Sverige, Finland) var kommissionen tvungen att fastställa vad de avtalsslutandc parterna avsåg med ordet "flexibilitet" som används i förklaring 31. 1 denna bestämmelse lovar man alt kommissionen skall vara flexibel beträffande sådana tillfälliga nationella stödprogram som avser att underlätta omstrukturering i tillverkningsindustrin i Österrike och Finland. Kommissionen har redan i fallen 445/B/95 och 14/96 beslutat att detta kan innebära åsidosättande av de normala bestämmelserna för stöd (så kallade urvalskriterier enligt beslut 94/173/EG). I slutet av 1996 samtyckte dessutom kommissionen med anledning av fall 517/B/96 till ett förslag till stöd där urvalskriterierna hade åsidosatts och utan att man ens kräver att den stödmottagande skulle bidra genom nedläggning av en del av produktionskapaciteten. 150. Kommissionen inledde ett förfarande enligt artikel 93. 2 beträffande ett förslag som avsåg stöd till en ökning av produktionskapaciteten i en utesluten sektor (stärkelse). Kommissionen angav i sitt beslut att termen flexibilitet som den används i förklaring 31, i gemenskapens allmänna intresse bara kan sträcka sig så långt, och alt höjd produktionskapacitet tycks ligga utanför detta intresse. 151. En andra aspekt av de övergångsbestämmelser som gäller för de nya medlemsstaterna är det gradvis minskande produktstödet som under en övergångsperiod gäller för nästan alla jordbruksprodukter enligt artiklarna 138 och 140 i anslutningsakten. Även om denna typ av stöd redan 1997 nådde den fas där betydande minskning sker, utgjorde ändringen av det relevanta kommissionsbeslutct för att ta hänsyn till återkommande översyner av stödnivån före och efter anslutningen en ständig uppgift för de behöriga avdelningarna under det gångna året. 44 Il — Konjunktur och inkomster på jordbruksområdet Allmän översikt resultat rådde mer normala inom vissa 152. Medan år 1996 präglades av helt enastående ekonomiska produktionssektorer, och framfor allt för åkcrgrödor. samtidigt som resultaten inom andra sektorer såsom nötkreatursuppfödning var rent katastrofala, innebar 1997 en återgång till större jämvikt mellan de olika produktionssektorerna. Dels på spannmålsmarknaden under 1997 än under 1996. då denna sektor gynnades av särskilt fördelaktiga samverkande interna och internationella faktorer. Dels hämtade sig marknaden för nötkött, som under våren 1996 kollapsade till följd av BSE-krisen (galna ko-sjukan), gradvis från och med hösten 1996 tack vare de stödåtgärder som beslutats på gemenskapsnivå och konsumenternas återvunna trots störningar på griskötismarknadcn under våren 1997. orsakade av ett utbrott i Nederländerna av en av de allvarligaste epidemierna av svinpest som någonsin har förekommit i gemenskapens historia, var situationen i allmänhet ganska gynnsam för flertalet producenter i resten av unionen. Jordbruksårets resultat för oljeväxter, sockerbetor och fjäderfä var också totalt sett ganska positiva. fortfarande var blygsamt. Och förtroende, även om det förhållanden 153. Klimatmässigt var år 1997 förvisso mindre spektakulärt än 1996. ett år som man kan beteckna som exceptionellt när det gäller skördarna och samtidigt en mindre besvikelse än man hade kunnat frukta under vissa nyckclmoment under odlingssäsongen. Den första delen av hösten var i allmänhet gynnsam för förberedelse av åkrar och för sådd. med undantag emellertid av södra och centrala delarna av Europa där rikliga regn försenade sådden. Den senare delen av hösten var ovanligt fuktig och kall i större delen av unionen och på vissa håll hade man också problem med vattendränkta jordar vilket försvårade eller till och med förhindrade sådd av vissa vintcrgrödor. Perioden januari-mars karakteriserades av totalt sett mindre regnmängdcr än normalt på hela den europeiska kontinenten, med undantag av Skottland och en del av södra Spanien. Under januari var nederbörden emellertid rikligare än normalt på hela den iberiska halvön, i sydöstra Frankrike. flera områden i norra och södra Italien liksom i Grekland. 42 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 154. Februari månad var särskilt regnig i norra Europa medan regnmängderna under mars månad var otillräckliga i hela Europa med undantag av vissa områden i södra Tyskland, samtidigt som temperaturerna låg över genomsnittet, vilket påskyndade vintergrödornas utveckling och ökade vattenbristen. 155. Situationen förbättrades något efter de regn som föll över hela kontinenten från slutet av april, med undantag dock för södra Europa, där regnen kom för sent för att vintergrödorna skulle kunna dra nytta av dem. Sommaren 1997 karakteriserades också av större regnmängder än normalt, vilket fick negativa konsekvenser inte bara för avkastningen utan också för kvaliteten när det gällde skörden av vinterspannmål. Sommarspannmålen och särskilt majsen gynnades däremot av generellt sett fördelaktigare förhållanden inte bara jämfört med övrig spannmål utan i vissa fall också jämfört med förra året. De agrometeorologiska förhållanden som påverkade skörden 1997 yttrade sig totalt sett i avkastningar som, förutom när det gäller sommargrödorna, i allmänhet var lägre än förra årets ovanligt höga avkastning, men som dock ligger i linje med den långsiktiga utvecklingen. 156. På det makrockonomiska planet präglades år 1997 av en något mer markerad ekonomisk tillväxt än förra årets och av en situation på arbetsmarknaden som fortfarande var mycket otillfredsställande, trots en svag ökning av skapandet av nya arbetstillfällen och en avmattning, till och med minskning, av arbetslösheten på gemenskapsnivå. Liksom under 1996 berodde den ekonomiska tillväxten huvudsakligen på investeringar och framför allt på export, medan den inhemska konsumtionen ökat mindre än BNP. Inflationstakten fortsatte alt minska och nådde 2,1 % 1997 vilket är den lägsta siffra som noterats sedan början av sextiotalet. Dessutom fortsatte de offentliga underskotten att minska och genomsnittet för hela unionen var 2,7 % under 1997 jämfört med 6,4% 1993. 157. Sammantaget utmynnade år 1997 i resultat som, även om de i vissa avseenden fortfarande är otillfredsställande, ändå visar tecken på en återhämtning som bör förstärkas allt mer under 1998 och 1999, såvida inte en mycket påtaglig försämring sker internationellt sett. 158. De förändringar som under året genomfördes av jordbruksomräkningskurserna hade totalt sell mycket liten effekt på jordbruksinkomsterna utom i Förenade kungariket. Dels var de flesta valutor relativt stabila under år 1997. förutom det brittiska och det irländska pundet. Dels, och trots att de "gröna omräkningskurserna" skrevs upp med 14 % för det brittiska pundet respektive över 6 % för det irländska pundet under de tio första månaderna av året. neutraliserades delvis den negativa effekt på inkomstutvccklingen som denna uppskrivning skulle ha kunnat få genom rådets beslut att fram till den I januari 1999 "frysa" de jordbruksomräkningskurser som tillämpas lör hektarstöd eller stöd per djurenhet, i enlighet med de bestämmelser som infördes efter de känsliga uppskrivningarna av vissa vaJutor 1995. KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 43 159. Denna bestämmelse har också gjort det möjligt lönandra medlemsstater (och särskilt för Sverige) att skydda sig mot negativa effekter på jordbruksinkomsterna förorsakade av revalveringarna 1996. När det gäller Italien bör man minnas att fastän de omräkningskurser som gäller för stöden hade frusits i mars 1997, minskades stödnivån för regleringsåret 1996/97 med omkring 12 % jämfört med föregående regleringsår till följd av uppskrivningen av den italienska liran från april 1995 till juli 1996, vilken följde efter en tidigare nedskrivning på omkring 20 %. 160. Revalveringen av det brittiska pundet, det irländska pundet och den italienska liran medförde en sänkning av de institutionella priserna i nationell valuta och därmed på marknadspriserna i de berörda medlemsstaterna. Dessa har dock fått möjlighet att bevilja ett kompensationsstöd för de inkomstbortfall som dessa sänkningar medför, varav EUGFJ står för halva beloppet. Irland beviljade sådana kompensationsstöd, medan detta i början av november ännu inte var fallet i Förenade kungariket eller i Italien. Dessutom bör påpekas att de gröna kurserna under de tio första månaderna 1997 hade ökat något i vissa medlemsstater. Den prishöjning i nationell valuta som detta ledde till var 2,2 % för Belgien och Luxemburg, 0,7 % för Danmark, 2 % för Tyskland och Österrike, 1,1 % för Spanien, Portugal och Frankrike och 2,3 % för Nederländerna. Produktionsnivåer och prisutveckling 161. Spannmålsproduktionen för 1997 uppskattas till ungefär 202 miljoner ton, dvs. något lägre än det föregående årets, när produktionsnivån var den högsta som EU någonsin uppnått. I detta sammanhang bör erinras om att 1996 års rekordnivå uppnåddes med ett arealuttag på 10%-, medan skörden 1997 erhölls på en större yta än 1996 till följd av att andelen arealuttag minskats till 5 % för skörden i fråga. Denna ökning av arealen neutraliserades dock av lägre avkastning jämfört med de exceptionellt höga nivåer som erhölls 1996. 162. Totalt sett ökade spannmålsarealen med 1. 1 miljoner hektar jämfört med förra året. dvs. med omkring 2 %. Denna ökning är mindre än den sammanlagda areal som frigjorts genom att det obligatoriska arealuttaget sänkts från 10% till 5 % som är i storleksordningen 1,9 miljoner hektar. Parallellt med ökningen av spannmålsarealer noterades nämligen en ökning av arealerna för odling av oljeväxter (+0. 5 miljoner hektar) och proteingrödor (+0,2 miljoner hektar) liksom en mindre ökning av det frivilliga arcaluttaget (+0. 1 miljoner hektar). De utökade arealer som besåddes med spannmål rörde främst korn. vete. majs och rågvetc. 163. Avkastningen låg i genomsnitt 3 till 4 % under torra årets rekordnivåer. Som redan har påpekats följer de dock totalt sett den tendens till ökning som konstaterats på lång sikt. I detta sammanhang bör betonas att avkastningen för majs när det gäller skörden 1997 till och med överträffade förra odlingssäsongens resultat, vilket berodde på att de agrometeorologiska förhållandena var särskilt gynnsamma för denna gröda under sommaren. 44 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 164. Enligt de första beräkningarna som ännu är provisoriska tycks veteproduktionen ligga ungefär 3 % lägre än förra året, medan durumvetet förefaller att ha fallit med 12 %- på grund av en påtagligt försämrad avkastning som beror på den vattenbrist som de producerande regionerna drabbades av under årets första månader. Produktionen av majs uppskattas under 1997 ha uppgått till nära 37 miljoner ton, vilket är den högsta siffran som någonsin noterats, och skulle innebära en ökning med nästan 7 % jämfört med förra året. Produktionen av råg och rågvete ökade också kraftigt (5 % respektive 15 % ). Däremot tycks produktionen av korn vara ganska stabil och den lägre avkastningen ha kompenserats av ökningen av besådd areal. 165. När det gäller marknadspriserna låg dessa i allmänhet lägre än under det föregående året och närmare interventionspriserna, medan man under regleringsåret 1995/96 kunde förmärka en avsevärd försvagning av sambandet mellan marknadspriset och interventionspriset för de flesta spannmålssorter. Denna återgång till mindre ansträngda marknadsförhållanden inleddes faktiskt redan i juli 1996 så snart som 1996 års skörd hade börjat bli känd och saluföras. Denna situation höll i sig under största delen av regleringsåret 1996/97 dock med undantag av perioden mars-april 1997 när osäkerheten om den amerikanska veteskörden efter frost i vissa produktionsområden medförde en kraftig uppgång av världsmarknadspriserna för vete och därmed ledde till en ökning av priserna på spannmål på gemenskapsmarknaden. 166. Efter den topp som noterades under april föll priserna på den inre marknaden snabbt till nivån för interventionspriset, med undantag dock för priset på durumvetc som inte har upphört att stiga sedan oktober 1996 vilket beror på mindre tillgång på världsmarknaden samt att gemenskapsskörden förutspåddes bli mindre än förra årets. I början av november 1997 översteg sålunda marknadspriserna interventionspriserna med 10 till 30 % för vete, med 60 till 80 % för durumvetc och med 5 till 20 % för korn och, maj s (dock med marknadspriser som var lägre än interventionspriserna för vissa marknader i Tyskland och Italien, för korn respektive för majs). 167. Produktionen av oljeväxter (raps, solros och soja) uppnådde 1997 en rekordhög nivå på 14. 7 miljoner lon varav 13. 5 miljoner ton avsedda som livsmedel och 1. 2 miljoner ton ej avsedda som livsmedel, dvs. odlade på arealer som lagts i träda. Detta utgör en ökning med 21 % jämfört med föregående rcgleringsår för den toiala produktionen och med 26 % om man endast betraktar oljeväxter avsedda som livsmedel. Efter några års stagnation, ja till och med minskning, har produktionen av proteingrödor (ärtor och åkerbönor) också skjutit i höjden med nära 20 %. som samlad effekt av ökade arealer och ökad avkastning. 168. Sockerproduktionen uppnådde under 1997 ett nytt rekord och uppgick till över 17 miljoner lon. vilket utgör en ökning med 3. 4 % jämfört med föregående år. Detta resultat erhölls genom en kombination av flera faktorer, såsom en mindre ökning av arealerna, en tydlig ökning av avkastningen i fråga om sockerbetor och högre sockerhalt. Den förbättrade avkastningen beror på goda klimatförhållanden, särskilt i hörjan och slutet av odlingssäsongen. KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 45 169. pjiligt de uppskattningar som förelåg i mitten av november, kommer vinproduktionen att vara 5. 5 % lägre än föregående år. men kommer fortfarande att hålla sig ungefär på genomsnittet av de tre senaste reglcringsåren. Produktionen har minskat framför allt i Frankrike och i Italien, medan den har stagnerat i Spanien. Produktionskvalifnen 1997 torde bli ovanligt god i flera producentmedlcmsstater på grund av de förmånliga klimatförutsättningarna under hösten. Denna faktor spelade en avgörande roll i den snabba återhämtning av marknadspriserna för rödvin som noterats från och med slutet av september. Priserna på vitt vin låg däremot mycket lågt under hela året. och särskilt i Spanien och i Italien. / 70. De för årstiden onormala frostperioder som inträffade i södra Europa (och särskilt i Frankrike och i Italien) och i de sydliga delarna av Tyskland i början och i slutet av våren hade en i många fall drastisk inverkan på produktionen av flera sorters frukt i Europeiska unionen. Detta var särskilt fallet för persikor och nektarincr, för vilka produktionen föll med 60 till 70 % i Frankrike och i Italien och äpplen för vilka gemenskapsproduktionen sjönk med 15 till 20%. Produktionen av citruslrukter däremot visar tendenser att bli mycket riklig för att inte säga exceptionell med en produktionsökning på omkring 15 %. När det gäller priserna var dessa i allmänhet ganska goda inte bara för de frukter där skörden påtagligt minskat såsom äpplen, persikor och nektariner utan också för vissa grönsaker såsom tomater och blomkål. till mejerierna 171. Mjölkproduktionen under 1997 beräknas bli något mindre än förra året (dvs omkring 121 miljoner ton) vilket beror på en minskning av kreatursbeståndet som delvis kompenserats torde förbli mer eller mindre stabila. av ökad avkastning. Leveranserna Smörproduktionen förväntas minska (- 1,5 %) samtidigt som konsumtionen förväntas ligga på samma nivå som förra året. För första gången på flera år har den totala produktionen av ost legat kvar på samma nivå, eller gått tillbaka något på grund av den tydliga produktionsminskningen av ostar av andra typer av mjölk, liksom stagnationen for ostar tillverkade av komjölk. Detta bekräftar de tecken på avmattning av uppgången som observerades redan 1996 när ökningen var begränsad till 1. 6 % jämfört med ett genomsnitt på över 2 % under tidigare år. Dessutom har oslkonsumlionen, som ökade med 3,9 % 1995 och med 0,9 % 1996. inte ökat mer än 0,3 % under 1997. och uppvisar alltså en utveckling som är ganska lik produktionens. 172. Efter att ha fallit med omkring 10 % under år 1996 steg marknadspriserna på smör sakta men säkert under 1997 och hämtade under de tio första månaderna av året in hela förra årets nedgång. I mitten av november 1997 befann sig priserna på en nivå som i genomsnitt låg drygt 8 % högre än interventionspriset. Detta beror på en minskning av interventionslagren, minskad produktion med en förhållandevis stabil inhemsk konsumtion och en återhämtning av exporten, bland annat till Ryssland. Också priserna för andra mjölkprodukter låg ganska fast under 1997. Härvid bör dock erinras om att den större stabilitet i fråga om marknaden för mjölkprodukter som vi här ser. inte avspeglas i producentpriserna. 173. För det andra året i rad. förblev nötköttsproduktionen förhållandevis stabil under 1997 (omkring 7,950 miljoner ton) och produktionen uppnådde höjdpunkten i cykeln under regleringsåret 46 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 1996/97. Denna cykliska topp ligger emellertid omkring 300 000 ton lägre än den som man hade kunnat förvänta sig om inte kalvar och framför allt nötkreatur äldre än 30 månader hade slaktats i Förenade kungariket till följd av BSE-kriscn (bovin spongiform encefalopati). Efter den minskning av konsumtionen som noterades under 1996 (-7,4 %), började konsumtionen av nötkött att återhämta sig under 1997 och ökade med omkring 3 %. 174. Dessutom har exporten av nötkött till tredje land fortsatt att vara relativt hög trots de svårigheter som uppstått till följd av BSE-krisen. Dessa faktorer bidrog till att priserna på nötkött gradvis återhämtade sig under år 1997, efter det att de fallit med omkring 15 % mellan april och september 1996. När det gäller priserna på levande djur var dessa från och med maj månad betydligt högre än under förra året vid samma tid och nådde till och med mitten av augusti upp till de prisnivåer som rådde före BSE-krisen. 175. Trots denna utveckling låg marknadspriserna för referenskvaliteten, framför allt under det första halvåret, kvar under 80 % av interventionspriset som är tröskelvärdet för åtgärder för marknadsstöd. I slutet av september 1997 hade uppköpen på marknaden nått upp till 220 000 ton sedan årets början, som skall läggas till 430 000 ton i interventionsköp i slutet av år 1996. Sedan augusti månad har takten för interventionsköp gradvis minskat på grund av en tydlig förbättring av marknadssituationen. 176. Produktionen av griskött påverkades under 1997 kraftigt av den omfattande grisslakl som blev nödvändig i Nederländerna lör att hejda den svinpestepidemi som utbröt i denna medlemsstat under våren 1997. Totalt sett har produktionen minskat något jämfört med den rekordhöga nivån förra året, när konsumtionen av nötkött till följd av BSE-krisen sjönk vilket medförde att konsumtionen av vitt kött i gemenskapen ökade. Även om produktionen av griskött steg i flera medlemsstater minskade produktionen i Nederländerna så mycket att nettoresultatet sammanlagt lör EU:s 15 medlemsstater blev en minskning med omkring 0,7 % jämfört med förra året. Konsumtionen torde också ha minskat något till följd av den stora prisuppgången och det faktum att konsumenterna gradvis åter börjar konsumera nötkött. Som redan har påpekats har priserna på griskött varit ganska höga sedan i april 1996 och nådde rent exceptionella nivåer i mitten av- maj 1997 som en följd av bristen på griskött i Nederländerna och i mindre utsträckning också i Tyskland. Därefter har dock priserna på griskött sjunkit avsevärt även om de under den större delen av året har legat kvar på de mycket stabila nivåer som rådde förra året. 177. Produktionen av Ijäderfäkött fortsatte att öka i en mycket stabil takt under 1997 (+3,1 %). som en följd av en mycket starkt ökad inhemsk konsumtion och en ännu mer markant ökning av exporten till tredje land. Tack vare denna dynamik överträffar sedan 1996 såväl den inhemska produktionen som konsumtionen av Ijäderfäkött produktions- och konsumtionsnivåerna för nötkött, medan exportvolymcn for fjäderfä kraftigt har närmat sig volymen för nötkött. Efter den ökning som konstaterades efter BSE-krisen stabiliserades priserna på kyckling under 1997 på nivåer som i allmänhet ligger under förra årets, men som dock är högre än de priser som rådde före krisen. KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 47 178. Produktionen av får- och getkött har sjunkit något jämfört med förra årets priser (-2,4 % ) vilket huvudsakligen beror på den kännbara minskningen i Förenade kungariket och i Irland/Efter de ovanligt höga priserna under 1996 låg marknadspriserna fast under 1997 och överträffade till och med priserna under 1996 förutom under våren. Producentpriser 179. Pä grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga den 20 november 1997, uppskattas att index lör nominella producentpriser för samtliga jordbruksprodukter sjönk med 2,4 %> i genomsnitt lör de femton medlemsstaterna under 1997. Jämfört med 1996 sjönk index för producentpriser lör vegetabilieproduktcr med i genomsnitt 4,6 % i nominella termer. Priserna på spannmål sjönk under året i genomsnitt med 9 %\ potatis sjönk med 6,7 %, vin 5,2 %\ grönsaker nära 3 %• och olivolja över 23 %. Däremot torde priserna på sockerbetor i genomsnitt ha ökat med 1,3 % och frukt med 1,4 %. 180. Utvecklingen av producentpriserna torde generellt sett ha varit mer gynnsamma för animaliska produkter. Index för producentpriserna för animaliska produkter var förhållandevis stabilt (- 0,3 % ) i medeltal i nominella termer. Detta är resultatet av en prisökning för svin (+3. 5 % ) samt för får och lamm (+ 1,3 %), en mycket liten återhämtning för nötkreatur (+0,5 % efter ett fall på omkring 13 % 1996) liksom en nedgång tor fjäderfä (-2,2 %), för mjölk (-2,3 %) och ägg (-4. 0%). 181. Filter det alt hänsyn tagits till inflalionscffckterna, har index för producentpriserna sjunkit med i genomsnitt 4,8 % i reella termer för hela Europeiska unionen. Sänkningar som är större än genomsnittet noterades i Spanien (- 7,6 % ). i Irland (-8,8 % ). i Italien (-5,8 % ), Portugal (-8. 1 %) liksom i Förenade kungariket (- 15. 9 % ). Mer blygsamma sänkningar förutspås för Belgien (- 1. 7 % ), Danmark (- 1. 5 %). Grekland (- 1,5 % ), Frankrike (-1,8 % ). Finland (- 2,5 % ) och Sverige (- 4,0 %•). Däremot har index för faktiska priser legat tämligen stabilt, eller ökat något, i de övriga medlemsstaterna. Priserna på produktionsmedel 182. Under 1997 kommer index lör uppköpspris lör varor och tjänster lör löpande konsumtion i jordbruket i genomsnitt att ha stigit med 0. 9 % i nominella termer. Med undantag för utsäde och gödningsmedel för vilka varor de nominella priserna sjönk med ungefär 3 %. har priserna i nominella termer stigit på alla övriga varor och tjänster för löpande konsumtion i jordbruket. Höjningar över genomsnittet har noterats lör djur till avel ( + 4. 5 % ). energi (+3. 3 % ). underhåll och reparation av materiel (+ 3. 3 % ) liksom för veterinärtjänster. 48 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET Index lör faktiska priser pä varor och tjänster lör löpande konsumtion har i genomsnitt 183. sjunkit med 1,3 % i Europeiska unionen, 1. 6 % i Danmark. 2,6 % i Grekland och Nederländerna, 2. 9 % i Irland, 3,6 % i Italien, samt med 5,9 % i Portugal och 4,6 % i Förenade kungariket. Utveckling av jordbruksinkomster 184. Några definitiva siffror för utvecklingen av jordbruksinkomsterna kommer inte att finnas tillgängliga förrän under 1998 ('). Den enda faktor som visar utvecklingen av jordbruksinkomsterna och lör vilken man redan har preliminära uppskattningar för 1997 är förhållandet mellan index för producentpriset och prisindex för insatsvaror. Detta senaste försämrades i nästan alla medlemsstater, särskilt i Förenade kungariket, Irland, Sverige, Finland, Frankrike, Portugal och i Italien. Däremot förbättrades det i Nederländerna och Grekland, samt i något mindre utsträckning också i Tyskland och Danmark. 185. Man skall komma ihåg att denna indikator delvis har förlorat sin ekonomiska betydelse sedan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken trädde i kraft, på grund av införandet av kompensationsstöd som ersättning för de sänkningar av de institutionella priserna som beslutats inom ramen lör reformen. Stöden återfinns under budgetposten subventioner i jordbruksbokföringen och utgör en väsentlig del av jordbruksinkomsterna, åtminstone vad gäller spannmål och nötkött. De loretagssKkl som gick till jordbruksdelen i sin helhet uppgick till nästan 30% av bruttomervärdet i de 15 medlemsstaterna, men denna procentandel är förmodligen mycket högre inom spannmålssektorn och nötköllsscktorn. 186. När det gäller utvecklingen av jordbruksinkomsterna under 1997 bör det understrykas att dessa inte bara beror pä utvecklingen av producentpriserna och uppköpspriserna för varor och tjänster för konsumtion i jordbruket, som har sammanfattats ovan. utan också av andra viktiga inslag såsom bland annat utvecklingen av produktionsvolymen, den ökande roll som de direkta stöden spelar för inkomsten liksom utvecklingen när det gäller arbetskraften inom jordbruket för inkomstindikatorerna per arbetsenhet. Om man lar hänsyn till alla dessa faktorer och baserar sig på de faktorer som fanns tillgängliga när detta kapitel i rapporten utarbetades, kan man förvänta sig ekonomiska resultat som totalt sett ser mindre positiva ut än de tre senaste regleringsåren där man fick ordentliga ökningar av inkomsterna, men som i sin helhet blir mycket mer balanserade än förra årets. Även om man tor vissa produktionssektorer såsom spannmål måste konstatera att en relativ minskning av inkomsterna skett under 1997 på grund av att producentpriserna, enligt de första beräkningarna, sjunkit med i genomsnitt 9 % jämfört med förra året, måste man hålla i minnet att dessa sektorer under de två senaste åren noterade mycket goda ekonomiska resultat. Däremot är det troligt att uppfödning av nötkreatur lör köttproduktion har återhämtat sig något 1997 jämfört med den katastrofala situation som har rått inom denna sektor efter BSE-krisen. Som redan har påpekats var konjunkturen under 1997 också ganska gynnsam för uppfödning av svin och fjäderfä liksom för odling av sockerbetor. (') Eurostat har dock i sin sene StatiMik i korthet publicerat beräkningar som läsaren kan använda. KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 49 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 49 Nominella produktionsprisförändringar för jordbruksprodukter 1996 och 1997 Nominella produktionsprisförändringar for jordbruksprodukter 1996 och 1997 El 1-15 IW7/"W> I'Wi/'JS Vcj-clahiliska iniKluklir Anim. ilisk. i priKlukici 4. 6 2. 4 - 1. 5 1. 4 4. 4 - 10. 1 - 3,6 1 1. 6 - - 4 ,1 0,8 1. 3 - 0. 3 - 8. 9 - 0 ,4 - 7. 4 - 17. 4 0. 3 1. 8 1. 9 2,5 4. 3 2. 7 3,4 - 6 ,4 - 2. 1 0. 1 3. 4 2. 1 - 2. 1 - 2 2 - 0. 6 - 11. 9 lol. lll 2. 4 0. 2 0. 7 2 i 4. 4 - 5. 4 - 0. 3 - 7. 0 - 3,3 0. 2 2. 4 1. 6 - 5. 8 - 1,6 - 2. 5 - 13,9 Vcpcluhiliska pimluklct Animaliska piiHluklci 0. 5 1. 7 - 1. 4 - 5. 5 6,8 -3. 1 0. 4 - 11. 9 2. 5 3. 4 0. 4 2. 1 - 0. 2 - 9 ,2 - 7. 8 - 7. 4 1. 0 2. 0 4. 3 1. 3 0. 2 4. 6 - 0. 9 - 4. 0 1. 2 - 5 ,1 3,2 0. 5 3. 0 - 16. 1 - 2. 6 2. 3 Total! 0. 2 0. 6 1 1 - I. I 5. 0 - 0. 4 - 0. 3 - 5. 0 2,0 - 3. 7 1. 9 0,9 1. 2 - 14. 3 - 4. 1 - 1. 5 E U - I5 E U - I5 Dcflalcradc produktionspriser inom jordbruket Dcflalcradc produktionspriser inom jordbruket (!<>')( (!<>')( = HHHti = HHHti •/,) •/,) I'cxi I'cxi l'i'M l'i'M i ' «: i'w: I <w < I <w < IW-4 I W4 I'W I'W I'I'Ki I'Wd IW IW I W 7 / Wi I W 7 / Wi 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 97. 3 97. 3 48. 1 W. I %. : 96. 2 95. 2 95. 2 101. 9 101. 4 94. 8 94. 8 97. 8 97. 8 93. 4 93. 4 100. 0 100. 0 102. 8 102. 8 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 89. 6 89. 6 100. 8 100. 8 97. 1 97. 1 86. 5 86. 5 42. 6 •»2. (i 41. 5 41. 5 4 V7 9 V7 84. 5 89. 5 42. 4 92. 4 42. 8 42. 8 91. 3 41. 3 93. 3 93. 3 83. 4 83. 4 89. 6 89. 6 91. 9 91. 9 89. 8 89. 8 82. 3 82. 3 92. 1 92. 1 92. 4 92. 4 73. 2 73. 2 84. 7 84. 7 86. 4 86. 4 41. 4 41. 4 84. 4 84. 4 83. 8 83. 8 80. 0 80. 0 80. 6 80. 6 85. 2 85. 2 84. 1 84. 1 83. 5 83. 5 46. 6 46. 6 87. 4 87. 4 78. 0 78. 0 83. 4 83. 4 87. 3 87. 3 70. 6 70. 6 87. 7 87. 7 74. 3 74. 3 44. 5 44. 5 85,1 85,1 84. 8 84. 8 79,5 79. 5 79. 5 79. 5 87. 3 87. 3 88. 8 88. 8 82. 6 82. 6 95. 8 95. 8 87. 5 87. 5 76. 0 76. 0 84. 2 84. 2 85. 5 85. 5 72. 7 72. 7 86. 5 86. 5 81. 6 81. 6 93. 1 93. 1 85. 6 85. 6 79,9 74,9 77. 5 77. 5 78. 7 78. 7 87. 7 87. 7 94. 1 94. 1 81. 9 81. 9 95. 5 95. 5 90. 9 90. 9 73. 6 73. 6 84. 9 84. 9 63. 2 63. 2 72. 6 72. 6 63. 9 63. 9 79. 8 79. 8 98. 7 98. 7 82. 8 82. 8 78. 8 78. 8 77,5 77,5 76. 5 76. 5 86. 5 86. 5 90. 3 90. 3 78. 3 78. 3 89. 3 89. 3 89. 2 89. 2 69. 9 69. 9 84. 8 84. 8 62. 7 62. 7 71. 2 71. 2 54. 4 54. 4 76. 1 76. 1 44. 9 44. 9 78. 9 78. 9 77. 5 77. 5 76. 3 76. 3 76. 6 76. 6 85. 2 85. 2 83. 5 83. 5 77. 0 77. 0 81. 4 81. 4 84. 0 84. 0 68. 9 68. 9 84. 8 84. 8 62. 3 62. 3 65. 5 65. 5 53. 0 53. 0 73. 1 73. 1 79. 9 79. 9 - 4. 8 - 4. 8 - 1. 7 - 1. 7 - 1. 5 - 1. 5 0. 3 0. 3 - 1. 5 - 1. 5 - 7. 6 - 7. 6 - 1. 8 - 1. 8 - 8. 8 - 8. 8 - 5. 8 - 5. 8 - 1. 4 - 1. 4 0. 0 0. 0 - 0. 5 - 0. 5 - 8. 1 - 8. 1 - 2. 5 - 2. 5 - 4. 0 - 4. 0 - 15. 9 - 15. 9 Beluique/Bclgic Daiimaik Dcutschland E/J. a&a (Ellada) Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osierreich Portugal Suomi/Finland Svenge I 'ruled Kingdom Helgique/Belgie Helgique/Belgie Danmark Dutunark Dcutschland Dcutschland Ekk&ba (Ellada) Ekk&ba (Ellada) Espana Espana France France Ireland Ireland Italia Italia Luxombotirir Luxembotirir Nederland Nederland Osierreich Osierreich Portugal Portugal Suoim/Fmlaiul Suoim/Fmlaiul Svenge Svcnjie L'niied K i n g d om L'niied K i n g d om 50 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 50 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET Nominella prisändringar för produktionsmedel inom jordbruket 1995, 1996 och 1997 Nominella prisändringar för produktionsmedel inom jordbruket 1995, 1996 och 1997 (l'il E U - I5 E U - I5 Varor och tiansicr som Varor och tiansicr som lorhrukas i pioduklioncn lorhrukas i ptoduklioncn lnvcMcriii(. 'svaroi och lnvcMcrni(!svanii o>. h t|. IDMCI t|. IDMCI I W 7 /% I W 7 /% I 9 W I5 I 9 W I5 I 9W 44 I 9W 44 IW7/'X> IW7/'K> IWivWS I W tf I W VM I W VM IW7/W> IW7/W> I'WiWS l'WfiWS IW5/V4 IW5/V4 0 ,4 0 ,4 2. 0 2. 0 0. 7 0. 7 2. 0 2. 0 3. 3 3. 3 2. 3 2. 3 2. 0 2. 0 - 0. 4 - 0. 4 1. 0 1. 0 1. 3 1. 3 0. 3 0. 3 3. 7 3. 7 - 3. 5 - 3. 5 2. 4 2. 4 2. 1 2. 1 2. 4 2. 4 4. 1 4. 1 4. 2 4. 2 3. 3 3. 3 2. 4 2. 4 8. 7 8. 7 4 ,0 4 ,0 4. 1 4. 1 1. 8 3. 8 3. 0 3. 0 3. 7 3. 7 4. 7 4. 7 5 ,0 5 ,0 0. 3 0. 3 2. 3 2. 3 6 ,4 6 ,4 6. 1 6. 1 2. 7 2. 7 0. 0 0. 0 0. 4 0. 4 0. 2 0. 2 5. 6 5. 6 3. 3 3. 3 1. 7 1. 7 1. 6 1. 6 1 0. 6 1 0. 6 2 ,5 2 ,5 0. 5 0. 5 1. 0 1. 0 0 ,8 0 ,8 3. 1 3. 1 4. 6 4. 6 1. 4 1. 4 1. 6 1. 6 3. 4 3. 4 1. 3 1. 3 - 1. 1 - 1. 1 3. 3 3. 3 2. 1 2. 1 3. 5 3. 5 - 2 1. 4 - 2 1. 4 5. 7 5. 7 1. 1 3. 1 2. 4 2. 4 0. 4 0. 9 4. 2 4. 2 1,3 1,3 1,0 1. 0 2. 7 2. 7 3. 1 3. 1 0. 2 0. 2 2 2 2 2 1. 1 1. 1 6. 4 6. 4 5. 2 5. 2 2. 4 2. 4 0. 0 0. 0 4. 3 4. 3 0 ,9 0 ,9 2. 6 2. 6 2. 1 2. 1 4. 1 4. 1 1. 7 1. 7 1. 2 1. 2 2. 3 2. 3 3. 4 3. 4 3. 6 3. 6 2. 8 2. 8 1. 2 1. 2 1 1. 3 1 1. 3 5 ,9 5 ,9 2. 0 2. 0 4. 6 4. 6 4. 7 4. 7 1. 5 1. 5 1. 1 1. 1 2. 0 2. 0 7. 3 7. 3 - 1 4. 4 - 1 4. 4 6. 0 6. 0 3. 6 3. 6 1. 3 1. 3 1. 7 1. 7 0. 8 0. 8 1. 7 1. 7 3. 2 3. 2 2. 7 2. 7 1. 9 1. 9 - 0. 3 - 0. 3 1. 2 1. 2 0. 2 0. 2 0. 4 0. 4 2. 5 2. 5 - 2. 0 - 2. 0 2. 4 2. 4 1. 8 1. 8 1. 7 1. 7 3. 9 3. 9 3. 7 3. 7 3,1 3,1 2. 5 2. 5 8. 2 8. 2 4. 2 4. 2 3,8 3,8 2. 8 2. 8 3. 6 3. 6 2. 4 2. 4 4. 1 4. 1 3. 7 3. 7 1. 0 1. 0 2. 1 2. 1 5. 4 5. 4 5. 5 5. 5 2. 9 2. 9 0. 5 0. 5 0 ,9 0 ,9 0. 5 0. 5 6. 8 6. 8 3. 7 3. 7 1. 7 1. 7 2. 3 2. 3 7. 6 7. 6 1. 4 1. 4 3. 3 3. 3 - 0 ,3 - 0 ,3 4. 2 4. 2 - 1 9. 5 - 1 9. 5 5 ,8 5 ,8 3. 3 3. 3 B e l g i q u e / B e l g ie B e l g i q u e / B e l g ie D a n m a rk D a n m a rk D c u t s c h l a nd D c u t s c h l a nd R A A r i oa R A A r i oa ( E l l a d a) ( E l l a d a) E s p a na E s p a na F r a n ce F r a n ce I r e l a nd I r e l a nd I t a l ia I t a l ia L u x e m b o u rg L u x e m b o u r g: N e d e r l a nd N e d e r l a nd O s i e r r e i ch O s i e r r e i ch P o r t u g al P o r t u g al S u o m i / F i n l a nd S u o m i / F i n l a nd S v e n ge S v e n ge 1 ' t i l l ed K i n g d om 1 ' o i l ed K i n g d om Dcflaterade genomsnittspriser för produktionsmedel inom jordbruket Dcflaterade genomsnittspriser för produktionsmedel inom jordbruket (insatsvaror och -tjänster inom jordbruket) (insatsvaror och -tjänster inom jordbruket) awn s uxn Staio mcnioto Staio mcnioto IWO IWO 1W1 1W1 I'W? I'W? IW IW l'W4 l'M4 I W5 I W5 I W (. I W (. l«W7 l«W7 I V W /S I V W /S B e l g i q u e / B e l g ie B e l g i q u e / B e l g ie D a n m a rk D a n m a rk D c u t s c h l a nd D c u t s c h l a nd E U - 15 E U - 15 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 9 7 ,5 9 7 ,5 9 7 ,0 9 7. 0 9 6. 7 9 6. 7 9 8. 3 9 8. 3 4 5. 2 4 5. 2 4 4. 5 4 4. 5 4 4. 1 4 4. 1 4 6. 0 4 6. 0 4 3. 5 4 3. 5 4 0. 9 4 0. 9 9 2. 7 9 2. 7 9 1. 4 9 1. 4 E A A r i oa E A A r i oa ( E l l a d a) ( E l l a d a) 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 4. 7 1 0 4. 7 1 0 3. 5 1 0 3. 5 1 0 1. 5 1 0 1. 5 E s p a na E s p a na F r a n ce F r a n ce I r e l a nd I r e l a nd I t a l ia I t a l ia L u x e m b o u rg L u x e m b o u rg N e d e r l a nd N e d e r l a nd O s i e r r e i ch O s i e r r e i ch P o r t u g al P o r t u g al S u o m i / F i n l a nd S u o m i / F - ' m l a nd S v e n ge S v e n ge U n i t ed K i n g d om U n i t ed K i n g d om 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 1 0 0. 0 4 6 ,0 4 6 ,0 4 7 ,4 4 7 ,4 4 7. 3 4 7. 3 4 6. 0 4 6. 0 4 8. 7 4 8. 7 4 6. 8 4 6. 8 4 8. 8 4 8. K 9 4. 5 9 4. 5 4 2. 0 4 2. 0 4 6. 2 4 6. 2 4 4. 3 4 4. 3 4 2. 8 4 2. 8 4 6. 0 9 6. 0 4 5. 2 4 5. 2 4 6. 2 4 6. 2 8 4. 1 8 4. 1 4 1. 0 4 1. 0 4 4. 2 4 4. 2 4 2. 4 4 2. 4 4 5. 7 4 5. 7 4 1. 4 4 1. 4 4 0 3) 4 0 3) 4. 1. 7 4 3. 7 T-)}) T-)}) 1 0 2. 8 1 0 2. 8 1 0 2. 4 1 0 2. 4 1 0 2. 0 1 0 2. 0 4 5. 1 4 5. 1 4 7. 4 4 7. 4 4 2. 4 4 2. 4 4 7. 2 4 7. 2 8 8. 3 8 8. 3 1 0 0. 1 1 0 0. 1 4 1. 3 4 1. 3 8 8. 6 8 8. 6 8 4. 1 8 4. 1 4 0. 0 4 0. 0 4 8 ,4 4 8 ,4 8 4. 5 8 4. 5 4 2. 6 4 2. 6 4 1. 7 4 1. 7 4 3. 1 4 3. 1 8 4. 5 8 4. 5 8 7. 5 8 7. 5 8 8. 4 8 8. 4 7 6. 2 7 6. 2 4 6. 6 4 6. 6 8 8. 1 8 8. 1 4 8. 0 4 8. 0 4 0. 9 4 0. 9 8 7. 2 8 7. 2 8 7. 6 8 7. 6 8 8. 5 8 8. 5 9 5. 1 9 5. 1 8 8. 3 8 8. 3 4 2. 6 4 2. 6 4 0. 8 4 0. 8 4 7. 4 4 7. 4 8 4. 0 8 4. 0 8 8. 7 8 8. 7 8 5. 2 8 5. 2 8 7. 7 8 7. 7 7 4. 7 7 4. 7 4 0. 8 4 0. 8 4 7. 4 4 7. 4 4 2. 3 4 2. 3 8 4. 1 8 4. 1 8 8. 6 8 8. 6 8 4. 8 8 4. 8 4 5. 3 4 5. 3 8 8. 7 8 8. 7 4 4. 4 4 4. 4 4 2. 7 9 2. 7 4 7. 1 9 7. 1 9 1. 1 9 1. 1 4 0. 9 4 0. 9 8 7. 7 X 7. 7 7 1. 4 7 1. 4 7 5. 4 7 5. 4 4 6. 6 4 6. 6 1 0 1. 3 1 0 1. 3 4 1. 1 4 1. 1 8 9. 2 8 9. 2 8 7. 0 8 7. 0 9 1. 1 9 1. 1 9 1. 8 9 1. 8 8 8. 7 8 8. 7 9 4. 4 9 4. 4 9 0. 1 9 0. 1 9 3. 5 9 3. 5 9 0. 7 9 0. 7 8 8. 6 8 8. 6 8 8. 4 8 8. 4 6 4. 1 6 4. 1 7 7. 4 7 7. 4 4 7. 2 4 7. 2 4 6. 8 4 6. 8 - 1. 3 - 1. 3 0. 1 0. 1 - 1. 6 - 1. 6 0. 1 0. 1 - 2. 6 - 2. 6 - 0. 1 - 0. 1 0. 4 0. 4 - 2. 4 - 2. 4 - 3. 6 - 3. 6 - 0. 4 - 0. 4 2. 6 2. 6 1. 6 1. 6 - 5. 4 - 5. 4 2. 0 2. 0 0. 5 0. 5 - 4. 6 - 4. 6 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÀ JORDBRUKSOMRÅDET 5 1 Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) Jordbruksinkomster 187. Bruttoproduktion, kostnader och intäkter lör affärsdrivande jordbruksföretag (') inom Europeiska unionen (:) beräknas utifrån de data som registrerats och insamlats genom en undersökning av harmoniserade redovisningsuppgifter lör jordbruksföretag (') (se kapitel VII. tabell 3. 2. 1 ). Detta ger värdefull information om hur jordbruksföretagens intäkter varierar, vilket inte framgår av genomsnittliga rcsultatvärden för jordbrukssektorn i sin helhet. I detta avsnitt visas hur inkomsterna varierar beroende pä produktionstyp (i tabell 3. 2. 2 i kapitel VII ges en beskrivning av de olika inriktningarna ur teknisk-ekonomisk synvinkel. 188. De resultat som visas här är grundade pä faktiska observationer och variationerna är beräknade i reala termer (efter avdrag för inflation). Då detta skrivs finns vissa resultat ännu inte tillgängliga (4). I tabellerna 3. 2. 3 och 3. 2. 4 i kapitel VII visas resultaten i detalj (i löpande ecu) lör de olika driftsinriktningarna och för olika vcrksamhetsnivåer eller företagsstorlekar. Intäkter per typ av jordbruk 189. De stora skillnader som finns i fråga om genomsnittliga intäkter för de olika medlemsstaterna i Europeiska unionen (se diagram I ) beror på jordbruksstrukturen i dessa länder. De medlemsstater som har de högsta genomsnittliga intäkterna har i regel också ett stort antal storskaliga jordbruksföretag som är starkt specialiserade påjordbruksgrödor eller pade mest konkurrenskraftiga trädgårdsodling och mjölkproduktion). produktionssektorerna Medlemsstaterna i Sydeuropa som har ett stort antal bruksenheter med blandad verksamhet (jordbruksgrödor och animalicproduktion) eller med verksamhet med andra fleråriga grödor (blandning av olika grödor) visar lägre genomsnittliga intäkter än genomsnittet i Europeiska unionen. (grisar och/eller fjäderfä, 190. För räkenskapsåret 1995/1996 (det tredje året för genomförandet av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken) ökade de genomsnittliga intäkterna för jordbruksföretag ( ' i Jordbruksföretag som salutor huvuddelen av sin produktion och som ligger (iver en viss lägsta nivå av ekonomisk verksamhet (i Resultaten avser unionens 15 medlemsstater. i) Kant som Informationssystemet for jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR). Omkring 58 000 jordbruksföretag undersöks i EL1-15 och de omfattar El'-produklion pa mer iin 90 c/< av det totala mervärdet som skapas genom prrmär jordbruksproduktion. i''i I resultaten for 1995/1996 ingår inte Tyskland och en del av Förenade kungariket (Skottland) da fullständiga uppgifter för dessa två medlemsstater ännu inte ar tillgängliga Därför visas inga genomsnitt tor 1995/1996 varken for unionen med tolv eller med femton medlemsstater. 52 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÂ JORDBRUKSOMRÅDET i flera medlemsstater i reala termer jämfört med 1994/1995. Intäktsökningen gäller Danmark, Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Portugal och Förenade kungariket. I andra medlemsstater däremot sjönk de genomsnittliga intäkterna jämfört med 1994/1995. Verklig inkomst per jordbruksenhet Inkomst för familjejordbruk (FFI) CT 1994/1995 WEE 1995/1996 Belgique/Belgie Danmark Deutschland EAAciöa (Ellâda) Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Oslerreich Portugal Suomi/Fmland Sverige United Kingdom 100 200 300 400 Index (genomsnitt alla jordbruk, EU-12 1994/1995 =100) Källa: EU-FADN, GD VI/A3. Diagram 1 191. Diagram 2 visar de stora skillnader i inkomstutveckling för varje driftsinriktning som Finns mellan medlemsstaterna. Diagrammet visar också att inkomsterna för de produktionstyper som påverkats mest av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken haft stor betydelse för den medelinkomstutveckling för samtliga bruksenheter som konstaterats i vissa medlemsstater. Medelinkomsten för jordbruksföretag med jordbruksgrödor har ökat i Danmark, Frankrike, Italien, Portugal och Förenade kungariket, medan tendensen var den motsatta för samma typ av företag i Belgien, Grekland, Spanien och Nederländerna. I Italien, Portugal och Förenade kungariket har medelinkomsten för jordbruk med inriktning pä nötkreatur också ökat, medan den minskat i Belgien KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 53 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 53 Inkomst för familjejordbruk Inkomst för familjejordbruk per typ av jordbruk per typ av jordbruk 54 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÄ JORDBRUKSOMRÅDET och Spanien. 1 Frankrike har minskningen av medelinkomsten för jordbruk med inriktning på nötkreatur bidragit till att begränsa ökningen av genomsnittsinkomsten från jordbruk. I Nederländerna däremot har den negativa utvecklingen av genomsnittsinkomsten frän jordbruk dämpats av ökningen av medelinkomsten för jordbruk med inriktning på nötkreatur. 192. I Irland har medelinkomsten lör jordbruk med jordbruksgrödor sjunkit något, medan medelinkomsten lör jordbruk med inriktning på nötkreatur förblivit stabil. I Irland liksom i Luxemburg beror ökningen av genomsnittsinkomsten pa nationell nivå framför allt på ökningen av genomsnittsinkomsten för jordbruksföretag med inriktning på mjölk och med blandad produktion. 193. 1 vissa medlemsstater förklaras medelinkomstutvecklingen för samtliga bruksenheter också av inkomstutvecklingen för andra typer av jordbruksföretag än de som mest påverkats av 1992 äts reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den minskning av genomsnittsinkomsten som noterades i Nederländerna t. cx. beror inte enbart på en minskad genomsnittsinkomst i jordbruksföretag med åkermark, utan även i jordbruksföretag med trädgårdsodling och mejeriproduktion. Likaså förklaras den positiva utvecklingen av genomsnittsinkomsten från jordbruk i Italien av ökade genomsnittsinkomster i jordbruksföretag med vinodling, blandad verksamhet eller mejeriproduktion. Det tredje året med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 194. Av diagram 3 kan utläsas att produktionsvärdet (före bidrag och efter justering för inflation) för medelstora förelag ökade i samtliga medlemsstater i KU-12 förutom Belgien, Grekland och Spanien, där produktionsvärdet har sjunkit, och Irland och Portugal där det i stort sett är oförändrat jämfört med föregående år. 195. Diagram 4 visar att under det tredje året för tillämpningen av reformen har intäkter från direkta betalningar fortsatt alt öka. Nettointäkten per jordbruksföretag från offentliga medel (samtliga bidrag och subventioner som betalas direkt till jordbruksföretaget, inbegripet statligt stod och kompensationsbetalningar, dock efter avdrag lör produktionsskatter) ökade i samtliga medlemsstater i EU-12. förutom i Grekland och Spanien (uppgifterna för dessa två länder är dock fortfarande preliminära). 196. Enligt siffrorna för 1995/1996 fortsätter andelen offentliga intäkter av den totala jordbruksomsättningen (inklusive subventioner) och i jordbruksinkomsterna att öka i samtliga medlemsstater totala jordbruksproduktionen varierar Iran 2. 4 c/< lör Nederländerna till 16 c/< för Irland (1994/1995 uppgick procentsatserna tor dessa två länder till 2. 3 CA respektive 14. 4 CA). I procent av jordbruksinkomstcn varierar värdet av de offentliga bidragen lör 1995/1996 från 14,6 CA i förutom Grekland. Värdet i procent av den för 1995/1996 KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÂ JORDBRUKSOMRÅDET 55 Nederländerna till 85,3 % i Danmark (1994/1995 uppgick procentsatserna för dessa två länder till 12,7 % respektive 79 %). Dessa procentsatser är beräknade på genomsnittet för samtliga företag och omfattar således även de produktionstyper som inte direkt berörs av 1992 års reform. 197. Enligt siffrorna för 1995/1996 tycks andelen offentliga intäkter både av den totala jordbruksomsättningen (inklusive subventioner) och i jordbruksinkomsterna vara ännu högre i Österrike, Finland och Sverige. Produktion (värde) per jordbruksenhet, före bidrag 1994/1995 1995/1996 Belgique/Belgié Danmark Deutschland EAAaöa (Ellâda) Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom 100 200 300 400 500 Index (genomsnitt alla jordbruk, EU-12 1994/1995 = 100) Källa: EU-FADN, GD VI/A3. Diagram 3 5(> KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET 5(> KONJUNKTUR OCH INKOMSTER PÅ JORDBRUKSOMRÅDET Nettointäkt per jordbruksenhet Nettointäkt per jordbruksenhet 5^ — Jordbruksmarknader 198. I delta kapitel granskas världsmarknaderna och gemenskapens marknader för de viktigaste jordbruksprodukterna och prisutvecklingen samt de viktigaste marknadsåtgärder som föreslagits eller beslutats på gemenskapsnivå. Spannmål Världsmarknaden 199. Världsproduktionen av spannmål under regleringsåret 1996/1997 har ökat betydligt jämfört med föregående år. Detta fenomen beror till stor del på lodcrsäden. Majsproduktionen i Förenta staterna uppgick till 236 miljoner ton mot 209 miljoner ton under föregående regleringsår. Världsproduktionen av vete ökade från 540 miljoner ton 1995/1996 till 581 miljoner ton 1996/1997 på grund av ökad produktion i de flesta större produccntländcrna. I Australien ökade skörden med en tredjedel frän 17 miljoner ton 1995/1996 till 23. 5 miljoner ton. Veteskörden lör samtliga stater i OSS var något större än under föregående regleringsär. Kina, Kanada och Förenta staterna har också lått en större skörd, medan produktionen i Argentina nästan fördubblades under 1995/1996 (från 9,5 miljoner ton till 16 miljoner ton). 200. På grund av mycket höga spannmålspriser under regleringsåret 1995/1996 ökade spannmålsarealen under 1996 i alla större producentländer och världsskörden av spannmål 1996/1997 uppgick till 1 482 miljoner lon mot I 335 miljoner ton under föregående regleringsår. Produktionen av foderspannmål ökade från 799 miljoner ton 1995/1996 till 901 miljoner ton 1996/1997 (dvs. en ökning med 12. 9 (A ). 201. Världskonsumtionen av vete för regleringsåret 1996/1997 uppskattas till 578 miljoner ton. dvs 3 miljoner ton lägre än årets skörd, men högre jämfört med föregående år (554 miljoner ton). Vad gäller foderspannmål beräknas konsumtionen till 871 miljoner lon vilket visserligen är en kraftig ökning jämfört med föregående år (828 miljoner ton) men fortfarande är betydligt mindre än produktionen. Sammantaget har världslagret av spannmål återuppbyggts något jämfört med 58 JORDBRUKSMARKNADER den laga nivå som nåddes i slutet av reglcringsåret 1995/1996 (184 miljoner lon) och ökat till 218 miljoner ton, dvs. något under nivån lör reglcringsåret 1994/1995 (229 miljoner ton), varav 99 miljoner ton vete och 119 miljoner lon loderspannmål. 202. Världshandeln med spannmål uppgick till totalt 183 miljoner ton, varav 92 miljoner ton vete mot 182 miljoner ton (varav 90 miljoner ton vete) under föregående regleringsår. I regel har merparten av importländerna köpt samma kvantiteter som under föregående rcgleringsår, bortsett från Iran där importen ökat kraftigt och Kina där importen minskat betydligt. 203. För reglcringsåret 1997/1998 pekar prognoserna på en minskning av världsproduktionen (I 461 miljoner ton mot 1 482 miljoner ton för föregående regleringsår, särskilt till följd av en kraftig minskning av den kinesiska skörden av foderspannmål, framför allt majs (en minskning med 23 miljoner ton), medan produktionen förblir mer eller mindre konstant i merparten av de övriga producentländerna. På grund av den ökade konsumtionen, som beräknas överträffa produktionen (1 474 miljoner ton mot 1 449 miljoner ton 1996/1997), finns det risk för att världslagren sjunker med ungefär 10 miljoner ton till 205 miljoner ton. Världshandelsvolymen förväntas stiga något (till 186 miljoner ton, varav 94 miljoner ton vete). Den gemensamma marknaden 204. Gemenskapsproduktionen 1996/1997 är beräknad till 206 miljoner ton för de femton medlemsstaterna, dvs. 29 miljoner ton mer jämfört med regleringsåret 1995/1996 som påverkades av torka i de södra delarna av gemenskapen. 205. Produktionsökningen beror på en ökning av den besådda spannmålsarealen (36. 9 miljoner hektar odlad mark mot 35. 6 miljoner hektar under 1995/1996, (dvs. + 3. 7 7r )och på en rekordstor avkastning om 5,58 ton/ha mot 4,99 lon/ha. 206. Samtliga spannmålssorter bidrog till denna ökning. På grund av den rekordhöga avkastningen steg veteproduktionen till 91,3 miljoner ton (+ 10,7 miljoner lon), kornproduktionen till 52. 5 miljoner ton (+9,0 miljoner ton) och majsproduktionen till 35. 3 miljoner ton (+5,5 miljoner ton). 207. På iberiska halvön återgick produktionen till det normala efter fyra år av torka. I gemenskapens nordliga regioner har väderleksförhållandena varit särskilt gynnsamma. 208. Som en följd av att skyldigheten till arealuttag begränsats till en enhetlig sats på \Q CA minskade markuttaget inom ramen för ordningen lör stöd till jordbruksgrödor från 6. 4 miljoner JORDBRUKSMARKNADER 59 hektar till 5,6 miljoner hektar. Därtill kommer ungefär 400 000 hektar som förblev uttagna på grund av det femåriga åkeruttaget. Tack vare ett frivilligt arealuttag på omkring 2 miljoner hektar uppgick det verkliga uttaget till 14,4 %. Däri deltog framför allt producenter från Spanien, Tyskland, Sverige och Finland. 209. Den prissänkning på spannmål som föreskrevs genom reformen och särskilt höga priser pä olje- och proteinhaltiga grödor uppmuntrade användningen av spannmål för utfodring av djur. Den använda volymen nådde 106 miljoner ton för de femton medlemsstaterna i gemenskapen för regleringsåret 1996/1997, dvs. drygt 18 miljoner mer än under perioden före reformen. 210. Samtidigt har spannmålshandeln mellan medlemsstaterna fortsatt att utvecklas. 211. Gemenskapens export under regleringsåret 1996/1997 (inklusive förädlade produkter och livsmedelsbistånd) uppskattas till 29 miljoner ton mot 19,5 miljoner ton under föregående år. Den kommersiella exporten fördelade sig på 16,1 miljoner ton vete (inklusive vetemjöl), 8,9 miljoner ton korn (inklusive malt) och 0,8 miljoner ton råg och rågmjöl. Exporten av durumvete har legat kvar på en låg nivå jämfört med tidigare är. Exporten av förädlade produkter har lyckats återta marknadsandelar. 212. En fortsatt betydande exportvolym under regleringsåret 1996/1997 och en kraftig ökning av förbrukningen på den inre marknaden ledde till att interventionslagren minskade ytterligare, trots rekordskörden, från 2,7 miljoner ton i början av regleringsåret till endast 2,3 miljoner ton i slutet av regleringsåret, fördelade på 0,5 miljoner lon vete, 0,8 miljoner ton korn och 1,0 miljoner ton råg. 213. Denna situation har föranlett rådet att fastställa den obligatoriska arealuttagssatsen till 5 °Ic för 1997 års skörd i stället för 17,5 CA. 214. För rcgleringsåret 1997/1998 har radet beslutat att i linje med minskningen av lagringskostnaderna minska den månatliga uppräkningen av interventionspriset från 1. 1 ecu per ton och månad till 1,0 ecu per ton och månad: 215. Gemenskapsskörden för rcgleringsåret 1997/1998 uppskattas till cirka 200 miljoner ton lör gemenskapens femton medlemsstater. Den produktionsökning som sänkningen av arealuttagssatsen medförde dämpades av en minskad spannmålsproduktion på iberiska halvön på grund av lägre avkastning jämfört med toppnoteringen under föregående regleringsår. 216. För 1998 ars skörd har rådet beslutat att hålla fast vid den sänkta obligatoriska arealuttagssatsen pä 5 CA och att under ytterligare ett reglcringsår ge anstånd med skyldigheten att göra ett icke ersättningsberättigat extraordinärt arealuttag vid överskridande av referensarcalcn. 60 JORDBRUKSMARKNADER Spannmål (1) (miljoner ton) (') Ris inte inräknat. EU-12 + F. d. DDR EU-15 40i 30 20 10h (miljoner ton) Interventionslager vid slutet av regleringsåret i EU SSS88Ï i 1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 rasas fessa fesses Ka//a; Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 5 Oljehaltiga grödor JORDBRUKSMARKNADER 61 217. Oljehaltiga grödor används för att producera olja och oljekakor avsedda som djurfoder. Detta innebär att den ekonomiska situationen för sektorn för oljehaltiga grödor är beroende av prisutvecklingen för grödor, olja och oljekakor. Vegetabiliska oljor kan konsumeras oberedda eller i form av beredda oljor eller fetter som t. cx. margarin. 218. Europeiska unionen är en nettoimportör av oljehaltiga grödor, vegetabiliska oljor och oljekakor. Storleken pä den årliga importen av dessa produkter beror i stor utsträckning på prisförhållandena mellan oljehaltiga grödor, vegetabiliska oljor oljekakor och konkurrerande oljor och produkter (spannmål, foder baserat på majsgluten, osv. ) avsedda som djurfoder och på de avsättningsmöjligheter som finns för Europeiska unionens oljor och oljekakor pä exportmarknaden. Den totala importen av oljehaltiga grödor uppgick till 18,5 miljoner ton 1995/1996 och 16miljoner ton 1996/1997. Huvuddelen beslår av sojafrö (80 %). 219. Den samlade mängden krossade oljehaltiga grödor i Europeiska unionen med femton medlemsstater uppgick till 28,4 miljoner ton 1996/1997 mot 30 miljoner ton 1995/1996. Huvuddelen består av sojafrö (± 50 %), följt av rapsfrö (± 25 %) och solrosfrö (± 22 %). 220. Sedan regleringsåret 1993/1994 är stödsystemet för producenter av oljehaltiga grödor (raps, solrosfrö och soja) en del av stödsystemet för producenter av vissa jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxtfrö, proteingrödor och oljelin) och där ett fast arealuttag ingår för sådana producenter som omfattas av det generella systemet. Det belopp som beviljas inom ramen för detta stödsystem är på 433. 50 ecu/hektar. De belopp som utbetalas till producenterna är regionanpassade enligt relerensavkastningar av spannmål eller oljehaltiga grödor och justeras om marknadspriset förändras med mer än ett visst tröskelvärde. 221. Under regleringsåret 1996/1997 utbetalades särskilt kompensationsstöd för oljehaltiga grödor lör 4 691 803 hektar. Denna areal är betydligt mindre än den högsta garanterade arealen på 4 933 800 hektar. Kompensationsstödet har därför inte anpassats på grund av överskridande av den högsta garanterade arealen. Däremot fastställdes det konstaterade referenspriset för regleringsåret 1996/1997 till 223. 551 ecu/ton. dvs. 13,593 lA över det preliminära referenspriset (196,8 ecu/ton). Med hänsyn till alt tröskelvärdet är 8 CA medförde det konstaterade priset en sänkning med 5 procent av kompensationsstödet. 222. Den tolala oljeväxtproduktionen 1996/1997 uppgick till nästan 15 miljoner ton (därav 1. 2 miljoner ton annat än foder) mot 12 miljoner ton 1995/1996 (därav 2. 1 miljoner ton annat än foder). 62 JORDBRUKSMARKNADER (miljoner ton) Oljehaltiga grödor 13 12 11 10 Produktion av frön av solros, raps och soja 1988 1990 1992 1994 1996 EU-12 + F. d. DDR (miljoner ton) (miljoner ton) Solros Produktion EU-15 1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 i i i_ Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 6 JORDBRUKSMARKNADER 63 Ärtor, bondbönor åkerbönor och gullupiner 223. Dessa produkter som huvudsakligen odlas som djurfoder konkurrerar med ett stort antal andra råvaror. 224. Från och med regleringsåret 1993/1994 ersattes systemet för stöd till bearbetningsindustrin och minimiprissystemet med systemet lör stöd till vissa jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxtfrö, proteingrödor och oljelin) i vilket ett fast arealuttag ingår för sådana producenter som omfattas av det generella systemet. Regionstödet beräknas på grundval av 78,49 ecu multiplicerat med spannmålens referensavkastning. 225. Arealer av storleksordningen 1,086 miljoner hektar har under 1996/1997 berättigat producenterna till kompensationsstöd. Den totala produktionen uppgick till 4,4 miljoner ton. Oljelin 226. Linodlingen i Europeiska unionen innefattar dels spånadslin, som framför allt odlas för fibrernas skull, men som också ger god avkastning som frö, dels oljelin, som uteslutande odlas lör fröets skull. Fröna används som de är eller krossas för utvinning av olja (för industriellt bruk) och oljekraftfoder till djur. 227. Europeiska unionen importerar betydande kvantiteter linfrö (cirka 500 000 ton per år) framför allt från Kanada. 22<S'. I syfte att kontrollera produktionen har en bättre jämvikt eftersträvats mellan det stöd som beviljas linfrö och det som beviljas andra aktuella grödor. Från och med regleringsåret 1993/1994 har följaktligen icke-textil linodling sammanslagits med jordbruksgrödor som åtnjuter det hektarstöd som omfattas av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett kompensationsstöd beviljas på 105,1 ecu per ton multiplicerat med spannmålsavkastningen. 229. Växelbruket av oljelin uppgick 1996 till 171 000 hektar och uppskattas till 200 000 hektar för 1997. Uppgången beror huvudsakligen på arealökningen i Tyskland (+14 000 ha) och i Förenade kungariket (78 000 hektar 1997 mot 48 000 hektar 1996). Ris 230. Världsskörden 1996 var betydligt större än den för 1995 (563,2 miljoner ton mot 550 miljoner ton paddyris) till följd av utmärkta skördar i Asien (Kina. Indonesien. Bangladesh) och Afrika. 64 JORDBRUKSMARKNADER 231. Under 1996 minskade den internationella handeln med cirka 2,1 miljoner ton jämfört med 1995 (från 21 till 18,9 miljoner ton), huvudsakligen på grund av goda skördar i de flesta länder som är nettoimportörer av ris. 232. Världsmarknadspriset på ris sjönk under 1996 på grund av en minskad efterfrågan på världsmarknaden jämfört med föregående år. 233. Den gemenskapsproduktion som såldes på marknaden 1996 uppgick till 2,5 miljoner paddyris mot 2,1 miljoner ton 1995 tack vare slutet på torkan i Spanien och den ökade produktionen av indicaris som gick upp från 438 000 ton paddyris 1995 till 632 000 ton 1996. Produktionen av japonicaris ökade också med 15 % jämfört med 1,65 miljoner ton paddyris året innan. 234. Under hela regleringsårct 1996/1997 har priset på samtliga rissorter från gemenskapen legat under interventionspriset. Priserna var särskilt låga i Spanien och Grekland där produktionen av indicaris utsattes för konkurrens med importerat ris från tredje land. 235. För första gången på många år har under regleringsåret 1996/1997 mer än 162 000 ton paddyris tillåtits till intervention, varav 130 000 ton indicaris. Situationen beror på den goda skörden och den stora risimporten. 236. För regleringsåret 1996/1997 har importvolymen (framför allt av indicaris) varit oförändrad jämfört med föregående rcgleringsår, dvs. cirka 522 000 ton ris motsvarande helt slipat ris, medan exporten under 1996/1997 ökat med cirka 86 % (från 146 000 ton 1995/1996 till 261 000 ton, inklusive livsmedelsbistånd. 237. Importen med nolltullsats av delvis slipat ris från utomeuropeiska länder och territorier uppgick till 160 000 ton under 1996/1997 mot 212 000 ton ris motsvarande helt slipat ris 1995/1996. Nedgången beror på de två skyddsåtgärder som tillämpades av kommissionen och rådet i januari och maj 1997 till följd av de störningar som denna import förorsakade på den gemensamma marknaden för ris. 238. Importen av ris från AVS-staterna ökade betydligt, från 7 000 till 27 000 ton ris motsvarande råris, som en följd av skyddsåtgärderna mot import av ris från utomeuropeiska länder och territorier och mot bakgrund av den förväntade ändringen av importordningen för ris med ursprung i AVS- staterna. 239. För att tillämpa en överenskommelse genom skriftväxling som träffades med Förenta staterna mom ramen lör artikel XXIV. 6 i GATT antog kommissionen förordning (EG) nr 703/97 om ett system för kumulativ återbetalning för råris som skall tillämpas på prov under ett år från och med den I juli 1997 för att korrigera lör lågt eller för högt inbetalda tullbclopp. JORDBRUKSMARKNADER 65 240. Reformen av den gemensamma marknaden lör ris tillämpades för första gången under rcgleringsårct 1996/1997, bl. a. vad gäller förkortningen av interventionsperioden till fyra månader (april-juli), fastställandet av basarealer och de nya kvalitetsbestämmelserna som gäller vid intervention. Interventionsprissänkningen och systemet med kompensationsstöd kommer att tillämpas från och med regleringsåret 1997/1998. 241. För regleringsåret 1997/1998 förutses en besådd areal om cirka 417 000 hektar varav 95 000 hektar indicaris. Skörden förväntas vara av god kvalitet. På grund av de exportbegränsningar som föreskrivs i den överenskommelse som träffats i Uruguayrundan (151 200 ton ris motsvarande helt slipat ris) förväntas interventionskvantiteterna vara omfattande. Socker Världsmarknaden 242. Under regleringsåret 1996/1997 överträffade produktionen för tredje året i rad världskonsumtionen. Produktionsöverskottet uppskattas för närvarande till 2,7 miljoner ton trots en betydande konsumtionsökning (+ 3,2 miljoner ton) under samma period. Detta innebär att lagcrnivån vid slutet av detta regleringsår beräknas hamna på 48,4 miljoner ton eller 40,2 % av årsförbrukningen och långt över det läge som gällde i slutet av 80-talet (30 %). Världsmarknadsutvcckling IVoUuktmn KoiiMiimion Over- cllcr undmkoii Imilfimer tim råswkrr) LayeriV av knnsumuoncn ( II 104. 7 104,6 109. 1 115. 7 116. 9 112. 7 111. 4 116. 1 125. 9 123. 2 Oi 107. 2 107. 0 109. 6 110. 4 U ll 111. 9 112. 2 114. 0 117. 3 120. 5 (3) = (l>-(2> - 2. 5 - 2. 4 - 0. 5 + 5. 8 + 5. 9 + 0. 8 - 1,2 + 2. 1 + 8. 6 + 2. 7 (4) 31. 2 29. 0 27. 9 31. 7 36. 0 35. 6 33,6 34. 1 39. 8 40. 2 Rejilciinj-siir 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 Prognos 1996/97 Kalla 1 O Lichi. 243. Trots att världens lager vid utgången av regleringsärct hade ökat med 1,7 miljoner ton återspeglades det förväntade pristrycket inte fullt ut i utvecklingen av världsmarknadspriserna. Under tidigare år brukade förhållandet mellan lager och konsumtion liknande det som gällde 66 JORDBRUKSMARKNADER 1996/1997 leda till att priset på vitsocker föll under 20 ecu/ql och priset på råsocker under 12 ecu/ql. I själva verket har priset på råsockcr varit praktiskt taget oförändrat (10 - 12 cts/lb) under hela reglcringsåret och endast priset på vitsocker har visat nedåtgående tendenser, även om dessa har varit svaga jämfört med prognosen i början av regleringsåret. (it'iitimsnitthf'ti avixtaprisvr Parisborsen Ui/AwJU'r) = - New York-borsen (niwckn) = 30. 69 ecu/KM) kg 1995/96 26,99 ecu/100 kg 1996/97 (-12. 1 9,) 21. 58 ecu/1 (K) kg 1995/96 21. 18 ecu/100 kg 1996/97 (- 1. 9 %') 244. Världsmarknadsprisernas minskade känslighet beror i första hand på de strukturella förändringar som under senare år inträffat inom sockersektorn världen över som t. ex. självförsörjningstendenser i utvecklingsländerna, ersättning av socker med andra sötningsmedel i i-länderna, Sovjetunionens sönderfall och i andra hand på den lagerpolitik som förs i vissa länder. Under föregående regleringsår var det Indien som lagrade en stor del av överskotten och i slutet av detta år var det i-ländcrna som ökade sina lager (± 3,0 miljoner ton) vilket fick en hämmande effekt på prisutvecklingen under hela reglcringsåret. 245. Efterfrågan på importerat socker uppskattas för närvarande till 36,0 miljoner ton, vilket är en minskning med 1. 8 miljoner ton jämfört med föregående regleringsår. Utvecklingen beror framför allt på den utförsäljning av lager som noteras i importländerna (± 2,4 miljoner ton) trots att världskonsumtioncn har ökat under samma period. Importen av råsocker (± 19,0 miljoner ton) stannade dock i stort sett på samma nivå som föregående regleringsår. Det är importen av vitsockcr som minskat. De sockcrraffinadcricr som installerats i Mellersta Östern utnyttjar ännu inte sin kapacitet fullt ut vilket är förklaringen till varför vissa importländer minskat sin import och tar till sina lager. 246. De allra första skördeprognoserna lor 1997/1998 visar att världskonsumtionen kommer att överstiga produktionen lör första gängen på tre år. Vid oförändrad produktionstakt skulle konsumtionsökningen enligt nuvarande prognoser leda till ett produktionsunderskott på cirka 2. 0 miljoner ton. De lagcrökningar som uppstått under de senaste tre åren är tillräckligt stora för att täcka det beräknade produktionsunderskottet och därför förväntas sockerpriserna vara stabila under hela regleringsårct, dock med en viss fasthet i början på 1998 på grund av tillfälliga spänningar mellan utbud och efterfrågan. På gemenskapsnivå (EU-15) minskade odlingsarealen för sockerbetor (2 020 (XX) ha) något under 1996 jämfört med föregående regleringsår. Medelavkastningen av socker uppgick till 8. 2 ton per hektar vilket är en ökning med 9,3 9c jämfört med 1995 på grund av förbättrade odlingsförhållanden. På grund av den höga avkastningen uppgick produktionen, omräknad till vitsockcrvärdc. till 16 837 miljoner ton varav 16 515 miljoner ton frän sockerbetor, 0. 275 från sockerrör och 0. 047 från melass. JORDBRUKSMARKNADER 67 JORDBRUKSMARKNADER 67 Socker Socker Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 7 Diagram 7 68 JORDBRUKSMARKNADER 247. Av denna produktion exporterades ca 2,75 miljoner ton obearbetat gemenskapssocker med exportbidrag, ungefär lika mycket som föregående regleringsår, varav ungefär 1,6 miljoner ton motsvarar förmånsimport. Med hänsyn till att produktionen totalt sett har ökat steg exporten av C-socker med ca 0,8 miljoner ton till omkring 2,4 miljoner ton. Även överföringen av C-socker ökade och uppgick till 0,917 miljoner ton. På grund av dessa faktorer ökade gemenskapens slutlager med ca 250 000 ton, vilket hade en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna. 248. Trots utvecklingen av produktionen av inulinsirap tycks gemenskapens sammanlagda sockerkonsumtion ha stabiliserats omkring 12 600 000 ton vilket ändå lyder på att tendensen är svagt uppåtgående. Att produktionen av inulinsirap är på väg uppåt bekräftades under 1996/1997 med 0,177 miljoner ton (mot 0,128 miljoner ton 1995/1996). Produktionen av isoglukos däremot ligger kvar på cirka 0,302 miljoner ton vilket motsvarar de kvoter som fastställts för denna produkt. 249. Vidare har rådet beslutat att frysa de institutionella priserna under hela regleringsårct 1996/1997 och att minska återbetalningen av lagringskostnaderna med 6,7 % med hänsyn till ränteutvecklingen. 250. Kommissionen å sin sida minskade lageravgiften, som därmed sjunkit från 3,62 ecu/ql till 2,0 ecu/ql under perioden 1995/1996-1997/1998, vilket förutsatte en minskning med 2,4 % av de faktiskt garanterade priserna till konsumenternas fördel. 251. När det gäller produktionsavgifter för samma regleringsår fastställde kommissionen B- avgiftsbcloppct till 36,5 % av interventionspriset. Olivolja 252. Världsproduktionen uppgår i genomsnitt till ungefär 2 000 000 ton varav 78 9c inom Europeiska unionen (ungefär 1 550 000 ton ). Övriga huvudsakliga producenter är Tunisien ( 155 000 ton). Turkiet (90 000 ton). Syrien (75 000 ton) och Marocko (45 000 ton). Produktionen varierar kraftigt till gemenskapsmarknaden. till år. men världsmarknaden fluktuerar direkt i förhållande från år 253. Gemenskapens stödberättigade produktion för 1996/1997 uppskattas till cirka 1 859 400 ton mot 1 481 000 ton för 1995/1996. Enligt de uppgifter som medlemsstaterna inrapporterat för att fastställa avkastningen av olja och oliver för regleringsåret 1996/1997 uppgår hela olivträdsbeståndet till ungefär 500 miljoner träd. Olivodling berör cirka 2 miljoner jordbruksföretag. 254. Gemenskapens konsumtion var under 1995/1996 ungefär 1 390 000 ton (75 9c av världskonsumtionen). Enligt de senaste prognoserna kommer konsumtionen under 1996/1997 att befinna sig på en högre nivå, bl. a. på grund av kraftiga prissänkningar. Konsumtionen av olivolja i torpackningar under 5 kg utgör, med över 90%, huvuddelen av den totala konsumtionen, speciellt på grund av det stödsystem för konsumtion som infördes. 1979. Vid början av regleringsåret 1996/1997 uppgick intcrventionslagren till 12 000 ton mot ungefär 8 000 ton vid slutet av året. JORDBRUKSMARKNADER 69 2,0 \ 1. 5 Olivolja I (miljoner ton) ^v Produktion ^ \ M " X ""* """ ^* •»»# ' Konsumtion 1,0 - 0,5 riP & Produktion — - Konsumtion C» & i_ i ^ ^ <? •<f <f ^ Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 8 255. Grekland och Spanien är i regel de största leverantörerna och Italien, fastän producent och exportör, den största köparen. Importen under regleringsåret 1996/1997 uppgick till 46 000 ton. Exporten under samma regleringsår uppgick till cirka 140 000 ton, vilket är mer än de 135 000 ton som uppnåddes under 1995/1996 och nära den övre gräns som åläggs i GATT-avtalen. 256. Gemenskapens stödsystem innehåller sedan reglcringsårel 1987/1988 en budgetstabilisator som utgörs av en högsta garanterad kvantitet (MGQ) på 1,35 miljoner ton. När produktionen överstiger den högsta garanterade kvantiteten, eventuellt ökad med föregående års saldo, reduceras produktionsstödet (som utbetalas till olivodlarna) proportionellt. Den högsta garanterade kvantiteten 70 JORDBRUKSMARKNADER passerades under 1995/1996 och följdes av en minskning av stödet. Prognoserna för 1996/1997 tyder på att den högsta garanterade kvantiteten även kommer att överskridas detta regleringsår. 257. Olika förslag till reform av stödsystemet lör olivodling håller på att undersökas sedan en tid inom kommissionen. Stödhcrättigad produktion av olivolja inom Europeiska unionen l. aml I9XX/K9 19X9/90 1990/91 i«wi/y: 1992/93 199 3/94 1994/95 !99V9ft 1996/97 (prognos) Cirekhuul Spamen l-'rankrike Ilalien Portugal 319. 2 408. 0 1. 2 390. 0 24,6 316. 4 573. 0 2. 8 585. 0 35. 1 170. 9 700. 0 2. 3 148. 0 20,0 430. 1 610. 0 3. 4 650. 0 35. 0 314,4 636. 0 1. 8 410. 0 17. 1 323. 2 588. 0 2. 4 550. 0 27. 5 389,9 583. 0 2. 4 458. 7 29. 2 445. 0 375. 0 2. 5 625. 0 34,0 409. 0 964. 0 2,4 445. 0 39. 0 Summa 1 143. 0 1 512. 3 1 041. 2 1 728. 5 1 379. 3 1 491. 1 1 463. 2 1 481,5 1 859. 4 Torkat foder 25<S'. Torkat foder omfattar produkter som är rika på protein (minimum 15 9c), och som erhålls genom artificiell (dehydratiscring) eller naturell (soltorkning) torkning av lusern, andra baljväxtcr och vissa grässlag. 259. I tabellen nedan sammanfattas produktionsutvecklingen baserad på bidragsansökningar: Produktion av torrfoder, EU-15 (') l-«idci I W ; / IW 199. 1/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 Dehydraliserat foder Soltorkat loder 4 236 446 4 682 4 576 420 4 996 4 468 455 4 923 4 070 402 4 473 3 818 253 4 071 Summa ' • ' t - : i ' - i: lr;im till 1994/1995 260. I början av 90-talet åtföljdes den ökade produktionen av torkat foder av en ökning av den budgeterade kostnaden, vilket föranlett kommissionen att föreslå rådet en reform av sektorn från och med rederinusåret 1995/1996. JORDBRUKSMARKNADER 71 267. Den av rådet antagna reformen (förordning (EG) nr 603/95 av den 2 februari 1995) utmärks av följande: , 1. Det rörliga bidrag som har utbetalats hittills ersätts med ett fast bidrag per ton om 68,83 ecu tor dehydratiserat foder och 38,64 ecu för soltorkat foder. 2. Högsta garanterade kvantiteter (MGQ) införs om a) 4,349 miljoner ton för dehydratiserat foder (4,412 miljoner ton efter anslutningen av Österrike, Finland och Sverige), b) 443 500 ton för soltorkat foder. Dessa högsta garanterade kvantiteter är uppdelade på nationella garanterade kvantiteter (NGQ), som beviljas medlemsstaterna på grundval av deras genomsnittliga subventionerade produktion under referensåren 1992/1993 och 1993/1994. Vid överträdelse av den högsta garanterade kvantiteten minskas bidragsbeloppet för att undvika att de fastställda budgetramarna överskrids. När ett överskridande bedöms ha inträffat fördelas de första fem procenten på samtliga medlemsstater utan åtskillnad, därutöver blir ansvaret nationellt. 3. Förbättrad kontroll genom det integrerade kontrollsystem som tillämpas på jordbruksgrödor och vid uppfödning, i syfte att underlätta identifiering av alla brukningsenheter där torkat foder odlas och därmed bekämpa dubblering av bidrag. 262. Under 1996/1997 som var andra regleringsåret för den nya organisationen av marknaden beviljades stöd för 3 817 894 ton dehydratiserat foder (87 % av den högsta garanterade kvantiteten) och 252 823 ton soltorkat foder (57 % av den högsta garanterade kvantiteten). Trindsäd (kikärtor, vicker och linser) 263. En särskild åtgärd för trindsäd infördes 1989 genom förordning (EEG) nr 762/89. Åtgärden omfattar hektarstöd för en största garanterad areal. Åtgärden har förlängts vid upprepade tillfällen, senast 1996, och omfattas numera av förordning (EG) nr 1577/96. 264. Hektarstödet har fastställts till 181 ecu och den största garanterade arealen är på 400 000 hektar. Vid överskridande av den största garanterade arealen minskas hektarstödet proportionellt under det aktuella regleringsåret. 265. År 1996/1997 uppgick trindsädarealen till 550 000 hektar. Överskridande av den största garanterade arealen ledde till en reducering av stödet som fastställdes till 131,69 ecu per hektar. För regleringsåret 1997/1998 uppskattas arealen till 500 000 hektar. 72 JORDBRUKSMARKNADER Frukt och grönsaker Färska grönsaker och färsk frukt «. Situationen på världsmarknaden 266. Världspnxluktionen av färska grönsaker och färsk frukt ökar i jämn takt. År 1995 uppgick den till nära 890 miljoner ton, vilket är en ökning med 1,0 % jämfört med 1994 och med 8,9 % jämfört med medclproduktionen för perioden 1989-1991 ('). Andelen grönsaker (inklusive meloner) uppgår till cirka 55 % av denna volym. Med en produktion på cirka 102 miljoner ton intar gemenskapen 1995 tredje platsen i världen efter Kina ( 169 miljoner ton) och Indien ( 104 miljoner ton) och före Förenta staterna (64 miljoner ton), Brasilien (39 miljoner ton) och Turkiet (32 miljoner ton). Bland de produkter som produceras mest på världsnivå finns tomater (78 miljoner ton för 1995), apelsiner (58 miljoner lon), äpplen (50 miljoner ton) och lök (32 miljoner ton). 267. Vad gäller citrusfruktcr tyder de första prognoserna för regleringsårct 1996/1997 (2) på en världsproduktion om cirka 85 miljoner ton, vilket är en ökning med 1,3 % jämfört med 1995/1996, 10 % jämfört med 1993/1994 och 87 % jämfört med genomsnittet för regleringsåren 1971 /72 till 1975/76. Med en produktion som uppskattas till cirka 8 miljoner ton för regleringsåret 1996/1997 intar gemenskapen tillsammans med Kina (7,9 miljoner ton) tredje platsen i världen, efter Brasilien (17,7 miljoner ton) och Förenta staterna (17,5 miljoner ton) och före Mexiko (4 miljoner ton) och Egypten (2,5 miljoner ton). Uttryckt i procent av världsproduktionen och i jämförelse med genomsnittet för reglcringsårcn 1971/72 till 1975/76 kan en stark uppgång konstateras lör Kina (från 1,6 % till 9,3 %) och Brasilien (från 13 9c till 21 9<) och en nedgång tor gemenskapen (från 14 % till 9,4 9t ), Förenta staterna (från 27 9< till 21 9< ) och Japan (från 8,5 </r till 1. 9%). Internationell handel 268. Storleken på den internationella handeln med färska grönsaker och färsk frukt varierar från en produkt till en annan. För perioden 1993-1995 och utgående från importsiffrorna är storleken på världshandeln i förhållande till världsproduktionen 13 9c för citroner, 11 % för apelsiner och små citrusfrukter, 11 9c för päron. 9. 6 9c för lök, 9,4 9c för äpplen. 8,3 9c för persikor och 3,8 9c för tomater. För 1995 är gemenskapens exportandel i den internationella handeln 15 9c för citroner, 11 9c för apelsiner och små citrusfrukter. 8,8 9< för äpplen. 7. 8 9c för tomater och 6,3 9c för päron. (') Källa. FAO Production Yearbook Vol. 49 - 1995 (:) Källa: FAO Färska och bearbetade citrusfrukter — årliga statistikuppgifter — 1997 JORDBRUKSMARKNADER 73 269. Gemenskapen är nettoimportör av färska grönsaker och färsk frukt. År 1996 uppgick exporten i procent av importen till 86 % för grönsaker, 53 % för citrusfrukter och 44 % för övriga frukter. Underskottet förvärrades mellan 1995 (- 2,5 miljoner ton) och 1996 (- 2,6 miljoner ton) eftersom exportförändringarna (+9,1 % för grönsaker, - 2,9 % för citrusfrukter och + 21 % för övriga frukter) inte uppvägde importökningen (+ 1,3 % för grönsaker, + 11 % för citrusfrukter och + 7,0 % för övriga frukter). Gemenskapsmarknaden 270. Under regleringsåret 1996/1997 ökade gemenskapens produktion av äpplen till ungefär 9 miljoner ton, vilket är en ökning med 6,2% jämfört med regleringsåret 1995/1996. Utvecklingen varierar dock starkt från en medlemsstat till en annan. Kraftiga ökningar noteras i Tyskland (+ 45 %) och Luxemburg (+ 33 %), kraftiga minskningar i Belgien (- 42 %) och Nederländerna (- 22 %) medan situationen varierar mellan - 11 % till + 14 % i de övriga medlemsstaterna. Produktionsutvecklingen återspeglas åtminstone till en del i utvecklingen av produktionspriset för de s. k. pilotprodukterna, dvs. produkter vilkas bas- och uppköpspriser fastställs av rådet. För regleringsåret 1996/1997 jämfört med 1995/1996 noteras prishöjningar i Frankrike (+ 16 % efter ett dåligt regleringsår 1995/1996), Belgien (+ 3,7 %) och Nederländerna och kraftiga prissänkningar i Grekland (- 22 %) och Tyskland (-16 96). Sett över hela gemenskapen har priserna i genomsnitt sjunkit med 12 %. Produktions- och prisutvecklingen medför att den återtagna mängden ökar i förhållande till gemenskapens produktion från 2,4 % för 1995/1996 till 3,9 %. 277. Gemenskapens produktion av päron uppgick under regleringsåret 1996/1997 till drygt 2,9 miljoner ton, vilket är en ökning med 6,6 % jämfört med 1995/1996 och med 6,8 % jämfört med genomsnittet för regleringsåren 1991/1992 till 1995/1996. Ökningen beror framför allt på Spanien (+ 26 % jämfört med regleringsåret 1995/1996), Frankrike (+10 %) och Italien (+ 9,4 %). Under regleringsåret 1996/1997 har produktionspriserna i gemenskapen i genomsnitt sjunkit med 3,5 % jämfört med 1995/1996, med starka variationer mellan medlemsstaterna (från +26 % i Danmark till - 34 % i Spanien). De mängder som återtagits från marknaden uppgick till 6,1 % av produktionen mot 1,8 % för 1995/1996. 272. Vad gäller persikor ökar produktionen under regleringsåret 1996 i genomsnitt med 19 % jämfört med 1995, dock endast med 1,8% jämfört med genomsnittet för regleringsåren 1991-1995. Det genomsnittliga produktionspriset i gemenskapen förblir oförändrat (-0,2 % jämfört med 1995, men - 26 % i Italien och + 29 % i Portugal) och de återtagna mängderna ligger kvar på en hög nivå (16 % av produktionen). 273. När det gäller produktion av bordsdruvor pekar uppgifterna för regleringsåret 1996 på en ökning med ungefär 14 % jämfört med 1995. Ökningen beror huvudsakligen på Italien som ensamt svarar för 64 % av gemenskapens produktion. Produktionspriserna fortsätter att stiga för sjätte 74 JORDBRUKSMARKNADER regleringsåret i rad (+5,7 % för hela gemenskapen jämfört med 1995, dock -14 % i Italien). Den återtagna mängden är mycket blygsam (0,5 % av produktionen). 274. Under regleringsåret 1996 ökar produktionen av aprikoser med 36 % i jämförelse med den svaga produktionen 1995. Produktionsökningen åtföljs av en sänkning med 17 % av gemenskapens genomsnittliga produktionspris dock varierande från - 35 % i Frankrike till +116 % i Portugal. De återtagna mängderna ökar, men överstiger inte 3,6 % av produktionen. 275. Vad gäller sektorn för citrusfrukter finns ännu inga samlade uppgifter varken för regleringsåret 1995/1996 eller 1996/1997. Man kan dock konstatera att gemenskapens produktion av apelsiner har stabiliserats på 5,3 miljoner ton mot 5,6 miljoner ton för regleringsåret 1994/1995. Produktionen av citroner ökade till 1,3 miljoner ton under 1996/1997, en ökning efter två svaga regieringsår men fortfarande lägre än genomsnittsnivån för regleringsåren 1991/1992 till 1995/1996 ( 1,4 miljoner ton). Däremot minskade produktionen av mandariner och klementiner med 6,1 % respektive 12 % jämfört med 1995/1996. Från 1995/1996 till 1996/1997 har gemenskapens genomsnittliga produktionspris gått ner för apelsiner (-13%) och mandariner (- 6,6 %), varit stabilt för klementiner (+0,7 %) och gått upp för citroner (+3,1 %). Återtagen har minskat under regleringsåret 1996/1997 jämfört med regleringsåret 1995/1996. Mängden återtagna apelsiner motsvarar 2,0 % av gemenskapens produktion, mandariner 0,9 %, klementiner 0,6 % och citroner 0,3 %. 276. Sedan ett antal regleringsår saknas generella uppgifter om produktionen av blomkål. Jämfört med 1995/1996 är produktionen under regleringsåret 1996/1997 stabil i Italien (-1,0 %) medan den har sjunkit markant i Frankrike (-12 %). Produktionspriserna har under samma regleringsår sjunkit märkbart i samtliga medlemsstater (från -14 % i Spanien till -34 % i Portugal), förutom Danmark (+ 1,4 %), medan återtagen ökat kraftigt jämfört med 1995/1996 (+47 %). 277. De ofullständiga uppgifterna för tomater som finns för regleringsåret 1996/1997 jämfört med 1995/1996 tyder på en ökad produktion i Grekland (+ 11 %), Spanien (+34 %) och Italien (+ 26 %), en minskad produktion i Belgien (- 17 %), en ökning med 17 % av gemenskapens genomsnittliga produktionspris och en kraftigt ökning av de återtagna mängderna (+ 83 %) som dock fortfarande är mycket marginella jämfört med produktionen (mindre än 1 %). Viktiga förändringar på det politiska området och i lagstiftningen 278. Regleringsåret 1997/1998 är första året för genomförandet av den reform av den gemensamma marknaden som antagits av rådet 1996. Den nya organisationen har trätt i kraft den 1 januari 1997 och tillämpningsbestämmelserna har genomförts successivt under 1997, JORDBRUKSMARKNADER 75 Frukt Produktion skördad av (miljoner ton) (miljoner ton) 1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 (miljoner ton) (miljoner ton) Druvor 1988 1990 1992 1994 1996 1988 1990 1992 1994 1996 Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 9 76 JORDBRUKSMARKNADER 279. Först och främst antog kommissionen bestämmelser om godkännande och förhandsgodkännande av producentsammanslutningar samt om beviljande av startstöd till dessa sammanslutningar. Sedan antog kommissionen tillämpningsföreskrifter dels för de operativa programmen och de operativa fonderna, dels för interventionssystemet. Slutligen antogs tillämpningsföreskrifter för systemet med stöd för bearbetning av citrusfrukter. 280. Vidare antog kommissionen, i enlighet med reformen, tillämpningsföreskrifter för de särskilda åtgärder som föreskrivs inom sektorn för bearbetad sparris och dem som gäller ett fast stöd till nötter som skördas under regleringsåren 1997/1998, 1998/1999 och 1999/2000. 281. I enlighet med den överenskommelse som träffades 1996 vid antagandet av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden antog rådet ett program om röjning av päronträd, äppleträd, persikoträd och nektarinträd. Programmet omfattar en areal om högst 20 000 hektar som skall uppdelas lika dels mellan päron- och äppleträd, dels mellan persiko- och nektarinträd. Det är tänkt att den ursprungliga fördelningen av dessa arealer mellan medlemsstaterna senare skall ändras med hänsyn till faktiska behov. 282. För att undvika budgetsvårigheter på grund av för stora återtåg fastställde kommissionen interventionströsklar för regleringsåret 1997/1998 för tomater (360 000 ton), blomkål (111 300 ton), äpplen (387 300 ton), persikor (272 400 ton), nektariner (89 800 ton), meloner (176 600 ton), vattenmeloner (197 400 ton), bordsdruvor (162 200 ton), citroner (93 500 ton), apelsiner (408 500 ton), satsumas (23 300 ton), mandariner (36 000 ton) och klementiner (133 400 ton). 283. Kommissionen fastställde de interventionsvolymer som skall gälla under regleringsåret 1997/1998 för tomater, körsbär, gurka, apelsiner, mandariner, citroner och bordsdruvor, i enlighet med den särskilda skyddsklausul för volym som föreskrivs i de avtal som träffades under Uruguayrundans multilaterala handelsförhandlingar (GATT-avtalen). 284. På begäran av de portugisiska myndigheterna förlängde rådet till den 30 september 1999 åtgärdsprogrammet för förbättring av tillämpningen av gemenskapskriterierna för frukt och grönsaker och förstärkning av kontrollen av efterlevnaden av dessa kriterier i Portugal. 285. Kommissionen har förlängt begränsningsmekanismen för import av vitlök från Kina med ett år. 286. Gemenskapens tullkvot för nötter med ursprung i Turkiet ökades ensidigt för 1997 från 25 000 till 34 060 ton, framför allt för att ta hänsyn till de bytessystem för denna produkt som fanns mellan de nya medlemsstaterna och Turkiet. 287. Ett särskilt importpris fastställdes inom kvotgränserna för apelsiner som importeras från Cypern. 288. Systemet med exportbidrag ändrades för att bättre anpassa bidragsnivån till marknadens faktiska behov. JORDBRUKSMARKNADER 77 Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker Världsmarknaden och gemenskapsmarknaden 289. De uppgifter som finns om marknaden för bearbetade frukter och grönsaker är fortfarande mycket ofullständiga. När det gäller gemenskapen finns nästan enbart uppgifter om produkter som berättigar till stöd för bearbetning. 290. Världsproduktioncn av tomater för bearbetning uppgick till cirka 25,8 miljoner ton för reglcringsåret 1996/1997, dvs. 1,0 miljon ton mer än 1995/1996. Jämfört med detta regleringsår har utvecklingen varit olika för världens största tre producenter: stabilitet i Förenta staterna (. 10. 3 miljoner ton 1996/1997 mot 10,2 ton 1995/1996), en ökning i gemenskapen (7,9 miljoner ton mot 6,8 miljoner ton) och en minskning med ungefär 8 % i Turkiet (1,7 miljoner ton). 291. Gemenskapens produktionsökning beror på en ökad produktion av tomatpuré (+0,7 miljoner ton. dvs. + 16,5 9c) och av gruppen "övriga produkter" (+0,3 miljoner ton eller +37 9c). Av de 7. 9 miljoner ton tomater som bearbetats i gemenskapen till produkter som kan få stöd för bearbetning har endast 6,3 miljoner ton, dvs. 80 9c, verkligen fått gemenskapsstöd (mot 6,2 miljoner ton 1995/1996). Ungefär två tredjedelar av denna kvantitet används för framställning av tomatpuré. Vad gäller de övriga produkter som erhåller stöd kan noteras att andelen skalade tomater fortsätter att sjunka. 292. För regleringsåret 1996/1997 bör noteras att världsmarknadspriset för tomatpuré och tor skalade tomater har sjunkit med cirka 25 9<. att Turkiet har sålt sina lager. bl. a. till Ryssland, och att det finns stora lager av tomatpuré i Förenta staterna och av skalade tomater i Italien. 293. För reglcringsåret 1997/1998 torväntas produktionen minska, såväl i gemenskapen som i (ivriga världen. 294. Under reglcringsåret 1996/1997 bearbetades i gemenskapen cirka 494 000 ton persikor till konsener i sockerlag eller i naturlig fruktsaft mot cirka 470 000 ton under föregående regleringsår. Grekland förblir den största producenten i gemenskapen (60 9c av den sammanlagda produktionen), följt av Spanien (26 9< ) och Italien (II 9c). Gemenskapen är fortfarande nettoexportör av denna produkt (omkring 150 000 ton). 295. Gemenskapens produktion av Williams- och Rochapäron som bearbetats till konsener i sockerlag eller i naturlig fruktsaft uppgick till drygt 126 000 ton för regleringsåret 1996/1997 78 JORDBRUKSMARKNADER mot knappt 125 000 lon för föregående rcgleringsår. Italien förblir den största producenten i gemenskapen (47 % av den sammanlagda produktionen) framför Spanien (30 %) och Frankrike ( 17 9c). Gemenskapen är nettoimportör av denna produkt: 1996 uppgick exporten av slutprodukten till 9 300 ton och importen till 33 000 lon. Viktigare händelser inom lagstiftning och politik 296. Den gemensamma organisationen av marknaden som reglerar denna sektor omfattar i princip alla bearbetade produkter av frukt och grönsaker. Gemenskapsstödet är emellertid koncentrerat till vissa produkter: persikor, päron, tomater, sviskon, torkade fikon och ananas (stöd för bearbetning under förutsättning att ett fastställt lägsta producentpris betalas), russin och torkade fikon (stöd och lagringsbidrag vid slutet av regleringsårct samt arealbidrag för russin) och svamp (tullfria kvoter). Vidare gäller ett minimipris för import av russin och vissa bearbetade produkter framställda av körsbär samt för import av röda bär från vissa länder i Central- och Östeuropa, inklusive Baltikum). Slutligen är hallon för bearbetning och russin berättigade till särskilda stödåtgärder lör att förbättra produktkvaliteten och främja saluföringen. trädde 297. Reformen av den gemensamma organisation av marknaden för denna sektor antogs 1996 i kraft den 1 januari 1997. Den nödvändiggjorde en omarbetning av och tillämpningsföreskrifterna för stödsystemet för bearbetning och kvotsystemet för bearbetade produkter av tomater. 298. I enlighet med avtalet inom ramen för prispaketet ändrade rådet fördelningen av de produktkvoter som beviljats Frankrike enligt stödsystemet för bearbetning av produkter som framställs av tomater. 299. För regleringsårct 1997/1998 och jämfört med föregående regleringsår bibehölls de lägsta producentpriserna förutom lör tomater (- 2. 0 9c) och persikor (- 2,0 9c). Bearbetningsstödet minskade med 9. 6 9c för tomater, 6,2 % lör persikor i sockcrlag eller i naturlig fruktsaft, 14 % för Williams- och Rochapäron i sockerlag eller i naturlig fruktsaft, 7. 8 % för ananaskonserver och 2,7 9t lör sviskon. Denna utveckling beror på utvecklingen av råvarupriserna i tredje land uttryckta i ecu. För päron minskades stödet ytterligare på grund av att interventionströskeln (iverskreds. 300. När det gäller russin bibehölls beloppet för hektarstöd på 2 785 ecu. Stödet utbetalas enbart lör specialiserade arealer som uppfyller bestämda avkastningskritcrier. 301. Gemenskapen och Turkiet har kommit överens om att ändra ordningen för import till gemenskapen av tomatpurc med ursprung i Turkiet. Den nya ordningen trädde i kraft den JORDBRUKSMARKNADER 79 1 september 1997. Den tillåter årligen två tullfria importkvoter på 15 000 ton per halvår. För perioden 1 september till 31 december 1997 finns särskilda bestämmelser. 302. Gemenskapen började redan i förtid (den 1 juli 1997) tillämpa den nya ordning för lägsta importpriser på vissa röda bär från Bulgarien. Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Tjeckien som avtalats vid förhandlingarna om slutande av tilläggsprotokoll till Europaavtalen. Enligt den nya ordningen skall de lägsta importpriserna gälla kontinuerligt och inte längre grundas på tidsbegränsade beslut av kommissionen. Den gamla ordningen behölls däremot för import från de baltiska staterna. 303. Storleken på exportbidraget har anpassats med hänsyn till utvecklingen av kursen på dollarn. Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer 304. Efter de fyra första åren med den gemensamma organisationen av marknaden för bananer ( ' ) kan huvudsakligen två effekter urskiljas som förklaras av att handelshindrcn håller på att tas bort: — Priserna närmar sig varandra. — Ursprungen blandas mera. 305. Tre grupper av leverantörer står för huvuddelen av banantillförseln (se tabell sidan 80): — De bananproducerande EU-regioncrna (marknadsandel: 17 9c). — AVS-ländcr, dvs. länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (20 9c ). — Länderna i Syd- och Centralamerika (63 9c ). 306. Inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden tillämpas olika bestämmelser för dessa tre grupper av leverantörer sä att Europeiska unionen kan fullgöra sina internationella förpliktelser (se tabell sidan 80): — För EU-produktionen: kompensationsstöd för högst 854 000 ton och stöd från strukturfonderna. — För AVS-bananer: tullfri import av högst 857 700 ton. fördelade mellan de AVS-länder som traditionellt levererar bananer. — För bananer frän icke-medlcmsländer som inte tillhör kategorin traditionella AVS-bananer: tullkvot pä 2 553 000 ton (avser EU-15) med en tullsats på 75 ecu per lon. Av kvoten är 90 000 ton reserverade för tullfri import av icke traditionella AVS-bananer. (') Förordning (EEG) nr 404/43 av den 13 februari IW3 (EGT L47. 25. 2. IW. s 1 ). 80 JORDBRUKSMARKNADER av marknaden 307. De konvergerande priserna pä den inre marknaden medför att priset på EU-bananer sjunkit. För att kompensera producentgrupperingarna för denna negativa effekt av den gemensamma organisationen skillnaden mellan för de fyra produklions/oncrna) och schablonrelerensinkomsten medelinkomsten under det aktuella året. l'or de bananer som salufördes 1996 (totalt 684 605 ton) uppgick kompensationsstödel ( ') till 29 ecu per I (K) kg plus ett stödtillägg pä 3,8 ecu/100 kg och 5,9 ecu/100 kg för bananer från Portugal respektive Guadeloupe. utbetalas (medelvärdet år 1991 stöd motsvarande ett Gemensamma organisationen av marknaden för bananer: huvudsakliga administrativa bestämmelser for försörjningen av marknaden Ursprung Instrument TulKlor 3<>ch 4) 1. EU Kompensationsstöd 2_ S. Kanarieöarna Guadeloupe Martinique Madeira och andra Kreta. Lakonia Traditionella AVS Kvantitet per land Fritt Alla ursprung utom 1 och 2, varav: Tullkvot a) Ickc-traditionclla AVS h) Ramavtal Colombia Costa Rica Venezuela Nicaragua c) Andra Kvot uppdelad på olika länder Kvot uppdelad i '/i 21 23. 40 3 t 4. Alla ursprung vid högre kvantitet än tullkvoten a) AVS högre än 2 och 3a Utanför kvot b) Andra 75 ecu/lon Fritt 75 ecu/ton 75 ecu/ton 850 ecu/ton - 20 c7c på 6 år 100 ecu/ton från full avgift Fram till juli 1997: 793 ecu/ton Storsia kvantilct (ncllolon) 854 000 420 000 150 000 219 000 50 000 15 000 857 700 2200 000(') 90 000 Ingen grans Tullkvoten utökad till 2 553 (XX) ton l ' » 5. 1 9% och l<»7 till följd av utvidgningen 308. Till följd dels av de relativt låga priserna under 1996 och dels av ökningen av den saluförda volymen (+4 9<- från 1995 till 1996). har utgifterna för kompensationsstödet för 1996 ökat till nästan 203 miljoner ecu jämfört med 180 miljoner ecu 1995. (') Förordning (F. G) nr K9K/</7 av den 20 ma| IWdiGTL 128. 21. 5 IW. s. 12). JORDBRUKSMARKNADER 81 309. Prognosen för gemenskapens produktion pekar uppåt för 1997. Enligt de första beräkningarna kommer försäljningen av gemenskapens bananer att uppgå till närmare 790 000 ton jämfört med 685 000 ton 1996. 310. Importen av traditionella AVS-bananer uppgick under 1996 till 733 000 ton, hänsyn tagen till den exceptionella ökning av tullkvoten som föranletts av 1995 års orkaner. Importen för 1997 beräknas uppgå till storleksordningen 700 000 ton. 311. För 1997 fastställdes tullkvoten för import av bananer från tredje land och från AVS-länder som inte är traditionella bananleverantörer till 2 553 000 ton, en ökning med 353 000 ton som beror på Österrikes, Sveriges och Finlands anslutning till EU. Det bör noteras att kommissionen - liksom 1996 - tvingades att anta ökningen av tullkvoten på egen hand, eftersom rådet inte hade fattat något beslut om det förslag (') som det fick sig förelagt i april 1995. Det är nämligen så att medlemsstaterna fortfarande är oeniga om vilka ändringar som bör göras till följd av utvidgningen av EU och rådet har därför inte fattat något beslut om de olika förslagen till ändring av den gemensamma organisationen av marknaden (2). 312. Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer ligger för övrigt till grund för ett klagomål hos Världshandelsorganisationen (WTO). Bakom klagomålet, som framfördes i slutet av 1995, står en grupp på fyra länder - Förenta staterna, Guatemala, Honduras och Mexiko. Efter sin anslutning till WTO under 1996 har även ecuador ställt sig bakom klagomålet. I skiljenämndens beslut ogillas ett antal bestämmelser i den gemensamma organisationen av marknaden. Skiljenämndens beslut bekräftades i september 1997 av besvärsinstansen. Vin 313. Gemenskapens vinodlingsareal har under perioden 1993/1994 till 1995/1996 gradvis minskats från 3,4 miljoner hektar regleringsåret 1993/1994 till 3,3 miljoner hektar regleringsåret 1995/1996, ett bortfall av ursprungsareal med uppskattningsvis 4 %. De tydligaste förändringarna har noterats i Grekland (- 18 %), Spanien (-6 %) och Italien (-4 %). Minskningen beror till största delen på den politik för arealnedläggning som sedan 1988 förts av kommissionen. Uppskattningsvis uppgår den totala nedlagda arealen under perioden 1988 till 1996 till cirka 490 000 ha (preliminära uppgifter). Denna ordning har förlängts till regleringsåret 1997/1998. 314. Under motsvarande period har avkastningen varierat från land till land, men totalt sett minskat från 46,3 hl/ha regleringsåret 1993/1994 till 45,7 hl/ha regleringsåret 1994/1995. Även om exakta (') KOM(95) 115 (EGTC 136, 3. 6. 1995). (2) KOM(95) 114, ändrat genom KOM(96) 37 (EGT C 92, 23. 3. 96) och kompletterat genom KOM(96) 82 (EGT C 121,25. 4. 1996). 82 JORDBRUKSMARKNADER uppgifter ännu inte är tillgängliga kan konstateras att minskningen fortsätter under regleringsåret 1995/1996. Medan arealen minskar i måttlig omfattning håller produktionen däremot på att minska kraftigt. 315. Europeiska unionen är världsledande inom vinsektorn och står i medeltal för 60 % av världsproduktionen och 55 % av världskonsumtionen. År 1995 låg dessa procenttal på 62 % respektive 60 %. Övriga stora producenter är, i ordning efter minskande betydelse, Argentina, Förenta staterna, Östeuropas länder (Bulgarien, Ungern, Rumänien, före detta Jugoslavien, Tjeckien och Slovakien), före detta Sovjetunionen (11 stater med vinodling) och Sydafrika. 316. Världsproduktionen uppgår till ca 250 miljoner hektoliter (i medeltal för 1993-1995), och världskonsumtionen till ca 217 miljoner hektoliter (i medeltal för 1993-1995). Världens vinöverskott beräknas till cirka 30 miljoner hektoliter och används i första hand för framställning av alkohol för konsumtion. Frånsett den interna gemenskapshandeln, som uppgår till ca 30 miljoner hektoliter (12 % av världsproduktionen), omfattar den internationella vinhandeln ungefär 24 miljoner hektoliter eller ca 10 % av världsproduktionen. 317. Under 1996 konstaterades en svag ökning av unionens handel med icke-medlemsstater: exporten uppgick till 10 418 754 hektoliter mot 9 793 000 hektoliter 1995. Frankrike (3 409 942 hektoliter), Italien (3 022 968 hektoliter) och Spanien (2 358 864 hektoliter) är de största exportländerna. De viktigaste handelspartnerna är Förenta staterna (25 %), Kanada (8 %) och Japan (7 %). Den tidigare förhållandevis stora exporten till Ryssland har numera blivit marginell (3 %). 318. Importen av vin till unionen ökade under 1996 markant (+ 57 % jämfört med 1995) på grund av otillräcklig tillgång inom gemenskapen och uppgick till 748 812 hektoliter. De främsta importörerna är Förenade kungariket (36 %), Tyskland (21 %) och Spanien (16 %). Ungefär 45 % av Förenade kungarikets import (917 374 000 hl) kommer från Australien och Sydafrika. De främsta leverantörerna till unionen är länderna i Östeuropa (32 %), Argentina (18 %), Australien (14 %), medan 10 % av importen kommer från Sydafrika och 9 % från Förenta staterna. Den höga exporten från Argentina till Spanien (0,938 miljoner hl) är exceptionell och beror på den otillräckliga tillgång som blev följden av torkan i vissa delar av Spanien. 319. Unionens produktion under vinregleringsåret 1996/1997 uppskattas till 165 miljoner hektoliter (preliminära siffror) för alla typer av vin (bordsviner, kvalitetsviner fso och övriga viner), vilket är en markant ökning jämfört med skördeåret 1995/1996, som var det lägsta under de senaste årtiondena (151 miljoner hektoliter). Orienteringspriserna för bordsvin av typerna AI, RI och RII har varit oförändrade jämfört med 1995-1996 och har fastställts till 3,828 ecu per volymprocent och hektoliter. Prisnoteringarna på bordsviner har varierat mellan 56 och 127 % av orienteringspriset beroende på produktionsområde. JORDBRUKSMARKNADER 83 Vin (miljoner hl) 1988/1989 1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 (') Obligatorisk och valfri destination, med undantag av Portugal mellan 1979 och 1991. Siffrorna för 1992 omfattar Portugal. Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 10 84 JORDBRUKSMARKNADER 320. Den direkta vinkonsumtioncn väntas trots en nedåtgående tendens som pågått under en längre tid ligga kvar på en relativt stabil nivå jämfört med tidigare rcgleringsår (128 miljoner hektoliter), liksom den industriella användningen för framställning av vermut och vinäger (3,8 miljoner hektoliter). 321. Lagren i producent- och handelsledet uppgick i början av regleringsåret till 114 miljoner hektoliter. Mot slutet av rcgleringsåret förväntas de närma sig 119 miljoner hektoliter. 322. Trots produktionsuppgången (till 165 miljoner hektoliter) och trots att lagren i början av rcgleringsåret uppgick till 114 miljoner hektoliter har obligatorisk destination kunnat undvikas under 1996/1997. För att bemöta situationen har destination i förebyggande syfte och stödåtgärder beslutats och den volym som härvidlag har destillerats har legat runt ca 11 miljoner hektoliter (varav 10,7 miljoner hl i förebyggande syfte och 0,3 miljoner hl med hjälp av stödåtgärder). 323. Mellan den 16 december 1996 och den 15 februari 1997 har de långfristiga lagringskontrakten (nio månader) omfattat 10 320 000 hektoliter (6 832 000 hektoliter bordsvin, 2 837 000 hektoliter druvmust, 651 000 hektoliter druvsaftskoncentrat och omdcstillerat koncentrat) jämfört med 6 500 000 hektoliter föregående regleringsår. 324. Vinproduktionen för rcgleringsåret (1997-1998) uppskattades i början av regleringsåret till 161 miljoner hektoliter (mot 165 miljoner föregående regleringsår) vilket är något mer än genomsnittet för de tre senaste regleringsåren. Det bör dock understrykas att dessa tre regleringsår innefattar ett av de sämsta skördeåren ( 1995/1996) under de senaste årtiondena. Bomull 325. Enligt beräkningar som gjorts vid Förenta staternas jordbruksministerium skulle världsarealen för bomullsodling under 1997/1998 uppgå till ungefär 33. 8 miljoner hektar för en uppskattad produktion av ca 19 miljoner ton (87,3 miljoner balar) ('), mot 33. 7 miljoner hektar respektive 19,3 miljoner ton 1996/1997. 326. Orensad bomull är inte föremal lör internationell handel, men Europeiska unionen, som har en spinncrikapacitct som vida överstiger dess produktion av fibrer, importerar stora mängder, mer än I miljon lon 1986-1990 och 895 000 ton 1995. (') 1 bal = cirka 217. 7 kg. JORDBRUKSMARKNADER 85 327. Förenta staterna, före detta Sovjetunionen, Syrien, Argentina och, under vissa perioder Australien, är huvudleverantörer. Däremot är handeln inom gemenskapen fortfarande begränsad, fast på uppgång. 328. Inom Europeiska unionen är bomull av begränsad betydelse både när det gäller odlingsarealen och antal producenter. Den odling som finns är koncentrerad till vissa regioner i Grekland och Spanien där den spelaren viktig samhällsekonomisk roll. Gemenskapens odlingsarealer för bomull ökade från 501 000 hektar 1996 till 510 000 hektar 1997 (423 000 hektar i Grekland och 113 500 hektar i Spanien) med en beräknad produktion inom gemenskapen av 1 475 000 ton orensad bomull ( I 100 000 ton i Grekland och 375 000 ton i Spanien) att jämföra med 1 500 000 ton 1996. Det bör noteras att vissa vintcrgrödor har blivit allvarligt skadade i Andalusien (särskilt spannmål, sockerbetor och potatis) på grund av dåliga klimatförhållanden mot slutet av 1996. För att begränsa inkomstbortfallet på grund av dessa skördeförluster har de spanska producenterna sått bomull på en relativt stor del av de åkrar som blivit lediga för andra ekonomiska ändamål. Därigenom ökade den totala odlingsarealen till 113 500 ha, vilket är en kraftig ökning jämfört med föregående rcgleringsår (79 000 ha). Europeiska unionen har én självförsörjningsgrad när det gäller bomullsfibrer i storleksordningen 25-30%. Den egna konsumtionen uppgår till ungefär 1 250000 ton. 329. I gemenskapens stödprogram fastställs dels ett målpris (106,30 ecu/100 kg från och med produktionsåret 1995/1996), dels ett stöd motsvarande skillnaden mellan målpriset och världsmarknadspriset som ges till rensningsföretag som betalar ett fastställt lägsta pris till producenterna. Om produktionen av orensad bomull överstiger den fastställda maximala garanterade kvantiteten (MGQ) sker motsvarande minskning av målpriset och stödbeloppet. 330. Rådet har, mot bakgrund av de svårigheter som uppstod under det första tillämpningsåret efter reformen av stödsystemet, beslutat att överge metoden med fasta belopp och att ändra systemet med förskott. 331. Nedskärningen av stödel i varje medlemsstat står i proportion till hur mycket den överskridit den maximala garanterade kvantiteten, som var 782 000 ton för Grekland och 249 000 ton för Spanien. Denna nedsättning (avdrag) är obegränsad, men kommer att minskas om prisnivån på världsmarknaden medger en begränsning av utgifterna för stödsystemet. Det tillfälliga avdraget lör 1997/1998 beräknas till 31 % av målpriset för Grekland och 37 9c för Spanien. Silkesmaskar 332. Odling av silkesmaskar, som förekommer i Grekland, i Italien och (i mindre omfattning) i Frankrike, utgör en ytterst liten del av gemenskapens jordbruksverksamhet och av silkesodlingen 86 JORDBRUKSMARKNADER i världen. Icke desto mindre är den betydelsefull i vissa regioner, framför allt Trakien, Venetien och Marche, där den utgör en värdefull kunskap. 333. Världsproduktionen av råsilke har ökat påtagligt under senare år. Enligt FAO ökade den 1994 till 114 000 ton (68 000 ton i genomsnitt från 1979 till 1981). Denna verksamhet sker nästan uteslutande i Asien (112 000 ton). Kina (84 000 ton), Indien (17 000 ton), Syskorea (5 000 ton) och Japan (4 000 ton) står tillsammans för mer än 90 % av världsproduktionen. 334. Odlingen inom gemenskapen har svårt att överleva. Kostnadsökningarna för odlingen kompenseras inte alltid av ett högre marknadspris. Produktionen minskar, särskilt i Grekland. 335. Under 1996 fick man skörd från 1 943 lådor, att jämföra med 1 736 lådor 1995. Produktionen uppgick till 41 831 kg kokonger. Stödbeloppet för 1997/1998 har fastställts till 133,26 ecu per låda. Spånadslin och hampa Spånadslin 336. Odlingsarealen i världen för spånadslin är ungefär 750 000 hektar för en fiberproduktion i storleksordningen 600 000 ton. I detta sammanhang bör det emellertid påpekas att den politiska utvecklingen i Östeuropa allvarligt skadat linproduktionen där, dels att exakta uppgifter saknas om produktionen i Kina, som också är en betydande producent av spånadslin. Linsfibrer är inte föremål för någon betydande handel mellan unionen och tredje land. Importen av fibrer är däremot ibland så stor att den kan skapa oro på gemenskapens marknad. Unionen har brist på fibrer av medelgod och låg kvalitet, vilka importeras från Östeuropa, Egypten och Kina. Däremot förser unionen hela världen med fibrer av god och mycket god kvalitet, eftersom sådana inte produceras någon annanstans. År 1995 exporterade unionen 69 500 ton varav 43 500 ton utgjordes av långa fibrer och 26 000 ton av korta fibrer. 337. Odlingsarealerna för spånadslin har ökat kraftigt mellan 1992 (44 000 ha) och 1996 ( 132 000 ha). Ökningen var så stor att unionens kapacitet att bearbeta linstrå inte räckte till. Rådet införde därför en förpliktelse för producenten och det godkända första bearbetningsföretaget att sluta leveransavtal från och med regleringsåret 1997/1998. Denna åtgärd hade till effekt att stabilisera arealstorleken (1997 uppgick den besådda arealen till 133 000 ha) och medförde en utveckling av sektorn för första bearbetning, framför allt i Spanien och i mindre omfattning i Förenade kungariket. Frankrike, Belgien och Nederländerna är av tradition de främsta producenterna bland medlemsstaterna, men för några år sedan började man åter odla spånadslin i Tyskland och särskilt i Förenade kungariket och Spanien. År 1993 stod de två sistnämnda länderna för 4 % respektive 0,4 % av gemenskapens odlingsareal, men 1997 uppgår deras andel till 14 % respektive 37 %. Linstrå bearbetas till fibrer vid ett 150-tal fabriker för rötning och skäktning i nordvästra Frankrike (30), Belgien (100), Nederländerna, Tyskland och Danmark. Det finns också avsättningsmöjligheter på ett antal områden utanför textilsektorn (främst papperstillverkning). JORDBRUKSMARKNADER 87 338. Situationen på marknaden för linfibrer, som under några år varit föga gynnsam, återhämtade sig mot slutet av produktionsåret 1992/1993, dels tack vare en ökning av skördarna inom gemenskapen, vilka hade minskat under de tre föregående produktionsåren, och dels på grund av en ökad konsumtion av lin. Jämvikten på marknaden har bestått under produktionsåren 1994/1995 och 1995/1996. Under de följande produktionsåren har avsättningen för skäktat lin emellertid visat en tendens att bli sämre. Trots ansträngningarna för att finna nya användningsområden är denna marknad fortfarande mycket beroende av klädmodet. 339. Stödet till spånadslin för 1997/1999 har fastställts till 815,86 ecu per hektar. Det är differentierat beroende på odlingszon och typ av skörd i förhållande till den historiska avkastningen per hektar. Hampa 340. Odlingsarealen i världen för hampa har kraftigt minskat under de senaste åren. Mellan 100 000 och 150 000 ha har besatts mot i genomsnitt 480 000 hektar under 1979-1981. Kina, Nordkorea, Indien och Ryssland är de största producenterna. Inom unionen är denna odling mycket begränsad. Av tradition är den koncentrerad till Frankrike och i mindre omfattning till Spanien, men sedan några år försöker en del andra medlemsländer (Förenade kungariket, Nederländerna, Österrike) att återuppta odling av hampa. Detsamma gäller Tyskland sedan 1996. Skörden inom Europeiska unionen omfattade 1997 cirka 22 000 hektar. Handeln med tredje land är mycket begränsad. Stödet till odling av hampa har fastställts till 716,63 ecu per hektar. Tobak 341. Under 1996 steg världsproduktionen av tobak till 7,2 miljoner ton, vilket är en betydlig ökning jämfört med skördeåret 1995 (+10,2 96). Med sin andel på 41,7 % av världsproduktionen (med en ökning av 17 % jämfört med landets skörd 1995), är Kina fortfarande den avgjort största producenten i världen, följd av Förenta staterna, Indien och Brasilien. Europeiska unionen, med 5,1 % av världsproduktionen, ligger kvar på femte plats. Unionens produktion under 1996 uppgick till 337 000 ton bladtobak, vilket innebär en liten ökning jämfört med 1995 (+1,2 %), och unionen behåller sin andel i procent av världsproduktionen. 88 JORDBRUKSMARKNADER 342. Priserna stiger på marknaden i Malawi och Zimbabwe. Dessa priser anses vara vägledande för utvecklingen av världsmarknadspriserna (särskilt när det gäller sorterna "flue cured" och "light air cured"). Priserna stiger också på den europeiska marknaden, särskilt förde orientaliska sorterna. 343. Ökningen av världskonsumtioncn av bladtobak har inte varit så betydande (+1,5 9c ) mellan 1995 och 1996. 344. År 1996 uppgick Europeiska unionens export av tobak till resten av världen till 219 300 ton (283 900 ton år 1995) och den omfattade huvudsakligen de orientaliska sorterna som är uppskattade på grund av sina aromatiska egenskaper. Man kan konstatera att gemenskapens export har minskat betydligt, vilket beror på en kraftig nedgång av exporten av tobakssorterna "flue cured" under 1996. Den europeiska industrin använder ca 707 000 ton förpackad tobak, varav 543 000 ton (76,8 %) utgörs av importerad tobak. 345. Gemenskapens produktion har stabiliserats. Detta är ett resultat av att reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak har genomförts. Genom reformen har en ordning med kvotfördelning per medlemsstat och sortgrupp inrättats (det finns nu åtta sortgrupper i stället för trettiofyra inom den gamla gemensamma organisationens ram), och interventioner och exportbidrag har avskaffats. 346. Den totala kvoten var 350 323 ton för skörden 1996 och gemenskapens produktion understiger den kvoten med 3,8 9c 347. Kommissionen har förelagt rådet och Europaparlamentet en rapport om den gemensamma organisationen av marknaden lör tobak ( KOM(96) 554 slutlig, 18. 12. 1996). Kommissionen planerar en grundlig reform av nuvarande ordning som innebär att bidragsbeloppet från och med skördeåret 1999 kommer alt varierai förhållande till inköpspriset, vilket förväntas bidra till att öka kvaliteten på gemenskapens produktion. 348. Vidare har rcformplanerna till sylte att se till alt större hänsyn tas till folkhälso- och miljöskyddskrav och att förbättra kontrollen och förvaltningen av ordningen med producentkvoter. Humle Världsmarknaden 349. Den totala humleodlingsarealen i världen uppgår till ungefär 82 408 hektar, varav nära 69 000 hektar finns i de länder som är medlemmar i IHGC (International Hop Growers Convention. Internationella kommittén för humleodling) och i de humleproducerande EU-länderna. Det finns JORDBRUKSMARKNADER 89 dessutom en betydande produktion i Kina, vars omfattning man måste uppskatta eftersom det saknas exakta uppgifter. 350. När det gäller IHGC och Europeiska unionen har humlcodlingsarealerna minskat med 3,41 % under 1996, varvid de kraftigaste minskningarna har noterats i Ukraina (- 28 9c ), Bulgarien (-19%) och Ryssland (- 13 %). Bland de fåtal länder där odlingsarealen ökar finns främst Polen (4 %) och Förenta staterna (2 %). 351. 1996 års skörd på 2 549 306 centner når nästan upp till 1995 års skörd (-0,16 %). Kvalitctsmässigt är produktionen bättre, med en alfasyrahall på 7,37 % och en alfasyraproduktion på 9 395 ton (att jämföra med 8 584 ton 1995). 352. 1996 ärs skörd når inte upp till 1993 års rekordnivå, men ligger likväl i fråga om avkastning 8 9c över genomsnittet för den senaste tjugoårspcrioden. 353. Världsproduktionen av öl förväntas bli 1 250 miljoner hektoliter 1997. En humlegiva på 5,8 gram allasyra per hektoliter öl motsvarar cirka 6,4 gram på bryggeriet. Skillnaden beror på förluster som uppstår vid lagring och beredning av humle. För världens ölproduktion behövs följaktligen 8 000 ton allasyra, vilket innebär att den mängd alfasyra som producerats under skördeåret 1996 överstiger behovet med 1 395 ton. 354. Dessutom förefaller bryggerierna ännu förfoga över lager som täcker behovet för flera månaders produktion. I övrigt bör det noteras att behovet av alfasyra har minskat, dels till följd av alt man i allt större utsträckning brygger (il med mindre beska, dels till följd av ständigt nya tekniska framsteg. Gemenskapsmarknaden 355. Humle odlas i åtta av EU:s medlemsstater, nämligen Belgien. Tyskland. Spanien. Frankrike. Irland, Österrike. Portugal och Förenade kungariket. Av den totala humleodlingsarealcn på 27 325 hektar finns 80 % i Tyskland. Jämfört med skörden 1995 har arealen minskat med 173 hektar, dvs. 0,63%. 356. 1996 års skörd uppgick till 946 060 centner, dvs. avsevärt mer än föregående års ( 12,61 % ). Den genomsnittliga avkastningen per hektar var 1. 48 ton (34. 62 centner). 357. Produktionen var av god kvalitet och allasyrahaltcn för de tre sortkategoricrna var 7,68 % i genomsnitt för hela EU, dvs. motsvarande 3 631 ton alfasyra ( 113 kg per hektar) för 1997 års ölproduktion. 90 JORDBRUKSMARKNADER 358. Totalt sett var genomsnittspriset på del humle som säljs enligt kontrakt 194 ecu per centner, dvs. 3 ecu lägre per centner än för 1995 års skörd. 359. Genomsnittspriset på den humle som säljs på den öppna marknaden har fallit kraftigt (från 140 ecu per centner 1995 till 98 ecu per centner 1996). 360. Inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för humle har unionen två typer av ekonomiska åtaganden. För det första beviljas humleproducenter stöd så att de kan uppnå en rimlig inkomstnivå. För skörden 1996 har rådet fastställt detta stöd till 480 ecu per hektar för samtliga sorter. För det andra beviljas särskilt stöd till projekt inom ramen för ett program som syftar till att uppmuntra producenterna att byta ut en del av sina bittra sorter mot andra sorter som bättre svarar mot efterfrågan. Kommissionen hade godkänt sådana projekt till en omfattning av 3 241 hektar per den 31 december 1996 då programmet upphör. 361. Prognoserna for 1997 tyder på att gemenskapsskörden kommer att bli mindre god än föregående år. 362. En reform av den gemensamma organisationen av marknaden för humle antogs av rådet -den 22 juli 1997 (förordning (EG) nr 1554/97, EGTL 208, 2. 8. 1997. s. 1 ). De främsta ändringarna är följande: — Varje år beviljas ett fast arealbidrag som är grundat på ett historiskt genomsnitt och som är detsamma för de olika sortgrupperna. Bidraget betalas ungefär samtidigt med skörden. — Stödet för att byta ut sorterna blir permanent, dvs. utan tids- eller arealbegränsning. Stödet betalas ut samtidigt med det nyssnämnda fasta arealbidraget. Utsäde 363. Inom ramen lör den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde kan bidrag beviljas för produktion av grundläggande utsäde och av certifierai utsäde av ett fyrtiotal arter av jordbruksväxter, inbegripet olika arter av foderväxter, ris och lin. 364. Under 1996 uppgick den areal som används för produktion av sådant utsäde som berättigar till EU-bidrag till 324 925 hektar. Om man ser till alla medlemsstaterna innebär detta en minskning med 8 % av den totala arealen jämfört med föregående år. 365. Arealen för produktion av utsäde av fodergräs och ärtväxter uppgick till 153 453 hektar respektive 114 900 hektar. För de "gamla" medlemsstaterna motsvarar detta jämfört med 1995 JORDBRUKSMARKNADER 91 en ökning med ungefär 6,8 % lör fodergräs och ungefär 7,4 9c för ärtväxter avsedda för foderändamål. 366. Den totala arealen för utsäde av ris var 18 594 hektar, ungefär 1,6 % mer än 1995. Den totala arealen minskade nacot för varianten indica (3 134 hektar, dvs. - 9,7 9c), medan den ökade för varianten japonica (15 460 hektar, dvs. +23,2 %) jämfört med 1995. 367. Arealen för produktion av utsäde av spånadslin och oljelin var 22 521 hektar respektive 13 672 hektar. Detta betyder att den sammanlagda arealen för spånadslin har ökat med ca 0,2 % jämfört med 1995, medan arealen för oljelin har ökat med 22,4 %. 368. Den areal som besatts med utsäde av hybridmajs mäter 55 192 hektar. För samtliga medlemsstater motsvarar detta en ökning med 0,8 % jämfört med 1995. 369. EU:s totala import under 1995/1996 av sådana utsäden som berättigar till EU-bidrag (35 523 ton) fortsatte att vara större än exporten till icke-medlemsstater (13 496 ton), liksom var fallet under den senaste tioårsperioden. Importen av utsäde av hybridmajs uppgick till 35 565 ton, varav 28 006 ton (ungefär 78,7 %>) var enkelt hybridutsädc. Levande växter och blomsterprodukter 370. Sektorn karakteriseras av den mångfald produkter som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden: lökar av olika slag. levande växter (både prydnadsväxter och plantskoleprodukter), snittblommor och snittgrönt. Den gemensamma organisationen av marknaden omfattar kvalitetsnormer och tullar, men inga andra speciella skyddsåtgärder för import, med undanlag tor eventuella säkerhetsåtgärder. 371. Under loppet av de senaste åren har produktion och handel ökat både inom Europeiska unionen och i tredje land. 372. Den totala arealen för odling av prydnadsväxter uppgår till nästan 115 000 hektar, av vilka cirka 22 (XX) hektar upptas av produktion av blomsterlökar, där Nederländerna är den främste producenten. 373. Den totala importen till gemenskapen från tredje land uppgick 1996 till 286 000 ton (till ett värde av 875 miljoner ecu), vilket innebären ökning i förhållande till 1988 med ungefär 113%. Ungefär hälften av denna import utgjordes av färska snittblommor, för vilka unionen är den viktigaste marknaden i världen. Det bör noteras alt största delen av dessa blommor (cirka 80 % ) tack vare olika avtal som slutits med tredje land kan importeras tullfritt, t. ex. från Colombia och 92 JORDBRUKSMARKNADER andra länder i Central- och Sydamerika, inom ramen för systemet med allmänna förmånstullar eller från AVS-länder inom ramen för Lomékonventionen. 374. För fem Medelhavsländer och -territorier (Israel, Marocko, Jordanien, Cypern, Västbanken med Gaza) har tullbcfriclse medgivits inom ramen för kvoterna och, när det gäller viss. snittblommor (rosor och nejlikor), pä villkor att den bestämmelse respekteras som säger att importpriset inte lar understiga priset pä dessa produkter inom gemenskapen med mer än en viss procent. 375. Israel är fortfarande den främste leverantören av snittblommor till unionen (37 000 ton), följt av Kenya (29 (XX) ton) och Colombia (20 000 ton). 376. Den totala exporten från gemenskapen till tredje land uppgick 1996 till ungefär 263 000 ton till ett värde av 868 miljoner ecu. Den bestod i huvudsak av följande produkter, vilka anges i ordning efter betydelse: levande växter och plantskoleväxter, blomsterlökar, snittblommor och snittgrönt. 377. Utrikeshandelsnettot för sektorn i dess helhet är negativt (6 miljoner ecu) för 1996, medan det ännu var positivt 1995 (107 miljoner ecu). Detta beror på att två undersektorer, färska snittblommor och snittgrönt, visar ett importöverskott på 204 miljoner ecu respektive 184 miljoner ecu. Djurfoder 378. Betydande kvantiteter jordbruksprodukter användstill djurfodcr. Detta är en mycket viktig avsättning för EU:s produkiion av spannmål och oljeväxter, och praktiskt taget det enda användningsområdet för vad som produceras på permanent ängsmark och för foderodlingar på jordbruksmark. Sammanlagt utnyttjas tre fjärdedelar av EU:s totala utnyttjade jordbruksareal för produktion av djurfodcr. Vidare bör noteras att foderkostnaden motsvarar upp emot 70 % av totalkostnaden för produktion av svin- och fjäderfäkötl. 379. Den totala efterfrågan ( ' ) har stigit något sedan 1993, framför allt på grund av den ökande efterfrågan inom gris- och fjädcrfäscktorn. Ungefär hälften (200 miljoner ton foderenheter) av det totala utbudet (:) består av foder som normalt inte saluförs (gräs. hö. ensilage) och utnyttjas i huvudsak av idisslande djur. Den andra hälften, som kan utnyttjas av samtliga djur, består av foder som går att saluföra (spannmål, ersättningsprodukter, oljekakor m. m. ). Konkurrensen i fråga (') Inbegripet samtliga typer av djurtoder. saluförda eller ej. Uppskattning lör EU-15. (:) Uppskattning pä grundval av en bedömning av läget för foder, uttryckt i foderenheter (motsvarande det genomsnittliga energiinnehållet i 1 kg korn). Källa: Eurostat JORDBRUKSMARKNADER 93 om pris och näringsvärde på denna marknad är ytterst hård. Sedan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes 1993 har trenden i fråga om användning av spannmål som djurfoder vänt: man använder allt större mängder spannmål i stället för olika ersättningsprodukter som oftast importeras. 380. För EU totalt beräknar man att uppemot 194 miljoner ton av de viktigaste saluförbara produkterna (') kommer att användas som djurfoder under 1996/97, vilket är en ökning med 2 miljoner ton jämfört med 1995/96. Fodret består å ena sidan av EU-produkter, uppskattningsvis 144 miljoner ton (6 miljoner ton mer än under föregående regleringsår, framför allt på grund av att användningen av inhemsk spannmål har ökat), och å andra sidan av produkter som importeras från icke-medlemsstater, uppskattningsvis nästan 52 miljoner ton, (4 miljoner ton mindre än året före, i huvudsak beroende på den minskade importen av oljekakor). Exporten har varierat föga och uppskattas till omkring 2 miljoner ton. 381. När det gäller de ersättningsprodukter som omfattas av en ordning med importkvoter bör det noteras att utnyttjandegraden för importkvoterna avseende kassava under 1996 har legat kvar på cirka 56 % för kassava med ursprung i Thailand, medan den ökade från 14 % 1995 till cirka 40 % 1996 för kassava med ursprung i Indonesien. Utnyttjandegraden med avseende på kassava med ursprung i övriga GATT-länder sjönk till 23 %, medan den för de länder som inte är medlemmar i GATT, däribland Kina, fortfarande var 0 %. Utnyttjandegraden för importkvoten med avseende på batater med ursprung i Kina sjönk från 6 % 1995 till 0 % 1996. Industriproduktion inom EU av sammansatt foder uppdelad enligt efterfrågan från olika djurbestånd Sammansatt foder Kir: — Grisar — Fjaderfa — Ovriga — Notkreatur (mjolk och kott) 1996 41. 5 34,0 8,2 36,5 Summa sammansatt foder 120,1 Slcillnad mot 199S Slcillnad i % (miljoner ton) 1. 2 0,6 0 • 1. 0 0. 8 3,1 1,9 — -2,8 0,7 382. Den totala industriproduktionen av sammansatt djurfoder (2) inom EU uppskattas till 120,1 miljoner ton, en ökning med 0,8 miljoner ton jämfört med 1995. Den främsta anledningen (') Inbegripet de flesta av de saluförbara fodertyper som inom EU används av tillverkare av sammansatt foder samt ute på bondgårdarna (konsumtion av egen skörd och inköp av råvaror). Jämför den detaljerade tabellen med rubriken "Sammanfattning av de viktigaste saluförbara produkternas användning som djurfoder, uppskattning för EU- 15" och figuren nedan. Källa: Generaldirektorat VI. (2) Preliminära uppgifter för EU-15 utom Grekland och Luxemburg, tabell 4. 13. 7. 3, del 2. Källa: Europeiska sammanslutningen för tillverkare av sammansatt foder (FEFAC). 94 JORDBRUKSMARKNADER till denna ökning är att loderproduktionen lör grisar har ökat med 1,2 miljoner ton och för fjäderfä med 0,6 miljoner ton. För nötkreatur har dock loderproduktionen under samma period minskat med cirka I miljon lon. framför allt på grund av krisen i sektorn för nötkreatur. 383. När det gäller fördelningen per medlemsstat av den totala produktionen av sammansatt foder under 1996 är ökningen störst i Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket och Österrike, medan de största minskningarna har skett i Italien, Nederländerna och Irland. 384. När det gäller de råvaror som ingick i de foderprodukter som producerades inom EU under 1996 ökade andelen spannmål (') ännu en gång från 40,9 miljoner ton 1995 till 43,3 miljoner ton 1996. Ökningen beror dels på en gynnsam prisutveckling för spannmål, samtidigt som priserna för proteinprodukter och sojakakor höll på att stiga, dels på den minskade tillgången på vissa ersättningsprodukter för spannmål och dels på en ökad efterfrågan inom svin- och fjäderfäsektorn. Användningen av spannmål har under denna period ökat i samtliga medlemsstater förutom i Nederländerna där den är oförändrad. 385. De faktorer som spelar störst roll för foderprodukternas sammansättning är fortfarande råvarupriserna och det inbördes förhållandet mellan priserna på olika råvaror, liksom utvecklingen av efterfrågan lör de olika djurbestånden. 386. Det vägda genomsnittspriset inom EU lör de viktigaste. saluförbara produkterna har under 1996/97 legal på samma nivå som under 1995/96, men med stora variationer mellan de olika produktgrupperna. Genomsnittspriset för proteinproduktcr ökade kraftigt med 26 9c, medan genomsnittspriset för spannmål och ersättningsprodukter minskade med 9 % respektive 5 %. Utvecklingen av det vägda genomsnittspriset på de viktigaste saluförbara produkterna t1) Genomsnitt för EU (uppskattning) l>roduki I WW IW. VH 1994/95 1995/96 1996/97 (ecu/lon) Skillnad t 'X mellan 95/96 och 96/97 1 Spannmal II Ersattningsprodukter 111 Proteinprodukter IV Totalt 182. 4 124. 6 154. 0 163. 3 157. 6 120. 4 171. 9 153. 6 149. 3 115. 9 136. 6 140. 2 151. 7 121. 4 169. 0 150. 6 138. 7 115. 3 213. 0 150. 7 -9 - 5 26 0 i' i Indikator pa utvecklingen av genomsnittspriset inom Hl pa de viktigaste salulorbara produkterna och deras viktigaste beståndsdelar, varvid varje produkts eller beståndsdels relativa betydelse i förhållande ull den totala förbrukningen vägs in Ett genomsnittligt EL-pns fitr varje spannmalsslag las (ram genom alt det ai itmeiiska inedclt ardel av priset i vane medlemsstat vägs samman med varje spannmål sslags andel av diurfodcrkonsumiioncn l-or ersättningsprodukter och oliekakor. som till största delen importeras, används genomsnittspriset CIF Rotterdam. Kulla Gcncraldtrcktorat VI. ( ' ) Se tabell 4. 13. 7. 5. del 2 Källa: Europeiska sammanslutningen lor tillverkare av sammansatt foder (FEFAC). Sammanfattning av de. viktigaste salufiirhara produkternas användning som djurfodcr, EU Sammanfattning av de. viktigaste salufiirhara produkternas användning som djurfodcr, EU Imrxniull AnvaiHlnmg M>ntil|ur1><ilef 1995/96 Anvandning sum djurtmlrr AnvlnUnitig sum diurtodcr ,o Imp ] F AP T. Hall. Imp Bf T. tall. Imp | Exp Toiall (mil)inu-r i,ml (mil)iincr i,ml Sjuinnmi'i! Vote K. irn Maiv Ovnpu. Suninu \pannmai FniiltnininiHiiiiidH-i Inlull ur hilugii l> Kassata Hji. ii. ii Mai^-lut-nl. Hloi (Coin (iluion l-'ciilt Kit K. ikm ,o Cilnisprllclv Toikail rx-lni. iwa t >la\ W h >li. ink I W iv HiiklaUall III. I|\I;I>HIII. II (fyiigii tin 11:1ft, >,ltiki,i tuliili uirnv Mi-lass Anmi. illisk. i n th wj. vi. thiliyka letter (lilK. itlai Totall onoi(!iiika IntkvpiiHluklci Ollik. ikm ,„h miII\tunmill inhili, iurm Rap- SollONOI ( Hi ipa >irif;,i /iifi, ini'inJiiUi i loliili. vurm I'lolcmvaUei Turku lodt'i o ih likvauliju pnxliiklri 1 ivk. «. h kolllll|ol Skumni|i>lk^|)ul\n T T T T 6 -t C /T 0 ( 7T ne T nr OC I IC I IC oc l J 1 7 '! C OC I IC I IC I IC : s sr II 9 'f c II 2 'J C T 32. 0 29. 4 22. 5 10. 1 94. 11 /V. 7 1. 4 I t» 0. 2 5. 0 1. 9 0. 4 liv o. 3 n. 6 1. 6 (1. 7 2. 3 H. 1 3. 7 (1. 5 5. V D. l O. X 2. 0 0. 7 O. X O. X 4 1 3. 7 0. 4 20. 6 19. 5 rf. 5 0. 7 3. 5 2. 3 1. 10 4. 7 4. 9 2. X 0. 6. 1. 1. 0 24. 9 1. 4 2. 3 4. 5 2. 4 1. 3 0. 2 1. 0 - - ii. 1 0. 1 0. 1 1. 2 0. 9 0. 2 0. 0 0. 1 1. 1 0. 1 0. 2 0. X 96. 3 32. 0 29,4 24. 0 10. 9 96. 3 MM 3. 7 (1. 5 7. 3 10. 9 1. 0 2. 0 5. 7 2. 7 1. 2 4<i 3. 9 1. 0 34,5 31. 0 21. 3 11. 7 9X. 5 2(U 1. 5 Kl. X 0. 2 5. 3 1. 9 0. 4 /. < 0. 7 0. 6 - - 1. 7 1. 2 2. 9 14. 0 2. 9 0. 0 5. 9 0. 1 0. 7 2. (1 O. X O. X 0. 9 4 1 3. 7 0. 4 101,4 34,5 31,0 23. 0 12. 9 36. 6 32. 0 23. 6 12. 5 101. 4 104. 7. U. I 2. 9 0. 0 7. 4 10. 9 0. 9 2. 0 6. 1 2. 7 1. 3 5* 4. 4 1. 0 2 "2 1. 5 10. X 0. 2 M 1. 9 0. 4 / * 0. 7 l». 6 0. 9 0. 6 1. 5 1. 1. 4 2. 9 f'. s 0. 0 0. 7 2. 0 O. X 0. 6 0. 9 4 1 3. 7 0. 4 39. 9 21. 3 IX. 2. 1X4 24. 7 4. 7 4. 5 4. 4 14. 4 5. 9 4. 9 3. 0 0. 6 5. K (1. 7 3. 9 1. 2 ll. fi 3. X 4. 5 2. 7 0. 6. 12. H 23. X 1. 2 3. 2 4. 6 2. 4 1. 3 0. 3 O. X - 0. 7 0. 1 0. 0 0. 1 1. 0 0. 0 0. 1 O. X t. X I. K 39. 5 21. 5 17. 5. 17. * 23. X 5. 0 4. 4 4. 6 M. I) 5. 1 4. 6 2. 7 0. 6 f>4 O. X V5 2. 1 II. 1 3. 9 4. 1 2. 7 0. 6. 1(14 22. 1 1. 3 2. 5 4. 5 2. 3 1. 2 0. 3 O. X 50. 7 17. 7 32. 7 191. 7 143. 9 51. 7 106. 2 36. 6 32. 0 24. 5 13. 1 106. 2. 1. 1. fi 2. 9 7. 0 I0. X 0. 9 2. 0 6. 2 2. 5 M \V 4. 4 I II 39. 0. •5. 9 4. 7 4. 6 4. 4 /2. 7 5. 1 4. 3 2. 7 0. 6 4X. 6 I93. X I93. X 102. 6 102,6 _ - -" (IV 0. 7 O. I 0. 1 fi. 9 0. 1 O. X l. K I. X I93. X 0. 0 I 9 3 ji lotalt piolcmnka lixJcipttxtiikk-i 1<*1 35. 5. 2. 3 52. 7 17. 4 35. 2 Total! lor ill- vikti^ii. MO prniluktcrna 134. 1 57. 2 2. 4 189. 0 137. 2 56. 3 mli\ tirniliiktrrnu KHI = /WJ/V5 fiir ,lr \ikiigu\lt Irulct lot li>ihruknin)!en av lixlei Imlo* lor i'lii-ilrii(!an pa iljuiloilcr 1X9. 0 189. 11 1X9. 0 100,(1 11X1,0 191. 7 0. 0 191. 7 191. 7 101. 4 101. 4 Anmärkningar ml = upp<>kattnint!. T = avyilt. Irn m 1/7/1995. C = kiinMi|idVrin(!. II = lulllritt. *» = lullsals from. 1/7/1995. Anmärkningar ml = upp<>kattnint!. T = avyilt. lin m 1/7/1995. C = kiinMi|idVrin(!. 11 = lulllritt. '% = lullsals from. 1/7/1995. 96 JORDBRUKSMARKNADER Viktat genomsnittspris och konsumtion av de viktigaste avsättningsbara djurfoderprodukterrta (miljoner ton) EU-12 + F. d. DDR ÈUMS EU-12 ,«t Konsumtion Totalt Spannmål Proteiner ^ Foderersättning 1987/1988 1968/1990 1991/1992 1993/1994 199S/1996 1997/1998 1987/198» 1989/1990 1991/1992 1993/1994 1998/1996 1997719M Anm: 1996/1997 = skattning. Kalla: GD VI, prognos för viktiga produkter. Diagram 11 387, Användningen av spannmål som djurfoder 1997-1998 kommer att bero på utvecklingen av efterfrågen i djurbestånden, priset på importerade produkter och växelkurser. Mjölk och mjölkprodukter Världsmarknaden 388. Enligt bedömningar som gjorts av FAO skulle världsproduktionen av mjölk (inbegripet mjölk av ko, buffel, får och get) under 1997 öka med knappt 0,4 % till 539 miljoner ton, dvs. 2 miljoner ton mer än 1996. Ökningen torde inträffa i Indien där produktionen av buffelmjölk går upp, eftersom produktionen av komjölk lär minska liksom under 1996. Denna minskning beror på lägre produktion i Östeuropa och i de länder som tillhörde f. d. Sovjetunionen, eftersom mjölkproduktionen i resten av världen håller på att öka. JORDBRUKSMARKNADER 97 389. I Asien hade ökningen av mjölkproduktionen i Indien (den största producenten bland utvecklingsländerna och den tredje producenten i världen efter Europeiska unionen och Förenta staterna) bromsats upp under 1995 på grund av bristen på foder i vissa områden. Under 1996 ökade mjölkproduktionen igen med 4 % till 67 miljoner ton. Under 1997 förväntas den nå 70 miljoner ton. I Pakistan kommer produktionsvolymen alt överstiga 20 miljoner ton vilket betyder att landet intar femte platsen i världen. 390. 1 Latinamerika meddelar de flesta länderna all produktionen har ökat under 1996 och all ökningen förväntas fortsätta under 1997. Brasilien, som är den största producenten i detta område, kommer att redovisa en avsevärd ökning till följd av att mjölkproduktionen utanför de traditionella områdena har ökat i omfattning, tack vare att mjölkproducenternas inkomster har blivit större. Produktionsvolymen kommer att överstiga 20 miljoner ton 1997. 1 Argentina, Chile och Uruguay lär produktionen också öka. I Mexiko har staten avstått från rätten att fastställa priserna, vilket har medfört en produktionsökning under 1996, liksom skedde i motsvarande fall i andra länder i området under 1980-talet. 391. I de flesta länderna i Östeuropa fortsatte produktionsminskningen ännu ett år på grund av minskningen av antalet djur och det varma och torra vädret. Tillgången på foder för boskapen är fortfarande begränsad och följaktligen fortsätter djurbeståndet att minska. Trots att produktionen har minskat har prisökningarna gjort att konsumtionen i vissa länder har minskat så mycket att tillgången har överstigit efterfrågan. Till detta kommer tendensen att konsumenterna i allt större utsträckning väljer alternativa produkter, t. ex. vegetabilisk olja. Följaktligen minskar konsumtionen av traditionella mjölkprodukter, samtidigt som mjölk med lång hållbarhctstid, mjukost, glass och andra efterrätter skördar stora framgångar. 392. I Förenta staterna har produktionen minskal något under 1996, trots alla tidigare prognoser som förutspådde produktionsökningar tack vare BST-programmet. 1 Kanada har kvoterna för mjölk avsedd för förädling behållits, vilket gör att produktionen förblivit oförändrad. 393. I Océanien har de utmärkta väderförhållanden som medförde en ökning av mjölkproduktionen 1996. nu ersatts av torka som drabbar stora delar av Australien. Följaktligen har utfodringen blivit dyrare på grund av foderbrist och högre priser på spannmål, vilket innebär att mjölkproduktionen inte kommer att uppnå 1996 års nivå (9 miljoner ton). I Nya Zeeland ökade mjölkproduktionen kraftigt (drygt 9 9c) under 1996 på grund av goda väderförhållanden. För 1997 förväntar man att ökningen stannar på 1 9c till följd av mindre goda väderförhållanden och på grund av fallande producentpriser under årets lopp. Gemenskapens marknad 394. Antalet mjölkkor kommer i slutet av 1997 äter att fortsätta den vikande trend (-2. 3 9c) som hade dämpats 1996 i samband med krisen med bovin spongiform cnccfalopati. Enligt 98 JORDBRUKSMARKNADER prognosen kommer det att finnas totalt 21,6 miljoner djur i slutet av 1997, vilket är 500 000 färre än tolv månader tidigare. 395. Det minskade antalet kor kompenseras av att den årliga mjölkavkastningen per ko har stigit från 5 435 kg 1996 till 5 534 kg 1997, dvs. en ökning med 1,8 9c. vilket dock är något mindre än den genomsnittliga årliga ökningen på 2 %. 396. Sedan 1992 har mjölkproduktionen stadigt legat på ungefär 120 miljoner ton. Även mejerilevcranserna är stabila och ligger för tredje året i rad på ungefär 113 miljoner ton. Under 1995 ökade både produktionen och leveranserna med en miljon ton, men sedan dess har produktionen varit oförändrad. Utvecklingen av mjölkens fetthalt fortsätter emellertid, vilket föranleder allt mera omfattande korrigeringar enligt bestämmelserna om mjölkkvoterna. 397. Smörproduktionen, som under ett antal år har minskal med i genomsnitt 2,9%, uppgick 1995 och 1996 till 1,87 miljoner ton, vilket var en ökning jämfört med 1994 och därmed ett trendbrott. För 1997 väntas ökningen dock avmattas och stanna på 3,1 %. 398. Ostproduktionen ökade med 1,6 9c 1996 och hamnade på 6,48 miljoner ton. Under 1997 förväntas produktionen vara stabil och ligga på 6,46 miljoner ton, dvs. en minskning med - 0,4 %. Denna minskning förklaras av att produktionen av ost framställd av komjölk är oförändrad medan produktionen av ost gjord av andra sorters mjölk minskar. Detta bekräftar att den uppåtgående trenden håller på att mattas av, vilket redan observerades 1996 då ökningen redan var lägre än den genomsnittliga årliga ökning på 2,4 9< som noterats sedan ordningen med kvoterna inrättades. 399. Produktionen av mjölkpulver (alla sorter sammantagna) fortsatte sin något vikande trend under både 1995 och 1996 ner till 2. 24 respektive 2,15 miljoner ton. Produktionen 1997 är på 2. 16 miljoner ton och därmed praktiskt taget stabil. Utvecklingen för de olika sorterna skiljer sig emellertid åt: produktionen av pulver av skummad mjölk är tydligt på väg nedåt (-3. 5 9c 1997), medan produktionen av övriga sorter minskade 1996 men ökade 1997. 400. Produktionen av kondenserad och indunstad mjölk har under längre tid minskat (- 1,7 9c) med undantag för 1995 då den ökade med 4,4 9c. Under 1996 minskade produktionen med 0,7 9c, men under 1997 lär den öka med \. 99c till 1. 37 miljoner ton. Produktionen av kasein var 133 000 ton 1996, dvs. en minskning med 6 9c jämfört med 1995. Prognosen för 1997 pekar på oförändrad produktion. 401. Den totala konsumtionen av mjölkprodukter i EU gick upp med 3 9e 1994. ner med 2 9c 1995 och ökade igen något under 1996. Även under 1997 förväntas den stiga något till drygt 105 miljoner ton. Mjölk JORDBRUKSMARKNADER 99 (miljoner ton) Leveranser Inhemsk användning Ej subventionerad konsumtion 1990 1992 1994 1996 EU-12 + F. d. DDR EU-15 120 100 80 1988 Anm: Konsumtionen är beräknad på grundval av en total mjölkproduktbalans i motsvarande mjölktermer (avseende fettinnehåll). Konsumtionen 1988, inbegripet 3,245 miljoner ton till djurfoder. 0,50 0,25 (miljoner ton) 0,00 1988 1992 (1)Lager enligt artikel 6 i förordning (EEG) nr 804/68 (smör: offentliga och privata lager 1993 1989 1990 1995 1994 1991 1996 den 31 december). Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 12 100 JORDBRUKSMARKNADER 402. Den totala förbrukningen av konsumtionsmjölk var praktiskt taget oförändrad mellan 1995 och 1997, men lär öka med 0. 8 % under 1997 till knappt 29 miljoner ton. Oskummad mjölk svarar numera bara för 47 7/ av konsumtionen, medan den 1986 fortfarande stod för två tredjedelar eller dubbelt så mycket som alla övriga mjölksorter med reducerad fctthalt sammantagna. Det är endast i fråga om konsumtion av delvis skummad mjölk som man kan notera en tydlig ökning. Konsumtionen av oskummad mjölk ligger på en stabil nivå, medan konsumtionen av skummad mjölk har minskat med 1 % om året sedan 1992. 403. Ostkonsumtionen 1996 motsvarade 93 % av produktionen och uppgick till 5,98 miljoner ton, dvs. en ökning med 1 %. En ytterligare ökning med 0,3 % väntas ske under 1997. 404. Efterfrågan på smör har stadigt minskat sedan 1998, med undantag av 1994, då den steg med 2,9 %, beroende på att interventionspriset för smör sänktes med 2 % 1993 och med 3 % 1994. Sedan 1995 ligger efterfrågan på smör kvar på omkring 1,75 miljoner ton. 405. EU-lagren har varit rekordsmå 1996. I mars 1996 fanns det nästan inget kvar vare sig av smör eller av pulver av skummad mjölk i de offentliga lagren. Det var endast länderna i Océanien som förfogade över tillräckliga mängder, medan den bristande tillgången i Förenta staterna gjorde att priserna på smör där nästan tredubblades. Tillgången på smör var inte bättre under 1997. 406. Priserna på mjölkprodukter började stiga inom unionen i början av 1997 och översteg interventionspriserna med klar marginal i början av sommaren. Prishöjningen förorsakas av att produktionen av interventionsprodukter har stabiliserats eller t. o. m. minskat (pulver av skummad mjölk t. ex. ). samtidigt som det finns en stor efterfrågan på smörexport till Ryssland. 407. Exportstödet har ändrats ett flertal gånger med hänsyn till de gränser som följer av olika åtaganden inom Uruguayrundan i GATT. Sedan den I januari 1997 har exportstödet sänkts med 5 9c för smör. smörolja. pulver av skummad mjölk, helmjölkspulver och kondenserad mjölk, med 53 9c för konsumtionsmjölk, med 9 9c för smältost och med mellan 5 9c och 24 9c för andra typer av ost. 408. Som förväntat har EU:s export av mjölkprodukter under 1996 minskat med 2. 2 miljoner ton mjölkekvivalcntcr. 1995 års resultat var nämligen exceptionellt bra. det bästa sedan 1989, och kommer knappast att upprepas under de närmaste åren. Under 1996 stod EU för 41 9c av världshandeln, som uppgick till 29,5 miljoner ton. dvs. nästan 2 miljoner ton mindre än 1995. Importen uppgick till 1. 3 miljoner ton. Världshandelsvolymen utvecklar sig i takt med ökningen eller minskningen av EU:s export beroende på att denna utgör en så stor andel av den totala handelsvolymen: tabellen i bilagan visar att Nya Zeeland, som är den näst största producenten i världen, endast står för 21 9c av det totala handelsutbytet. JORDBRUKSMARKNADER 101 Nötkött 409. Världsproduktionen av nötkött, som uppskattas till 56,5 miljoner ton 1996, ökade liksom under 1995 med mer än 1 % under 1996. Nötkött svarar för mer än en fjärdedel av den totala köttproduktionen. 410. Gemenskapens produktion av nötkött uppgår till ungefär 7,95 miljoner ton, vilket endast är ca 14 % av världsproduktionen. 411. Utbudet av nötkött har ökat i Nordamerika och i de producentländer i Latinamerika som förklarats fria från mul- och klövsjuka. 412. I Australien har torkan medfört en produktionsminskning. På grund av marknadsvillkoren har exporten från de två länderna i Océanien till deras traditionella nordamerikanska marknad varit lägre än deras andel av tullkvoten. 413. I Östeuropa och framför allt i Ryssland har produktionen fortsatt att minska liksom storleken på nötkreatursbeståndet och avkastningen per djur. 414. Trots den kraftiga ekonomiska tillväxten på världsmarknaden och utvecklingsländernas allt större benägenhet att konsumera nötkött har den totala konsumtionen av nötkött bromsats upp av konsumenternas oro i samband med bovin spongiform encefalopati (BSE). 415. Världshandeln med nötkött uppgick 1996 till ungefär 4,86 miljoner ton, dvs. 8,6 % av produktionen, vilket är en ökning med 2 % jämfört med 1995. 416. Återhämtningen av världshandeln stimuleras av den ökade efterfrågan på importerat nötkött i Sydostasien, som för närvarande svarar för ungefär en fjärdedel av världshandeln, och kommer att fortsätta under 1997 bl. a. till följd av exportförbudet mot griskött från Taiwan på grund av mul- och klövsjuka. 417. Dessutom kommer de två exportländerna i Latinamerika, dvs. Argentina och Uruguay, som förklarats fria från mul- och klövsjuka, att öka sin export av färskt och kylt nötkött till den mer lönsamma nordamerikanska marknaden. 418. Man kan därför förvänta sig att den ökade tillgången på vissa importmarknader under 1997 kommer att leda till ett trendbrott på den internationella marknaden och således till en viss stabilisering av världsmarknadspriserna på nötkött. 419. Sedan början av 1997 är nötkreatursbeståndet på väg neråt i många länder, däribland i Förenta staterna, där minskningen uppskattas till 2 %. 102 JORDBRUKSMARKNADER 420. Därför kommer världsproduktionen att stagnera under 1997, medan trenden på medellång sikt pekar på en årlig ökning i storleksordningen + 0,7 %. Produktion av nötkött 1994 1995 1996 1997 11 194 602 2 486 4 639 1 825 2 496 2 455 3 240 1427 7 831 55 300 11 585 601 2 466 4 783 1 803 2 550 3 010 2 733 1 158 7 964 55 900 11 749 555 2 485 4 691 1 702 2 600 3 220 2 543 1037 7 950 56 500 11 617 550 2 500 4 715 1 700 2 650 3 350 2 400 960 7 900 56 450 (I OOO-tal ton slaktkroppsvikt) Fiirindring i % 1996795 1997/96 + 1,4 -7,7 + 0,8 - 1,9 -0,6 + 2,0 + 7,0 -7,0 -10,4 -0,2 + 1. 1 + 1,1 -0. 9 - 0 ,6 + 0,5 -0,1 + 1,9 + 4,0 - 5 ,6 -7,4 - 0 ,6 -0,1 Forenta staterna Japan Argentina Brasilien Austraiien Indien Kina Ryssland Ukraina EU Varlden 421. Under regleringsåret 1996/97 har gemenskapens marknad av nötkött legat på en cyklisk produktionstopp, som dock har kapats på grund av BSE-krisen genom sanitetsslakt av kalvar och framför allt vuxna nötkreatur, särskilt i Förenade kungariket. 422. I flera medlemsstater och särskilt i Förenade kungariket har program inletts för att utrota BSE. Dessa program föreskriver, förutom veterinär- och hygienkontroller av identifierade besättningar och av djurfoder, att kött från djur som kan ha drabbats av BSE skall elimineras från livsmedelskedjan. Fram till början av september 1997 har drygt 1 730000 nötkreatur slaktats, däribland kor som omfattas av reformen av sektorn för mjölk. 423. För att förstärka marknaden för kalvkött, som försvagats av BSE-krisen, har bidrag beviljats både för förtidsförsäljning och för bearbetning av kalvar. Fram till början av september 1997 hade dessa två former av bidrag beviljats för 1 020 000 respektive 1 130 000 djur. 424. I juni 1997 konstaterades att nötkreatursbeståndet hade minskat, vilket är ett första tecken på den cykliska produktionsminskning som kommer att pågå under de närmaste åren, särskilt vad gäller handjur av nötkreatur. 425. Marknadspriserna för referenskvaliteten (vuxna handjur av nötkreatur klass R 3) ligger fortfarande under 80 % av interventionspriset, som är tröskeln för utlösande av stödåtgärder: — De direkta interventionsköpen på marknaden uppgick vid utgången av september 1997 till 225 miljoner ton. — Kompensation för inkomstbortfall har utbetalats i form av höjda bidrag. JORDBRUKSMARKNADER 103 JORDBRUKSMARKNADER 103 Kött Kött Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 13 104 JORDBRIIKSMARKNADI-R 426. Konsumtionen av nötkött återhämtar sig märkbart men endast delvis efter 1996 års nedgång och ligger fortfarande under den normala nivån. 427. Den blygsamma nivån på importen av nötkött, dvs. 395 miljoner ton 1996 mot 422 miljoner ton 1995, förklaras av att konsumenterna ställer nya krav i fråga om köttets ursprung. 428. Exporten av nötkött till icke-medlemsstater uppgick till 1,1 miljoner ton 1996, en nivå som fortfarande är förhållandevis hög trots de svårigheter som orsakats av BSE-krisen. 429. På grund av att kravet på vaccination mot mul- och klövsjuka har uppgivits lär EU:s export på de nya lönsamma marknaderna kunna öka i framtiden, vilket skulle kompensera den programenliga minskningen av bidragsberättigad export. 430. Efter det kraftiga prisfall som inträffade under 1996, särskilt för kokött (ungefär 15 % på ett år), kan sedan några månader en viss prisuppgång noteras för nötkött, framför allt för referenskvaliteter som ligger nära 80% av interventionspriset. 431. Under senare år har marknadspriserna sjunkit med ca 15 % i genomsnitt till följd av BSE- krisen och på grund av att interventionspriset har sänkts med 15 % i tre etapper, medan priset på djurfodcr endast sjunkit med 10 9c. Får- och getkött 432. Världsproduktionen av får- och getkött uppskattas för närvarande till cirka 10 miljoner ton per år, men har en tendens att sjunka av olika anledningar, som t. ex. prisnedgången på ull, minskningen av djurbeståndet och sektorns försämrade lönsamhet i förhållande till andra sektorer. Det finns 1 700 miljoner får och getter i världen, varav drygt 60 9c i Asien och Afrika. 433. Världshandeln domineras av Nya Zeeland som exporterar uppemot 400 000 ton per år och Australien, som årligen exporterar mer än 300 000 ton, ofta i form av levande djur. Europeiska unionen är världens tredje största producent efter Kina och f. d. Sovjetunionen och den största importören och konsumenten. Exporten från unionen är fortfarande försumbar. 434. På gemenskapsmarknaden förväntas produktionen enligt prognoserna för 1997 minska med 2. 4 9c till 1 145 000 ton. vilket framför allt beror på en betydande minskning av produktionen inom Förenade kungariket och Irland. Trots att konsumtionen minskar kraftigt i Förenade kungariket är konsumtionen inom EU stabil 1997 på grund av konsumenternas positiva inställning till fårkött. 435. Handeln inom gemenskapen fortsätter att öka och uppgick 1996 till drygt 286 000 ton. Frankrike är främsta mottagare och Förenade kungariket största exportör. JORDBRUKSMARKNADER 105 436. Under de första tre månaderna av 1997 var marknadspriserna, som redan legat på en mycket stadig nivå under hela 1996, fortfarande mycket höga fram till början av våren. Från och med juni var priset åter högre än under 1996 på grund av att pund sterling uppvärderades gentemot gröna ecun. Som ett resultat av detta har det genomsnittliga marknadspriset på lamm i gemenskapen under 1997 nått 376 ecu per 100 kg, vilket är en ökning på nära 4 9c jämfört med 1996. 437. Importen till gemenskapen sker främst inom ramen för tullfria kvoter inom GATT, som medger en import på sammanlagt 317 000 ton 1997, dvs. en lätt "ökning jämfört med 1996. Ökningen beror på associeringsavtalen med central- och östeuropeiska länder. " 438. Importen till unionen förväntas uppgå till 265 000 ton under 1997, dvs. en lätt minskning jämfört med 1996 framför allt beroende på att leveranserna från de central- och östeuropeiska länderna minskar sedan fårbesättningarna där ständigt gått ner i storlek under de senaste åren. 439. Nivån på gemenskapens tackbidrag låg 1996 på 16,869 ecu per tacka och landsbygdsbidraget på 6,641 ecu per tacka. Under 1996 utnyttjades privat lagring endast i Finland (85 ton). 440. Under 1997 har två förskott för tackbidrag fastställts, vilka sammanlagt uppgick till 9. 196 ecu. Under 1997 utnyttjades privatlagring endast i Finland (300 ton). 441. Prognosen för 1998 talar för att gemenskapens produktion och konsumtion kommer att vara stabila. De minskningar som förväntas i Förenade kungariket kommer att uppvägas av svaga ökningar i de övriga medlemsstaterna. Eftersom importörerna kan tänkas dra fördel av de göda marknadsvillkoren, kan priserna förväntas gå ner från 1997 års mycket höga nivåer. Handeln inom gemenskapen kommer troligen att fortsätta att utveckla sig under 1998. En liknande utveckling kan förutsägas på medellång sikt. Griskött 442. Världsproduktionen av griskött fortsatte att öka under 1996. Totalt 86 miljoner ton producerades, vilket innebär en ökning med cirka 2 miljoner jämfört med föregående år. Kina är fortfarande den största producenten i världen med en beräknad årsproduktion på över 40 miljoner ton, följt av Europeiska unionen som 1996 producerade 16,3 miljoner ton, dvs. 2. 3 9c mer än under 1995. I Förenta staterna, världens tredje största producent, har produktionen minskat till 7,8 miljoner ton 1996. 443. 1996 och 1997 har till största delen varit mycket gynnsamma för det stora flertalet av unionens grisproducenter. Under större delen av denna period har priserna legat på en förhållandevis hög nivå, vilket borgat för en god lönsamhet, trots relativt höga priser på foder. Det bör understrykas att effekterna av bovin spongiform encefalopäti har bidragit till att hålla priserna 106 JORDBRUK. SMARKNADER på griskött uppe, tack vare att konsumtionen har gått upp från och med andra kvartalet 1996. När dessa effekter började avta våren 1997 inträffade nya dramatiska händelser som hade en ganska stor positiv inverkan på prisnivån för griskött i Europeiska unionen. 444. Nederländerna drabbades av de mest allvarliga utbrotten av klassisk svinpest någonsin i Europeiska unionen. Sommaren 1997 hade hälften av det nederländska grisbeståndet avlivats genom åtgärder för att bekämpa sjukdomen. 445. Från och med våren 1997 har konkurrensen på den japanska marknaden minskat betydligt sedan all import av griskött från Taiwan där förbjudits på grund av många fall av mul- och klövsjuka. Förbudet mot export av griskött från Taiwan förväntas fortsätta att gälla under relativt lång tid framöver. 446. Under 1996 har exporten legat på en relativt hög nivå, trots GATT-avtalet som införde begränsningar i exportsubventionerna. Unionen exporterade 820 000 ton, varav 60 % utan exportbidrag. Totalt sett ökade exporten med 5 9c jämfört med 1995. När det gäller importen införs den största delen av grisproduktcrna till unionen inom ramen för olika associeringsavtal eller GATT-avtal till nedsatt tull. Den främste leverantören till unionen är fortfarande Ungern, med 36 (XX) ton av en total import under 1996 på 42 000 ton. 447. Även om produktionen av griskött är på väg upp i ett antal medlemsstater under 1997, kommer produktionsfallet i Nederländerna att vara så stort att nettoresultatet blir en minskning av den totala EU-produktioncn, fastän av ännu okänd omfattning. Fjäderfäkött 448. Sedan 1991 har världsproduktionen av fjäderfäkött regelbundet ökat med i genomsnitt drygt 6 9c per år. Bland de viktigaste produktionsområdena är ökningen större än genomsnittet i Kina (24 9c per år mellan 1991 och 1995). medan produktionen minskar i Ryssland och Japan. I Östeuropa har produktionen åter börjat stiga sedan 1994/95. 449. Världsmarknaden har fortsatt att växa något under 1996, bl. a. på grund av ökande behov i Ryssland. Kina och Japan. Importen till Saudiarabien har slutat öka och lär minska under 1996 och 1997 på grund av utvecklingen av den inhemska produktionen. Förenta staterna har under 1996 förstärkt sin position som största exportland med en ökning på 18 9c och kommer förmodligen även att göra så 1997. framför allt tack vare exporten av partier med lågt värde och olika program lör främjande av exporten. Gemenskapens export ökade med mindre än I 9c under 1996. Den stigande dollarkursen har främjat exporten från unionen under de första månaderna 1997. 450. Under 1997 lär den totala produktionen av fjäderfäkött på gemenskapens marknad öka med ytterligare 3,1 9c (EU-15). Den ekonomiska situationen för producenterna har fortsatt att vara cod under de första åtta månaderna 1997. (miljoner ton) Kött JORDBRUKSMARKNADER 107 1988 1990 1992 1994 1996 EU-12 + F. d. DDR EU-15 (miljoner ton) 15 • 13 Produktion /Z-- Kons jmtion Gris skött < 11 1988 1990 1992 1994 1996 EU-12 + F. d. DDR EU-15 Källa: Europeiska kommissionen, GD för jordbruk. Diagram 14 108 JORDBRUKSMARKNADER 451. Fjäderfäkött omfattas inte av något stöd på den inre marknaden. De bestämmelser som reglerar handeln med tredje land har anpassats för att WTO:s regler skall kunna följas. Detta gäller i synnerhet export som berättigar till exportbidrag vilken begränsats till cirka 30 000 ton per år (mot 375 000 ton 1997/98). Begränsningen har medfört en starkare styrning av exportbidragen, både mot vissa mottagarländer och mot vissa produkter. 452. Importkvoter med sänkt tull tillämpas fortfarande inom ramen för associeringsavtalen med Polen, Ungern, Tjeckiska republiken, Slovakien, Rumänien, Bulgarien och de baltiska staterna. Utöver dessa kvoter får 15 500 ton benfritt kött och 2 500 ton kalkonkött importeras tullfritt varje år. Dessutom får ytterligare 4 800 ton fjäderfäkött importeras med sänkt tull under 1997/98 (från juli till juni) inom ramen för kvoterna för minimitillträde. Produktion av fjäderfäkött Sovjct- USA Brasilien Kina Japan unioncn/ Ungcrn EU-12 Ovriga Ryssland (miljoner ton) VSrlds- produktion 1986 Marknadsandel 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 %a. f. 8 262 1 680 1 879 1 421 2 998 445 5 443 7 165 29 283 28,2 5,7 6,4 4,9 10. 2 1. 5 18,6 24,5 100,0 9 105 9 272 9 931 10 645 11 204 11 885 12 396 13 206 13 786 1 865 1 997 2 139 2 416 2 691 2 932 3211 3 491 4 140 2 040 2 744 2 820 3 229 3 950 4 540 5 736 7 550 9 347 1465 1 471 1 423 1 391 1 357 1 367 1 368 1 258 1 282 3 126 3 107 3 233 3 169 1 751 1 428 1 277 1 142 893 470 465 420 426 320 320 307 320 368 5 784 5 997 6108 6 336 6 766 6 933 6 915 7 259 7 555 7 416 7 640 6 279 6 182 7 661 8 168 8 413 8 803 9 471 31 271 32 693 32 353 33 794 35 700 37 573 39 623 43 029 46 532 1995/1991 5,3 11. 4 24,0 -1,4 -15,5 3,6 2,8 5,4 6,8 EU-15 1995 1996 Marknadsandel 1996 1997 % a. f. 13 786 14 516 4 140 4 160 9 347 11000 1 282 1 241 859 765 368 365 7 781 8128 9 471 9 730 47 034 49 905 29,1 8,3 22,0 2,5 1,5 0,7 163 19,5 100,0 15 285 4 330 12 500 1 240 719 370 8 354 10 088 52 886 1997/1995 5,3 2,3 15,6 - 1,7 -8,5 0,3 3,6 3,2 6,0 Anm: 1996: uppskattningar. 1997: prognos. Uppgifterna for gemenskapen inbegriper fr. o. m. 1991 produktionen i före detta Östtyskland. T. o. m. 1990: Sovjetunionen, fr. o. m. 1991: Ryssland. Källor: Europeiska gemenskapen (augusti 1997) och Förenta staternas jordbruksdepartement (mars 1998). JORDBRUKSMARKNADER 109 Ägg 453. Världsproduktionen har ökat med i genomsnitt 4,4 % per år mellan 1991 och 1995 och förväntas fortsätta i denna takt från 1995 till 1997. Ökningen har varit marginell i Förenta staterna och Europeiska unionen, men avsevärd i Kina: en ökning med 12 % mellan 1991 och 1995 och därefter med 7 % av en produktion som är fyra gånger så stor som unionens. Aggproduktion Kina USA Östeuropa Japan Mcxiko 118 23,0 139 141 159 184 204 236 260 290 70 13,7 69 67 68 70 71 72 74 75 34 6,6 34 20 15 13 12 11 11 11 37 7,2 40 40 40 42 43 43 43 42 18 18 20 20 20 22 22 1987 Marknadsandel 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 % if. EU-12 Ovriga (tusental ton) VSrids- pnxluktion 81 90 512 15,9 82 79 79 83 82 80 82 83 17,5 89 47 38 69 67 65 64 66 ' 100,0 538 496 500 528 541 568 595 628 Sovjcl- unionen 82 16,0 85 85 82 47 43 40 39 38 1995/1991 12,0 2,0 -3,9 0,5 2,3 -5,2 0,0 - 1,1 4,4 1995 1996 Marknadsandel 1996 1997 %a. f. 335 360 51,3 385 75 76 10,9 79 10 11 1,6 12 42 43 6,1 43 26 26 3,7 27 34 32 4,6 32 EU-15 88 87 12,4 88 65 66 9,5 69 674 702 100,0 734 1997/1995 7,1 3,0 8,3 1,2 1,4 - 3 ,3 0,3 2,9 4,3 Anm: 1996: uppskattningar. 1997: prognos. Uppgifterna tôt gemenskapen inbegriper fr. o. m. 1991 produktionen i före detta Östtyskland. T. o. m. 1990: Sovjetunionen, fr. o. m. 1991: Ryssland. Källor: Europeiska gemenskapen (augusti 1997) och Förenta staternas jordbruksdepartement (mars 1998). 454. Världshandeln har varit ganska stabil sedan 1992. De viktigaste importländerna är fortfarande Japan (äggprodukter) och Hongkong (färska ägg). Gemenskapens exportvolym minskade med 17 % under 1996. Enligt de första prognoserna är situationen oförändrad under 1997. K) JORDBRUKSMARKNADER 455. Antalet värphönor på gemenskapens marknad kommer troligen att öka med 3,6 % under 1997. Producenternas ekonomiska situation under de sex första månaderna 1997 har varit avsevärt fördelaktigare än under motsvarande period 1996. 456. Den gemensamma organisationen av marknaden påminner om den för fjäderfäkött. 457. Vad beträffar handeln har den övre gränsen för den volym som omfattas av exportbidrag satts till 115 200 ton (färskäggek vi valent under 1997/1998). Sedan sommaren 1996 har exportvolymcn legat under denna gräns. 458. Associeringsavtalen med Polen, Ungern, Tjeckiska republiken, Slovakien och Bulgarien innebär en sänkning med 80% av tullarna på vissa äggprodukter. Inom ramen för ordningen med minimitillträde har kvoter med sänkt tull gjorts tillgängliga för en årlig volym av 113 479 ton under 1997/1998 fördelade på tre produktgrupper, varav endast äggprodukter har utnyttjats till 100%. Potatis 459. Den ökning av odlingsarealen som noterades 1995 fortgick under 1996. Utvecklingen pågår parallellt med en ökad avkastning och produktion. 460. Potatisen är en av de jordbruksprodukter för vilken det inte finns någon gemensam organisation av marknaden. Med sikte på att förverkliga den inre marknaden lade kommissionen lör fyra år sedan fram ett förslag om en gemensam organisation av marknaden för potatis. Rådet har ännu inte fattat något beslut i frågan. 461. Med en total odlingsareal på närmare I 500 000 hektar utgör potatisen en viktig sektor av grönsaksproduktionen inom Europeiska unionen. Potatis odlas i samtliga medlemsstater, även om odlingen av skäl som hänger samman med klimat och markförhållanden är mer utbredd i de nordliga regionerna. 462. Unionen är självförsörjande med potatis, utom i fråga om de tidiga sorterna. Dessa importeras från Medelhavsländerna på vintern och i början av våren, när produktionen inom gemenskapen är begränsad eller obefintlig. De viktigaste leverantörerna är Cypern, Egypten och Marocko. Under de senaste åren har i genomsnitt ungefär 400 000 ton tidig potatis importerats från tredje land varje år. Honung 463. Världsproduktionen av honung under 1996 uppgick till 1. 1 miljoner ton. vilket är en minskning med 8 9c jämfört med föregående år. Minskningen innebär slutet på en stabil situation JORDBRUKSMARKNADER 1 11 med en världsproduktion som under den senaste femårsperioden stadigt legat på en nivå kring 1,2 miljoner ton. 464. Europeiska unionens självförsörjningsgrad i fråga om honung var 50,4 % under regleringsåret 1995/96, vilket innebär att man efter minskningen under rcgleringsåret före detta kommit tillbaka till 1993/94 års nivå. Skälet till förbättringen är att produktionen inom unionen har ökat i förhållande till importen. 465. Konsumtionen har följaktligen också stigit, till 0,8 kg per person och år, vilket är en ökning med 200 gram jämfört med föregående reglcringsår. 466. Rådet har antagit förordning (EG) nr 1221/97 om allmänna bestämmelser för åtgärder avsedda att förbättra villkoren lör produktion och saluföring av honung ('). Kommissionen är i färd med att förbereda antagandet under fjärde kvartalet av tillämpningsföreskrifterna för denna förordning. Medlemsstaterna måste därför överlämna de nationella program som föreskrivs i rådets förordning före den 15 december 1997. Uttag av jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion för uttag av 467. Kommissionens förordning om närmare genomförandebestämmelser jordbruksmark för icke-livsmedelsproduktion har ändrats och kodifierats genom kommissionens förordning (EG) nr 1586/97. Kommissionens förordning (EEG) nr 334/93 har följaktligen upphävts, men kommer att fortsätta att tillämpas på avtal om icke-livsmedelsproduktion som slutits innan förordning (EG) nr 1586/97 trädde i kraft. De ändringar som gjordes syftar till att förenkla förvaltningen av ordningen samt att harmonisera och förtydliga bestämmelserna om leverans av råmaterial och om tillämpning av garantisystemet. 468. Enligt de senaste prognoserna uppgick den totala arealen uttagen jordbruksmark för icke livsmedelsproduktion i de femton medlemsstaterna under 1996/97 till 725 000 hektar, vilket skall jämföras med 1 050 000 hektar 1995/96. Den totala arealen uttagen jordbruksmark för icke livsmedelsproduktion för 1997/98 uppskattas till 440 000 hektar. Minskningen jämfört med 1995/96 beror på en lägre obligatorisk uttagssats. 469. De 725 000 hektar som tagits ut under 1996/97 omfattar cirka 660 000 hektar oljeväxtfrö, varav 60 % används för att producera biobränsle. De övriga 40 9< används för framställning av teknisk olja och för den kemiska industrin. Andra industriella grödor som odlas på uttagen jordbruksmark är spannmål, medicinalväxter, fiberväxter och råmaterial för direkt förbränning. (') E G TL 173. 1. 7. 1997. s. 1. 12 JORDBRUKSMARKNADER 470. I artikel 7 i avtalsmemorandumet om vissa oljefrösorter mellan EU och USA inom ramen för GATT föreskrivs att sådana biprodukter som uppstår vid odling av raps, rybs, solros och soja på uttagen jordbruksmark inte får överstiga 1 miljon ton per år uttryckt i sojamjölekvivalenter. Under regleringsåret 1996/97 odlades ungefär 600 000 sojamjölekvivalenter på de 660 000 hektar som omfattar oljeväxtfrö. ton biprodukter uttryckt i Ordning för produktionen av stärkelse 471. EU-produktionen av stärkelse år 1996 var ungefär 7,1 miljoner ton, varav majsstärkelse stod för 49 % (3 500 (XX) ton), vetestärkelse för 25 %> ( I 770 000 ton) och potatisstärkelse 26 % (1 900 000 miljoner ton). 472. De använda råvarumängdcrna uppgick till ungefär 18,6 miljoner ton, varav 51 % fabrikspotatis avsedd för stärkelseframställning, 30 % majs och 19 % vete. 473. Utmärkande för 1996, och särskilt för första halvåret, var att priserna för majs och vete har varit stabila på gemenskapsmarknaden och legat nära världsmarknadspriserna. Potatisstärkelseindustrin för sin del har gynnats av en mycket god skörd såväl kvantitativt (avkastningen per hektar) som kvalitativt (stärkelsehalten), tack vare goda klimatförhållanden som gjorde att produktionen blev något större än kvoten (överskridanden har noterats i Danmark, Tyskland, Finland och Nederländerna). 474. Den ökade tillgången på spannmåls- och potatisstärkelse har lett till att priserna sjunkit och exporten stigit. 475. Utgifterna för stärkclseprodukter har minskat betydligt eftersom stabila världsmarknadspriser har gjort att den enhetliga procentsatsen för exportbidrag kunde sänkas. Exportbidraget låg i genomsnitt på 40 ecu per ton vilket skall jämföras med 61 ecu per ton för föregående regleringsår. 476. Ordningen med produktionsbidrag, vars syfte är att säkerställa att tillverkare av produkter som inte skyddas av importtullar kan köpa stärkelse till världsmarknadspriser, har endast tillämpats under en del av 1996 på grund av att världsmarknadspriserna och priserna inom unionen legat så nära varandra. Utgifterna för produktionsbidrag har minskat med 50 % i förhållande till de två föregående åren. De stabila världsmarknadspriserna gjorde att den enhetliga procentsatsen för det allmänna bidraget på basis av majs sänktes från 22 ecu per ton stärkelse i början på året till noll mellan april och oktober 1996. /o IV — Landsbygdsutveckling Landsbygdens nya uppgifter 477. Landsbygdsområden utgör över 80 %> av Europeiska unionens territorium och omfattar mer än en fjärdedel av dess befolkning. Landsbygden befinner sig emellertid i dag i en situation där den i allt högre grad utsätts för påtryckningar som sätter dess redan vacklande jämvikt i gungning. Detta är skälet till att artikel 130a i Fördraget om Europeiska unionen föreskriver att unionen skall minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena. 478. Försvagning av den ekonomiska strukturen, till stor del orsakad av jordbruksnäringens tillbakagång, ojämn befolkningsfördelning och risk för avfolkning beroende på att de unga försvinner och befolkningen åldras, nedskärningar eller rentav nedläggningar av för livskvaliteten nödvändig service osv. , är några av de främsta problemen som landsbygdsområdena brottas med. Under de tio senaste åren har det skett en genomgripande förändring av jordbruket såväl när det gäller dess ekonomiska betydelse som i fråga om sysselsättningen inom jordbruket. Denna förändring har haft vittgående konsekvenser för ekonomi och samhällsliv i de olika medlemsstaterna och regionerna. 479. Ar 1987 uppgick andelen av den yrkesverksamma befolkningen som var sysselsatt inom jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske till omkring 8%, (beräknad för 12 medlemsstater), 1995 var siffran nere i 5,3 % (beräknad för 12 och 15 medlemsstater). Under samma period har jordbrukets andel av bruttonationalprodukten sjunkit från 3,5 % (12 medlemsstater) ( 12 medlemsstater) och 1. 7 % (15 medlemsstater). Bakom dessa siffror som utgör medeltal döljer sig i verkligheten stora skillnader mellan situationen i de olika medlemsstaterna. När det sålunda gäller andelen av den yrkesverksamma befolkningen som är sysselsatt inom jordbruket ligger variationerna mellan Grekland och Portugal på den ena ytterkanten med 20. 4 % respektive 11,5% och Förenade kungariket och Belgien på den motsatta ytterkanten med 2,1 % respektive 2,7 %. När det gäller jordbrukets andel av BNP ligger variationerna mellan 7. 3 % i Grekland och 4,8 % i Irland a ena sidan och 0. 4 9? i Sverige samt 0. 9 9? i Luxemburg å den andra. Antalet jordbruksföretag har minskat från K 644 000 1987 (12 medlemsstater) till 7 264 000 ( 12 medlemsstater) 1993. Under samma tid har jordbruksföretagens genomsnittliga storlek ökat. till 1,8 % 114 LANDSBYGDSUTVECKLING och den utnyttjade jordbruksarealen per jordbruksföretag steg från 12,5 ha (12 medlemsstater) 19X5 till 16,4 ha ( 12 och 15 medlemsstater) 1993. Stora skillnader kan dock noteras mellan länderna varvid den genomsnittliga utnyttjade jordbruksarealen per jordbruksföretag å ena sidan i Grekland låg på 4,3 ha, i Italien, 5,9 och i Portugal 8,1 medan den å andra sidan var 67,1 ha i Förenade kungariket, 42,3 ha i Luxemburg samt 37 ha i Danmark. 480. Antalet jordbruksanställda i de dåvarande tolv medlemsstaterna sjönk från 17,7 miljoner 1987 till 15 miljoner 1993, vilket är en minskning med omkring 17 %. 481. Uppgifterna ovan visar att dessa tendenser är genomgående för unionen som helhet, men variationer förekommer dock mellan de olika medlemsstaterna. Detta avspeglar säkerligen jordbrukets och landsbygdens mångfacetterade verklighet i Europa, men är också ett uttryck för att de sociockonomiska problemen är olika grava i de olika medlemsstaterna. — Omvälvningarna inom jordbruksnäringen är djupgående och återverkar direkt på den ekonomiska och sociala sammanhållningen i landsbygdsområdena. Vi har ännu inte sett slutet på dessa förändringar som är ett resultat av jordbrukets modernisering och ökade konkurrenskraft. — Utvecklingen inom ekonomi och jordbrukspolitik, liksom den rådande situationen när det gäller jordbruksstrukturerna, gör att den nuvarande utvecklingen på kort och medellång sikt med stor sannolikhet kommer att fortsätta. År 1993 var omkring 30 % av de dåvarande tolv medlemsstaternas 7,3 miljoner jordbruksföretagare över 55 år. I Grekland och Portugal låg den siffran till och med närmare 42 respektive 50%. Jordbruksnäringens tillbakagång i dessa länder har gjort det nödvändigt att hitta lämpliga åtgärder till förmån för ekonomisk och social sammanhållning och har föranlett en anpassning av ekonomin. — Utöver sin uppgift att producera råvaror av olika slag, oavsett om det sker för livsmedelsändamål eller ej, kommer dock jordbrukarna att spela en allt mer betydelsefull roll i fråga om jordbruksarealernas struktur och användning, liksom när det gäller att bevara och främja kultur- och miljövärden mot bakgrund av det allt närmare politiska samarbetet inom områdena för jordbruksmarknader och landsbygdsutveckling. — Inom ramen lör den andra perioden av reformen av strukturfonderna (1994-1999) bidrar gemenskapsprogrammen för de olika målen. 1. 5a, 5b och 6 till att utveckla livskraftiga samhällen på landsbygden och dessa program gäller ända till slutet av 1999. 482. Kommissionen lade i juli månad emellertid fram huvuddragen i det som torde bli gemenskapens politik från och med år 2000, inklusive politiken för landsbygdsutveckling. Agenda 2000 483. Den 15 juli. därefter den 18 mars 1998 (se punkterna 56 till 64). antog kommissionen sina förslag för perioden 2000-2006 såväl i fråga om ekonomiska utsikter som utvecklingen av LANDSBYGDSUTVECKLING 115 sig (utvidgning av Europeiska unionen, Europeiska unionens politik på de viktigaste områdena inför den framtida utvidgningen. Dessa förslag rörde bland annat en fortsättning på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för att förbereda den europeiska jordbruksnäringen på utmaningar som de kommande åren för med för VärldshandelsorganisatLtien) och upprätthållande av ekonomisk och social sammanhållning tack vare de insatser som sker genom strukturfonderna. Politiken för landsbygdsutveckling bör i framtiden finna sin plats inom ramen för politiken på dessa två områden. Behovet av en fullgod politik för landsbygdsutveckling inom hela gemenskapens territorium som går hand i hand med marknadspolitiken blir allt mer kännbart. Det gäller att förena målet att uppnå konkurrenskraft med bevarande av en levande landsbygd som ligger i linje med den europeiska samhällsmodellen samtidigt som miljöaspekter i högre grad beaktas. förhandlingar ramen inom 484. Såsom under den nuvarande perioden kommer åtgärder som rör jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling även fortsättningsvis att finansieras inom ramen för mål I enligt en samordnad metod tillämpad av de tre fonderna, varvid utvecklingssektionen vid EUGFJ bidrar till finansieringen av åtgärder allt efter vilken art de har. Två tredjedelar av anslagen avses utnyttjas till mål I som emellertid kommer att la minskad geografisk omfattning genom strikt tillämpning av kriteriet om regioner vars BNP per invånare är mindre än 75 % av gemenskapens genomsnitt. En viktig förändring har föreslagits, nämligen att finansieringen av den befintliga kompensationsersättningen i mindre gynnade områden hädanefter skall skötas av garantisektionen vid EUGFJ, vilket redan är fallet med de tre kompletteringsåtgärder som godkändes 1992. 485. Ett nytt mål 2 föreslås för regioner som är i behov av omstrukturering. Detta mål kommer att beröra områden i ekonomisk omvandling: industriområden, landsbygdsområden samt regioner som är beroende av fiske, liksom stadsdelar med svårigheter. Dessa områden, där man brottas med stor arbetslöshet eller avfolkning, står inför omvandlingsproblem. Det är här nödvändigt att främja den anpassning som krävs och underlätta ekonomisk diversifiering. När det gäller landsbygdsområden bör banden mellan landsbygd och stad förstärkas. I landsbygdsområden som är stödberättigade enligt mål 2 kommer åtgärder från de före detta mål 5a och 5b att finansieras genom garantisektionen vid EUGFJ liksom kompletteringsåtgärderna. ERUF, ESF och eventuellt FFU kommer också att träda in. 486. I alla de landsbygdsområden som inte omfattas av mål I eller mål 2 kommer åtgärder för landsbygdsutveckling som är avsedda alt åtfölja och komplettera marknadspolitiken att samfinansieras genom garantisektionen vid EUGFJ. De omfattar de åtgärder som nu finansieras genom utvecklingssektionen och kommer att genomföras på medlemsstaternas initiativ, på ett decentraliserat sätt pä lämplig nivå. 487. Med hänsyn till den allt viktigare plats som miljöfrågor intar inom jordbruksnäringen kommer kompletteringsåtgärden för miljörelaterade åtgärder inom jordbruket att bli obligatorisk för att uppfylla samhällets önskan om att skydda miljön och bevara naturområdena. Åtgärder som 116 LANDSBYGDSUTVECKLING ekologiskt jordbruk, bevarande av livsmiljöer, underhåll av gamla fruktträdgårdar och ängar, bibehållande av djuruppfödning i alpområden och underhåll av träskmarker bör uppmuntras. 488. När det gäller gemenskapsinitiativen föreslår kommissionen att de minskas från 13 till 3 varav ett avser landsbygdsutveckling. Europeiska symposiet Leader 489. Den 9 till den 11 november hölls i Bryssel ett symposium som samlade nästan I 000 deltagare bestående av företrädare för grupper som mottagit stöd från gemenskapsinitiativet Leader II, projektledare lör de 102 programmen, företrädare för nationella myndigheter, gemenskapsinstitutioner, internationella organisationer, samt från länder i Central- och Östeuropa och från Cypern. Syftet med symposiet var att föra en dialog med aktörerna på fältet för alt planera det framtida gemenskapsinitiativet för landsbygdsutveckling med utgångspunkt i den erfarenhet som vunnits inom ramen för Leader II. Övergripande åtgärder Åtgärder för att förbättra och modernisera jordbruket 490. Cirka 41 000 jordbruksföretag tar varje år emot investeringsstöd som skall användas för att genomföra individuella investeringsplaner i syfte att förbättra konkurrenskraften, modernisera produktionsvillkoren och diversifiera näringsverksamheten. Vidare skall stödet användas för att värna om miljön, förbättra hygienen inom djurhållningen och öka djurhälsan. Detta stöd har gradvis begränsats för att bringa strukturåtgärderna i samklang med marknadssituationen och på längre sikt säkerställa en varaktig utveckling av de olika produktionssektorerna. Unga jordbrukare 491. Stödet till unga jordbrukare som omfattar etableringsbidrag och ytterligare investeringsstöd som utgår enligt artiklarna 10 och 11 i förordning (EG) nr 950/97 syftar till att i ledningen för jordbruksföretagen placera unga personer med förmåga att anpassa sig till de nya förhållandena inom jordbruket, genom att förse dem med erforderliga medel för att klara etableringskostnaderna. 492. Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om unga jordbrukare och problemet med övertagande av jordbruksföretag i gemenskapen. Rapporten skall föreläggas rådet och parlamentet, liksom Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. LANDSBYGDSUTVECKLING 117 493. Rapporten är kommissionens inlägg i debatten om unga jordbrukares etablering. Den tar upp både de ekonomiska och sociala svårigheter som jordbrukarna stöter på i etableringsskedet och de juridiska och skattemässiga problemen. Den granskar vidare befintliga gemenskapsinstrument för att underlätta etableringen och hjälpa de unga på landsbygden och beskriver hur dessa instrument kan tillämpas och vilka resultat de har gett i de olika medlemsstaterna. Rapporten redogör även för vissa riktlinjer och rekommendationer i fråga om tänkbara åtgärder som kan vidtas på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att främja en bättre samordning och effektivisering av åtgärderna till förmån för unga jordbrukare över hela unionen. Mindre gynnade landsbygdsområden 494. Det specifika stödet till jordbrukare i mindre gynnade jordbruksområden är den största utgiftsposten för utvecklingssektionen vid EUGFJ när det gäller strukturstöd till jordbrukare under mål 5a. 495. Kompensationsstöd utgår fortfarande till bergsområden och andra mindre gynnade för att underlätta för befolkningen att stanna kvar och bibehålla jordbruksområden jordbruksnäringen. Stödet är avsett att ge kompensation i allmänhet höga produktionskostnaderna och tillämpas i stor omfattning. Över 1,2 miljoner jordbruksföretag erhåller stöd till förmån för jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden. De mindre gynnade jordbruksområdena täcker i sin helhet 56 % av jordbruksarealen i de femton medlemsstaterna. för de 496. Flera medlemsstater har delgivit kommissionen sina synpunkter på en förstärkning av gemenskapens politik till förmån för bergstrakterna. Kommissionen fortsätter sin dialog med medlemsstaterna för att kunna anpassa de aktuella åtgärderna till de olika bergsområdenas konkreta behov. Åtgärder för bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter 497. Genomförandet av åtgärderna för att förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter enligt förordningarna (EG) nr 951/97 (') och (EEG) nr 867/90 (2) har fortsatt inom ramen för strukturfondernas programplaneringsfas 1994-1999. När det gäller stödområden enligt mål 1 och 6 har programplaneringen liksom återstående åtgärder under mål 5a införlivats i därtill hörande programplaneringsdokument. (')EGTL 142, 2. 6. 1997, s. 22. (2) EGTL 91, 6. 4. 1990, s. 7. 18 LANDSBYGDSUTVECKLING 498. Vid utgången av 1996 hade kommissionen godkänt 47 programplaneringsdokument enligt förordningarna (EG) nr 951/97 och (EEG) nr 867/90: • Nio samlade programplaneringsdokument av nationell art för Frankrike. Spanien, Förenade kungariket. Nederländerna, Danmark, Luxemburg, Österrike. Finland och Sverige (med undantag för mål 1- och mål 6-områden). • Tretton samlade programplaneringsdokument av regional art avseende Tyskland (på delstatlig nivå) och Belgien (på regional nivå). • En gemenskapsstödram för Italien som omfattar tretton regionala operativa program för att liksom ett förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter multiregionalt program, och tolv operativa program för att förbättra villkoren för bearbetning och saluföring av. skogsbruksprodukter för de italienska områden som inte omfattas av mål 1. 499. 1997 har ändringar gjorts i vissa av programplaneringsdokumenten, särskilt avseende Spanien, Nederländerna, vissa tyska regioner liksom gemenskapsstödramen för Italien. Dessa ändringar rörde bland annat införande av nya sektorer, ändringar av de ekonomiska planerna och överföring av finansiella medel inom mål 5a. En förbättrad uppföljning och utvärdering av åtgärden fortsätter inom ramen för partnerskapet. Alla programplaneringsdokument kommer att gälla fram till utgången av 1999. 500. En rapport om tillämpningen av förordning (EG) nr 952/97 om producentgrupper och sammanslutningar av dessa inriktade på att koncentrera utbudet och anpassa produktionen till marknadskraven håller på att utarbetas av kommissionen och kommer att föreläggas rådet. Regionala åtgärder Mål i 501. Huvuddelen av gemenskapens mål 1-områden är belägna i områden av övervägande landsbygdskaraktär, där större delen av marken används till jordbruk och skogsbruk som också spelar en avgörande roll som inkomstkälla och för att skapa arbetstillfällen. I de flesta mål 1-områden är andra näringsgrenar underutvecklade och jordbruket står för en stor del av arbetstillfällena inom den privata sektorn (omkring 15 9< av den privata sektorns arbetstillfällen återfinns i jordbruket). 502. Åtgärder för utveckling av dessa områden redovisas i gemenskapsstödramar och samlade programplaneringsdokument. De tre strukturfonderna och FFU tillhandahåller medel till en rad LANDSBYGDSUTVECKLING 119 instrument genom integrerade utvecklingsprogram. I likhet med en del andra utvecklingsåtgärder tillhandahålls instrumenten för landsbygdsutveckling och jordbruk främst i paket som inbegriper flera sektorer i linje med de tre strukturfondernas strävanden att diversifiera jordbruksnäringen och bredda den ekonomiska strukturen som för närvarande i alltför hög grad är beroende av jordbruket. 503. Sedan 1994 har mål 5a-ålgärderna integrerats i dessa program och borgat för en nära samordning och samverkan med andra åtgärder. I vissa medlemsstater spelar kompensationsstöd till mindre gynnade områden en avgörande roll i gemenskapsstödramen och det samlade programplaneringsdokumentet och begränsar därmed möjligheterna att anslå medel till andra och mer dynamiska åtgärder. 504. Mål 1 -anslagen utgör närmare 70 % av de totala anslagen från strukturfonderna. Alla åtgärder som berör utvecklingen på landsbygden finansieras via utvecklingssektionen vid EUGFJ, men även via de två andra strukturfonderna - dock endast delvis och på ett begränsat sätt. 505. Politiken för landsbygdsutveckling bidrar på ett påtagligt sätt till förbättrad ekonomisk och social sammanhållning i de glest befolkade områden som är särskilt viktiga i de regioner som mottar stöd enligt detta mål. 506. De goda resultat som uppnåtts inom de insatser som redan genomförts i landsbygdsområden genom de operativa programmen och särskilt också genom införlivande av mål 5a i en samlad programplanering och förvaltning, visar behovet av en förstärkt politik för landsbygdsutveckling i mål 1-områdena. 507. På grund av naturkatastrofer har mer specifika problem identifierats i Azorerna. Brist på anslag har konstaterats i länder som Grekland, där genomförandet har varit särskilt snabbt. 508. I de nya tyska delstaterna har omvandlingen inom jordbruksnäringen redan visat goda resultat. I dessa regioner har jordbruksnäringen snabbt blivit en av de mest produktiva inom unionen samtidigt som miljön har värnats och landskapet bevarats. Med beaktande av det historiska sammanhanget och behovet av social rcvitalisering. har utveckling av byarna visat sig vara ett centralt instrument. 509. Av nedanstående tabell framgår hur unionens bidrag fördelar sig per medlemsstat och fond samt den totala kostnaden. 120 LANDSBYGDSUTVECKLING Mål 1 och 6 — 1994/1999 Samlade programplaneringsdokument (SPD) och operativa program (OP) Uppdaterad: 1. 9. 1997 Mcdlcmssui Belgique/Belgiti Deutschland EUd6<x (Ellada) Espana France Ireland Italia Nederland Osierreich (') Portugal Suomi/Finland (') (;) Sverige (')(•) United Kingdom Antal SPD eller OP Struklur- londcr. miltoner ecu ERUF ESF EUGFJ FFU Tolalkostnad mil|oncr ecu '£ mil|oncr ecu mil|oncr ecu if miljoncr ecu 1 6 14 14 6 3 10 1 1 5 1 1 3 730. 0 515. 9 70. 7 166. 7 13 640. 0 6 820. 0 13 980. 0 26 300. 0 2 190. 0 5 620. 0 14 860. 0 150,0 165. 6 13 980. 0 459. 9 252,0 2 359. 8 9 489. 5 15 944. 2 1 194. 9 2 562. 0 9 660,0 80,0 107. 7 8 723. 9 172. 5 122. 6 1 331. 8 50. 0 67. 9 60. 6 54. 6 45,6 65. 0 53. 3 65,0 62. 4 37. 5 48,7 56. 4 4 092. 0 2 560. 5 6 047. 0 525. 5 1 953. 0 2 739. 0 40. 0 33. 1 3 148. 7 105. 8 63. 9 747. 2 22. 8 30. 0 18. 3 23. 0 24. 0 34. 8 18. 4 26. 7 20. 0 22. 5 23. 0 25. 4 31. 7 47. 0 2 644. 5 1 800. 0 3 313. 8 431. 4 1 058. 0 2 228. 0 21. 5 24. 8 1 894. 2 177. 6 61. 4 6. 4 19. 4 12. 9 12. 6 19. 7 18. 8 15. 0 14,3 15. 0 13. 5 38. 6 24. 4 0,4 83. 5 130. 0 995. 0 38. 2 47,0 233. 0 8,5 0. 0 213. 2 4. 0 4. 1 245. 9 10. 4 , 34. 9 v/i 0. 1 0. 6 0,9 3. 8 1. 7 0. 8 1. 6 5. 7 0,0 1. 5 0. 9 1. 6 1. 5 miljoncr ecu 2411. 7 58 466. 8 25 954,6 47 702,8 5 005. 4 10 383,2 27 525. 3 958. 7 831,4 26 713. 4 1 326. 1 635. 0 5 670. 7 F. U 66 94 687. 6 56 725. 1 59,9 22 222. 4 23. 5 13 948. 1 14. 7 1 791,8 1. 9 213 585. 1 (') Fran <>ch med 1. 1. 1995. ('l Mal 6. Belgien 510. Anslagen från EUGFJ, som endast svarar för en liten del av den finansieringsvolym som anslagits till mål 1 (belgiska Hainaut), fortskrider utan större problem. Den största delen av utgifterna utgörs av anslag till två övergripande åtgärder (förordningarna (EG) nr 950/97 och (EG) nr 951/97) som rör sociostrukturclla åtgärder och stöd till jordbruks- och livsmedelssektorn. Mer specifika åtgärder för landsbygdsutveckling är svårare att genomföra och syftar till att förstärka eller diversifiera jordbruksnäringen. Den försiktiga förvaltningen av detta program strävar efter att undvika de störande effekter som stödnivåerna enligt mål I skulle kunna utgöra i denna region jämfört med de angränsande områdena. Tyskland 511. Det främsta syftet med politiken för att främja jordbruket och landsbygden i mål 1 -områdena i Tyskland är att skapa varaktiga arbetstillfällen. Dessutom bidrar den till att stabilisera landsbygdens ekonomi och förbättra miljön. Programmen har utnyttjat anslagen på ett myckel tillfredsställande sätt och de regionala utvärderingsrapporterna efter halva tiden har bekräftat nyttan av det integrerade genomförande av stödet som anges i de operativa programmen. Grekland LANDSBYGDSUTVECKLING 121 512. Det nationella programmet i gemenskapsstödramen 1995 och 1996, har fortsatt att göra snabba framsteg vilket gjorde det möjligt att före 1997 ärs utgång ta stödbeloppet lör 1998 i anspråk. En ny ändring som innebar en höjning av beloppen inom EUGFJ genomfördes den 30 december 1997. som utnyttjade deflatorn jordbrukssektorn för 513. Delprogrammen lör landsbygdsutveckling inom de regionala fleråriga flcrfondsprogrammen har fortskridit i varierande takt. Totalt sett har dock en smärre förbättring av åtgärdernas genomförandegrad konstaterats. 514. De åtgärder som finansieras inom ramen för förordning (EEG) nr 2019/93 (särskilda åtgärder till förmån för de mindre öarna i Egeiska havet) har sedan 1995 funnit sin marschfart. I enlighet med bestämmelserna i denna förordning upprättade kommissionen 1996 en tillämpningsrapport for de två första åren, som innehåller information om hur de olika åtgärderna fortskrider samt en begäran från Grekland om att anpassa vissa ordningar för att göra åtgärderna mer verkningsfulla. till Europaparlamentet. Denna rapport har granskats av rådet och har överlämnats Tillämpningsrapporten för det tredje året håller på att utarbetas. Dessutom kommer en utvärderingsrapport att inlämnas 1998 och beroende på slutsatser i denna kommer ändringar eventuellt att föreslås. Spanien 515. Målet för strukturåtgärderna i de spanska mål 1-områdena som finansieras genom utvecklingssektionen vid EUGFJ är att främja landsbygdsutvecklingen och modernisera jordbruket. 516. Under 1996 antog kommissionen dels i juni programmet "Utveckling och ekonomisk diversjfiering i landsbygdsområden" som tilldelats ett stöd från EUGFJ på 170 miljoner ecu och dels i oktober det fleråriga flerfondsprogrammet "Tekniskt bistånd för uppdatering av statistik** som beviljats stöd om 15 miljoner ecu från EUGFJ. 517. Genomförandet av de olika operativa programmen tar i sin helhet anses som tillfredsslällande. Den generella förseningen av den nationella statliga medfinansieringen kan dock medföra att slutförandet av dessa program 1999 äventyras. Frankrike 518. Förseningarna när det gäller genomförandel av de olika samlade program - plancringsdokumentcn tycks ha hämtats in. Under 1996 har ändringsbeslut antagits för att ta hänsyn 122 LANDSBYGDSUTVECKLING till eftersläpningen och på nytt ta anslagen i anspråk. Under 1997 bör det kunna bli möjligt att påskynda genomförandet av programmen genom ändringar som tar hänsyn till resultaten av de utvärderingar som gjorts efter halva tiden. 519. Området i det norra departementet som är stödberättigat enligt mål 1 (franska Hainaut), har haft sådana svårigheter att förbruka anslagen att de planeraren överföring av outnyttjade anslag till åtgärder som finansieras genom andra fonder. Irland 520. Det operativa programmet har pågått sedan 1994 och halvtidsöversynen av programmet slutfördes under 1997. 521. Tilläggsfinansiering om 18 miljoner ecu har givits till åtgärderna "Control of Farmyard Pollution" samt "Dairy Hygiene". , 522. Delprogrammet "Food" som ingår i det operativa industriprogrammet granskades också som en del av halvtidsöversynen av det operativa programmet och som ett resultat av denna översyn minskades finansieringen för programmet med 28 miljoner ecu. 523. Det operativa programmet för lokal utveckling i land och stad som omfattar en åtgärd för upprustning av byar, var också föremål för en halvtidsöversyn, men inga större förändringar rekommenderades för denna åtuärd. Italien 524. Programmen för de åtta regionerna i "Mc/. /. ogiorno" antogs 1994 och 1995. Under de första två åren har utgifterna främst avsett övergångsåtgärder som skapats för att underlätta övergången från det gamla till det nya systemet som införlivar mål 5a i programplaneringen för mål 1. Dessa åtgärder gjorde det möjligt att hämta in den försening som ackumulerats exempelvis i betalningar av de subventioner som föreskrivs genom förordning (EG) nr 2328/91 (i första hand kompensationsbidraget för jordbrukare i mindre gynnade områden) och genom förordning (EG) nr 1204/82 (citrusfruktprogrammet). De andra åtgärderna i programmen inleddes under 1996 och 1997 efter en stor informationskampanj som följdes av överföring av ett stort antal projekt. 525. När det gäller det multiregionala programmet för stöd till utvecklingstjänster till jordbruket har det ansvariga ministeriet fortsatt den regelbundna finansieringen av åtgärder för popularisering och öppnade i juni 1997 förfaranden for genomförande av åtgärden som avser forskning. 526. Det andra multiregionala programmet för utveckling av sydlig jordbruksproduktion antogs av kommissionen i slutet av 1996. 1 juli 1997 valdes de organ ut som skall genomföra programmet. LANDSBYGDSUTVECKLING 123 Nederländerna 527. Avsevärd försening har noterats när det gäller genomförande av vissa åtgärder för att främja nya verksamheter inom jordbruksnäringen, upprustning av byar, landsbygdsturism och ekologiska strukturer. 528. De ändringar som föreslås inom ramen för översynen efter halva tiden bör kunna bidra i programmen som rör jordbruk och till att påskynda genomförandel av de delar landsbygdsutveckling. Österrike 529. De åtgärder som genomförs med stöd av EUGFJ inom ramen för strukturpolitiken för Burgenland har haft mycket positiv inverkan på landsbygdens ekonomi. Enligt halvtidsöversynen är det operativa programmet väl anpassat till regionens behov. Det samordnade programmet för förbättring av den ekonomiska och miljömässiga situationen har inte bara givit en produktivitetsökning utan också bättre inriktning av produkter på marknaden. 530. Anslagen har utnyttjats på ett tillfredsställande sätt. Portugal 531. Genomförandet av de fyra flerfondsprogrammcn som antogs 1994 och som delfinansieras av utvecklingssektionen vid EUGFJ har i stort sett avlöpt enligt planerna. 532. När det gäller Pcdra, ett program för utveckling av Azorerna, ligger genomförandegraden högre än vad programplaneringen föreskriver, och 1998 ärs stödbelopp togs i anspråk redan under 1997. Vid utvärderingen efter halva tiden krävdes att EUGFJ;s delfinansiering förstärks. 533. Delprogrammet "Jordbruk*" som ingår i det fleråriga flerfondsprogrammet "Modernisering av den ekonomiska strukturen"' har haft normal genomförandegrad. Vissa utvecklingsprioriteringar skulle kunna omdefinieras när utvärderingen efter halva tiden genomförs. 124 LANDSBYGDSUTVECKLING 534. Ett femte flerfondsprogram för integrerad utveckling av Alqueva-området (Pediza) godkändes den 28 juli 1997 och har beviljats gemenskapsstöd på 203,133 miljoner ecu varav utvecklingssektionen vid EUGFJ står för 70 miljoner ecu. Förenade kungariket NORDIRLAND 535. Alla åtgärder tillämpas förutom stöd till livsmedelsindustrin där regeringen har minskat sin nationella delfinansiering. Delprogrammet var föremål för en granskning efter halva tiden och flera rekommendationer gjordes för att ändra inslag i programmet. Särskild uppmärksamhet riktades till problemet med finansiering av stöd till livsmedelsindustrin. SKOTSKA HÖGLÄNDERNA OCH ÖARNA 536. Under 1997 genomfördes en halvtidsöversyn av åtgärderna för jordbruks- och landsbygdsutveckling, men inga större förändringar rekommenderades. MERSEYSIDE 537. Under året beslutades att minska finansieringen från EUGFJ till 1,1 miljoner ecu efter det att Förenade kungarikets regering fattade beslut om att inte tillhandahålla ytterligare finansiering för tillämpning av förordning (EG) nr 951/97 (f. d. (EEG) nr 866/90). Mycket avlägsna områden 538. För att ta hänsyn till den ekonomiska och sociala eftersläpningen i dessa regioner, som förvärras av permanenta, strukturella faktorer (de är mycket avlägset belägna, de består av öar och de har begränsade lokala marknader) och i enlighet med deklarationen om avlägsna områden i bilagan till Fördraget om Europeiska unionen, upprättade gemenskapen 1991 och 1992 tre olika program: Poseidom (förde franska utomeuropeiska departementen Martinique, Guadeloupe, Franska Guyana och Réunion), Poseima ( för de portugisiska ögrupperna Madeira och Azorerna) och Poseican ( för Kanarieöarna). Dessa program har anpassats till varje områdes särart och berör flera sektorer. Jordbruksdelen är mycket viktig och omfattar dels stöd som utgör ett komplement till den gemensamma jordbrukspolitiken, dels särskilt stöd till många olika produkter. Finansieringen av denna del sker genom garantisektionen inom EUGFJ. Två slag av åtgärder ingår (paragraf 539 och 540). 539. Ett särskilt försörjningssystem: För varje år eller regleringsår upprättar kommissionen i egenskap av förvaltningskommitté en prognostiserad försörjningsbalans för de viktigaste jordbruksprodukterna avsedda för livsmedel och för lokal förädling. Ingen tull tillämpas på denna kvantitet av berörda produkter vid import med ursprung i tredje länder. Vid import med ursprung LANDSBYGDSUTVECKLING 125 i Europeiska unionen beviljas ett stöd som är lika stort som den fördel som erhålls genom befrielsen från importtullen. Den särskilda arbetsgruppen för avlägset belägna områden håller för närvarande på att se över och ompröva detta system i syfte att förbättra effektiviteten och eventuellt anpassa beräkningsgrunderna för detta stöd. 540. Kompletterande stöd till produktion, saluföring och förädling beviljas till jordbruksprodukter i dessa områden. 541. Grundförordningen för jordbruksdelen inom Poseidom (förordning (EEG) nr 3763/91) ändrades i november 1995 (förordning (EG) nr 2598/95) till följd av kommissionens rapport om åtgärdernas genomförande och efter en begäran av franska myndigheter. Under 1997 har kommissionen antagit förordningar med genomförandebestämmelser. 542. Det förberedande arbetet inför översynen av grundförordningarna för Poseican och Poseima (förordningarna (EEG) nr 1601/92 och (EEG) nr 1600/92) pågår. Mål 6 543. Detta nya strukturpolitiska mål skapades mot bakgrund av unionens utvidgning i början av 1995. När det gäller strukturfondernas stödsystem motsvarar mål 6 tillvägagångssättet i det befintliga mål 1, ehuru med något lägre stödsats per capita. Ungefär 50 % av Sveriges och 60 % av Finlands totala areal är klassade som mål 6-områden. 544. Trots de stora insatser som görs lör att utveckla verksamheten i den privata och tredje sektorn, är dessa områden i ett längre perspektiv beroende av statligt stöd på grund av de mycket svåra klimatförhållandena och den ytterst låga befolkningstätheten. Huvudmålet för gemenskapens strukturpolitik i dessa områden är att förhindra att landsbygden avfolkas samt att förbättra levnadsvillkoren. Därutöver läggs tonvikten vid att öka förädlingsvärdet på råvaror med ursprung i området, genom att bearbeta dem på ort och ställe, samt vid åtgärder för bättre tillvaratagande av lokala utvecklingsmöjligheter. 545. Mot bakgrund av de hårda klimatförhållanden som råder i mål 6-områden intar LFA- betalningar en nyckelposition. Detta är förståeligt eftersom jordbruk och skogsbruk är kärnverksamheter. Insatser för att nå målen att öka bearbetningen på plats och bättre tillvarata lokala utvecklingsmöjligheter fortskrider, även om det kunde ske i en snabbare takt. Finland 546. Den största delen av EUGFJ-medlcn anslås till kompensationsersättningar, även om delfinansieringsgraden för detta program är relativt låg. Därutöver finns åtgärder för att förbättra 126 LANDSBYGDSUTVECKLING jordbrukets och livsmedelsindustrins effektivitet. Trots att starten för det särskilda landsbygdspaketet försenades, har redan över 300 utvecklingsplaner finansierade genom EUGFJ och skapande av cirka 350 nya arbetstillfällen godkänts inom detta program. Detta är av avgörande betydelse för området eftersom det övergripande programmet varken har lyckats förhindra den snabba minskningen av antalet jordbruksföretag eller har lyckats skapa tillräckligt många arbetstillfällen utanför jordbrukets ram. Begränsad finansiering för landsbygdsutveckling har delvis uppvägts av ett nationellt finansierat kompensationspaket. Sverige 547. Med hjälp av EUGFJ-finansierade utvecklingsprojekt som startats under 1996 kommer ungefär 300 arbetstillfällen antingen att skapas eller att räddas. Statligt stöd 548. I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget skall kommissionen tillåta att Finland och Sverige fortsätter att lämna samma långsiktiga stöd på nationell nivå till förmån för jordbruket i ländernas nordliga områden som före anslutningen till Europeiska unionen. Detta tillstånd gäller emellertid på villkor att produktionsvolymen inte ökar, liksom inte heller det samlade stödet. Kommissionen godkände genom sina beslut av den 4 maj 1995 avseende Finland och den 28 februari 1996 avseende Sverige dessa stödordningar som skall tillämpas från och med den 1 januari 1995 i berörda områden (i princip norr om den trettioandra breddgraden) som omfattar 55,5 % respektive 14 % av den odlingsbara jordbruksarealen i Finland och Sverige. Till följd av motiverad begäran från de två medlemsstaterna ändrade kommissionen besluten den 4 april 1997 för Finland och den 17 juli 1997 för Sverige. 549. Kommissionen har sammanställt en rapport om genomförandet 1995 av dessa stöd i Finland och har överlämnat den till rådet som har granskat den. Rapporten för Sverige håller på att utarbetas. Mål 5b 550. Uppföljningskommittéernas verksamhet som inleddes redan 1995 och 1996, har varit fortsatt intensiv under år 1997. 557. Uppföljningskommittén ansvarar för övervakning av de åtgärder som delfinansieras genom gemenskapsprogrammen. Kommittén leds av en representant för medlemsstaten och består av företrädare för medfinansierande myndigheter och i vissa fall av företrädare från ekonomiska och sociala kretsar. Det är också meningen att kommittén skall granska eventuella svårigheter i genomförandet och relevanta ändringar. I förekommande fall lägger kommittén fram förslag till kommissionen om större ändringar av programmen. LANDSBYGDSUTVECKLING 127 552. Under 1997 var kommittéerna främst sysselsatta med att förbereda och genomföra studier av utvärderingar efter halva löptiden. Del gäller här alt ställa ett mycket viktigt instrument till kommittéernas förfogande så att de kan skapa sig en klar bild av möjliga effekter av de åtgärder som håller på att genomföras och, i den mån det är möjligt, säkerställa alt de lar största möjliga verkan, särskilt när det gäller skapande och bibehållande av arbetstillfällen. Med beaktande av artikel 130A i fördraget har kommittéerna bland annat till uppgift att verka lör att minska skillnaderna mellan landsbygdsområden och det övriga territoriet vad avser utvecklingsnivåer (inkomst och sysselsättning), eller åtminstone säkerställa att dessa skillnader inte ökar. 553. De olika kommittéerna har valt ut utvärderare och godkänt specifikationer för de rapporter som skall utarbetas. I samtliga fall har kommittéerna valt externa utvärderare genom öppen anbudsinfordran. Syftet med detta tillvägagångssätt var att ge de rapporter som skall diskuteras inom kommittéerna och godkännas av dessa större trovärdighet. Avtal har slutits om 83 utvärderingsrapporter, vilka ofta åtföljts ay kompletterande särskilda och sektorvisa studier. På grundval av dessa rapporter har ett stort antal av kommittéerna redan föreslagit ändringar i programmen. 61 ändringsbeslut diskuterades och godkändes under 1997. 554. Utvärdering efter halva tiden har visat sig vara ett lika viktigt som svårt arbete. Vissa medlemsstater som inte tidigare hade använt sig av denna metod stötte på större svårigheter än de övriga. På grund av detta försenades utvärderingarna i vissa medlemsstater. Resultaten bekräftade dock nyttan av denna metod och hur viktigt det är alt den tillämpas. Uppföljningskommittéerna hade därmed möjlighet att granska bästa sättet för att förbättra de resultat som förväntas vid programtidens utgång. 555. När det gäller det rent finansiella genomförandet, hade samtliga behöriga myndigheter för varje strukturfond redan inlett förfaranden tor att styrka de betalningar som gjorts under varje programs första verksamhetsår (här kan påminnas om att en stor del av programmen (30) i själva verket godkändes under det andra halvåret 1995 (för Sverige under 1996)). 556. Om 1996 var det första året då samtliga program genomfördes fullt ut var 1997 året då kontroll av utförandet skedde i många av de regioner som berörs av mål 5b. De ekonomiska och finansiella omständigheter som ibland medfört en striktare budgetdisciplin förorsakade i praktiken svårigheter för de myndigheter som var ansvariga för den nationella eller regionala medftnansiering som åtföljer gemenskapsbidragen. Denna situation var bland annat orsak till att förseningar förvärrades (vilket var fallet i Förenade kungariket) eller till att förseningar uppstod där inga sådana tidigare fanns (vissa regioner i Spanien). Gemenskapens betalningsmetod innebär att medlemsstaten för varje årlig delbetalning till kommissionen skall kunna styrka de utbetalningar som gjorts till programmens slutliga stödmottagare för att de skall erhålla förskott för varje följande delbetalning. Det är uppenbart att åtagandena for 1997 har försenats för de program som startade sent. 557. Trots detta kan man totalt sett säga att utgiften för programmen har tagit fart och att gemenskapsalagandena faktiskt har ökat mer än proportionellt jämfört med de ar då programmen startade. Dessa år noterades svårigheter pa grund av att de samlade programplaneringsdokumenten godkändes sent. Ett stort antal regioner har visat att det är möjligt att bibehålla en tillfredsställande 128 LANDSBYGDSUTVECKLING utgiftstakt också inom program som avser ekonomiskt svaga regioner. Flera regioner har i själva verket kunnat gå vidare och ta 1998 års budgetdel i anspråk. Det förtjänar att betonas att vissa förseningar i starten därigenom har kunnat hämtas in (vissa regioner i Spanien och Tyskland), medan eftersläpningen i andra fall inte har kunnat återhämtas även om takten tycks tillfredsställande (Frankrike). 558. Det rör sig här om en viktig insats som måste fortsätta under resten av perioden. Detta är en väsentlig fråga som bör bevakas med medlemsstaterna, särskilt med hänsyn till de svårigheter som eventuellt kan uppstå i vissa medlemsstater för att säkerställa medfinansiering av de åtgärder som föreskrivs i varje samlat programplaneringsdokument. 559. I vissa medlemsstater finns slutligen specifika svårigheter som kommissionen mycket uppmärksamt följer inom ramen för partnerskapet. Gemenskapens samlade programplaneringsdokument (SPD) gemenskapsmål (5b) för 1994-1999 Medic msslat Antal SPD Struklur- fondcr uxall EUGFJ ERUF ESF 78,1 54,0 1 240,8 676,2 2 250,9 904,3 6,0 150,0 411,0 194,0 141,0 820,5 23. 8 21,6 527,8 423,4 1 010. 9 411,1 2,2 50,6 164,2 66,7 40,2 151,2 41. 1 21. 6 479. 5 163,1 945,9 370,6 3,1 81,8 175,0 94,5 70,6 535,0 13,2 10. 8 233,5 89,7 294,1 122,6 0,8 17,6 71,8 32,8 30,3 134,3 (miljoner ecu) (') Toul offenllig kostnad r) Total kostnad (') 183,1 112,2 5 072,1 1 336,0 4 952,0 2 247,5 20,5 510,6 1 089,5 457,1 447,7 1 763,4 266,2 202,3 7 588,4 1 838,5 7 948,7 4 700,6 25,5 595,4 2 679,9 624,0 727,1 1 972,1 6 926,7 2 893,6 2 981,6 1 051,5 18 191,6 29 168,7 Belgie/Belgique Danmark Deutschland Espana France Italia Luxembourg Nederland Gsterreich Suomi/Finland Sverige United Kingdom TotaltEU 3 1 8 7 21 13 1 5 7 2 5 11 84 (l) Löpande priser. () Inklusive medlemsstaternas finansiella bidrag. (') Inklusive medel frän privata finansieringskällor. Belgien FLANDERN 560. Inom ramen för programplaneringen 1994-1999 har de båda flamländska programmen (Meetjesland och Westhoek) som övergripande mål att stärka och vidmakthålla sysselsättningen inom jordbrukssektorn, förbättra levnadsvillkoren i byarna och verka för en diversifiering av jordbruk och trädgårdsnäring. LANDSBYGDSUTVECKLING 129 561. I dessa program betonas samordnat genomförande av landsbygdsutveckling, som bör ses i ett globalt perspektiv när det gäller utnyttjande av området genom att de komparativa fördelarna i de olika områdena framhävs. Turismen betraktas som en hävstång som prioriteras för att uppnå utveckling av regionerna, men det handlar också om att föra fram möjligheten att ta emot företag. 562. Vissa miljöåtgärder vidtas inom ramen for de två flamländska samlade program planeringsdokumenten. Dessa rör främst skapandet av ett samordningscentra, stöd till företag när det gäller miljöfrågor och en miljöbedömning av företagen i regionen. 563. De två uppföljningskommittéerna har var och en sammanträtt vid två tillfällen under året. De kunde konstatera att framstegen när det gäller genomförandet av de åtgärder som inte är strikt knutna till jordbruket går förhållandevis sakta. Denna försening beror till stor del på problem med medfinansiering från den flamländska regeringen. Endast budgetposten för 1994 har tagits i anspråk för de tre fonderna. Gemenskapsbidraget begränsar sig till den första delbetalningen lör år 1994 (andra delbetalningen för år 1994 för EUGFJ). 564. En rad förslag till ändringar av programmen har lagts fram. Kommissionen inser behovet av att ändra de samlade programplaneringsdokumenten på grundval av utvärderingsrapporter efter halva tiden. All omprogramplanering för de samlade programplaneringsdokumenten bör sålunda ske under det första halvåret 1998. VALLONIEN 565. Det samlade programplaneringsdokumentet 5b för regionen Vallonien som under 1996 kännetecknades av förhållandevis långsamt genomförande har under detta år gjort avsevärda framsteg. Nära 47 9 av gemenskapsanslagen har i själva verket kunnat tas i anspråk sedan perioden 1994-1999 inleddes. Programplaneringen sker sålunda sammantaget på ett positivt sätt men ansträngningar bör emellertid fortsätta för att påskynda det faktiska genomförandet på fältet när väl de administrativa dokumenten har avslutats. 566. Med anledning av den betydande potential som finns inom skogssektorn i denna region har en prioriterad åtgärd utformats som har föranlett åtgärder enligt strukturfonderna. Dessa har omfattat allt ifrån informationskampanjer riktade till allmänhet och skogsägare, stöd till god skoglig förvaltning av stora skogrika arealer till den första förädlingsfasen. Den viktigaste uppgiften består i att förena skogens främsta funktioner, nämligen dess funktion för att producera virke, dess funktion inom turistnäringen eftersom skogen tar emot fotvandrarc. liksom dess ekologiska och miljömässiga funktion. Det är lämpligt att ge ett mer aktivt stöd till delåtgärden för plantering och underhäll av skogsdungar som har haft vissa svårigheter att komma igång. Inom jordbrukssektorn gården prioriterade inriktningen pådivcrsifiering hand i hand med 567. en kraftfull åtgärd fokuserad pa traditionell produktion som avser kvalitetsförbättring. 130 LANDSBYGDSUTVECKLING 568. Uppföljningskommittén 5b för regionen Vallonien sammanträdde två gånger under 1997 och kunde notera ett gynnsamt budgetläge för EUGFJ och ESF (ianspråktagande av de tre första delarna för EUGFJ och de fyra första delarna för ESF) medan en tydlig eftersläpning konstaterades för ERUF (endast den första delen hade tagits i anspråk). 569. På grundval av resultaten av utvärderingen fortsätter uppföljningskommittén planering av programmen särskilt för att göra det möjligt att hämta in de eftersläpningar som konstaterats när det gäller ERUF. Danmark 570. De danska mål 5b-områdena omfattar 19,6 % av det totala territoriet och 7 % av befolkningen. Programmet haren total budget för perioden 1994-1999 om 202 miljoner ecu (1994 års priser). De främsta målen är att skapa och bibehålla fasta arbetstillfällen och att höja inkomstnivåerna i de berörda områdena samtidigt som full hänsyn tas för att värna och förbättra miljön. Tre viktiga utvecklingsområden prioriteras, nämligen divcrsifiering och skydd av miljön inom jordbruk och skogsnäring, utveckling av små och medelstora företag samt utveckling av turismen. 571. Uppföljningskommittén sammanträdde den 12 juni 1997. Den främsta punkten på dagordningen var utvärderingsrapporten efter halva tiden. I rapporten konstaterades att framstegen var tillfredsställande med hänsyn tagen till att genomförandet inletts så sent. För att nå målen skulle det dock bli nödvändigt att på ett mer aktivt sätt främja några av de långsammare åtgärderna. Som ett exempel på framgångsrikt aktivt främjande av åtgärder nämndes i utvärderingsrapporten de resultat som hade uppnåtts av Söndcrjyllands län på området för omvandling av traditionell jordbruksproduktion till organisk produktion. Insatserna hade resulterat i ett stort antal projekt som bidrog till huvudprogrammets mål att säkerställa ekonomisk bärkraft för befolkningen i området samt skydd och förbättring av miljön. Utvärderaren såg inga behov av att ändra programstrukturen på detta stadium, men rekommenderade att situationen granskades på nytt 1998. Trots stark efterfrågan på extra medel för några av åtgärderna, beslutade kommittén att följa utvärderarens rekommendationer. Man beslutade också att skjuta upp ett beslut om fördelning av de indexregleradc medlen till år 1998. Tyskland 572. I Tyskland del finansierar kommissionen åtta olika regionala program enligt mål 5b med sammanlagda investeringar på 5 200 miljoner ecu inklusive 523 miljoner ecu från EUGFJ, 475 miljoner ecu från ERUF och 231 miljoner ecu från ESF. Åtgärderna omfattar 17 9c av Tysklands totala yta och 9,7 9c av dess befolkning. LANDSBYGDSUTVECKLING 13 i 573. Under de olika mötena i uppföljningskommittén fattades inom ramen för partnerskapet beslut om ändringar för att säkerställa smidigt genomförande av programmen. Dessa beslut omfattade omfördelning av de ärliga delposterna inom delprogrammen och förstärkning av framgångsrika åtgärder. tiden betonas att landsbygdsutvecklings i Tyskland spelar en dominerande roll i den tyska regionala politiken och att programmen enligt mål 5b bäst bidrar till att främja denna politik och utvecklingen av landsbygdsområden. I resultaten av utvärderingen efter halva 574. Programmen fortskrider totalt sett på ett mycket tillfredsställande sätt, särskilt i de delstater där landsbygden dominerar. Schleswig-Holstein, Bayern, Badcn-Wurttemberg och Niedersachsen har anpassat sin ursprungliga takt och utgifterna har stigit. De har ansökt om att få ta budgetposten för 1998 i anspråk för att kunna upprätthålla genomförandetakten. På grund av de erfarenheter som vunnits under perioden 1989-1993 lyckades programmen också på ett bättre sätt integrera politik för tillvaratagande av mänskliga resurser i insatserna för landsbygdsutveckling. Spanien 575. De spanska programmen för mål 5b-områdena har fortskridit på ett tillfredsställande sätt under 1997, såväl från finansiell synpunkt som när det gäller det fysiska genomförandet. I slutet av detta år hade de sju mål 5b-regionerna tagit budgetposten för 1997 i anspråk förde tre fonderna och i några fall (Navarra, Aragon) hade de i förväg tagit budgetposten för 1998 i anspråk. Flera regioner börjar redan se att de anslag som tilldelats vissa åtgärder sinar. När det gäller Navarra som är ett föredömligt program på europeisk nivå kommer samtliga anslag att ha förbrukats i början av 1999. 576. Oppföljningskommittéerna for de sju regionerna har bedömt resultaten av de insatser som gjorts under perioden 1994-1996 i ljuset av resultaten av utvärderingen efter halva tiden. De rapporter som studerats ger en sammantagen positiv översikt över den effekt som dessa program har haft, samtidigt som de föreslår möjliga förbättringar när det gäller samordningen mellan de organ som förvaltar de olika åtgärderna samt informationen till partner på landsbygden i de åtgärder som vidtas. Utvärderarna efterfrågar en mer kraftfull insats i genomförandet av ESF-delen av programmet, särskilt när det gäller att samordna åtgärder för att tillvarata mänskliga resurser med de övriga åtgärderna i programmet. 577. Med hänsyn till genomförandet 1994-1996 och utvärderingsrapporterna efter halva tiden, har flera regioner föreslagit en anpassning av den balans mellan åtgärder och huvudlinjer för utveckling som ursprungligen godkändes 1994. i sylte att bättre uppnå programmens mål. Efter det att uppföljningskommittéerna genomfört studium och givit godkännande, har dessa ändringar liksom utnyttjande av deflatorn. bekräftats genom beslut av kommissionen. 132 LANDSBYGDSUTVECKLING Frankrike 578. Under år 1997 har uppföljningskommittéerna för mål 5b huvudsakligen ägnat sig åt att granska rapporterna över halvtidsutvärdcringen som ger en första översikt över genomförandet iver av programmen och effekten av dessa. På detta stadium förfogade man ännu inte effektindikatorer, men utvärderingsarbetena har dock gjort det möjligt att anpassa flera av de samlade programplaneringsdokumenten. 579. Trots den försening som berodde på dröjsmålet med godkännande och start av programmen, har framstegen på det hela taget visat sig vara tillfredsställande och motsvarar i stort sett den föreskrivna årsplaneringen. 580. I vissa områden som inte tidigare var klassade (bland annat Haute-Normandie och fyra av de fem departementen i Pays de la Loire) har det operativa genomförandet av programmet samt administrativ och finansiell förvaltning av detta avslöjat svårigheter som hänger samman med bristen på tidigare erfarenhet av gemenskapsprogram, problem som administrativa ledare, projektledare, och arbetsledare har stött på, samt oundviklig väntan på att programmen skulle godkännas av de berörda aktörerna. Inrättandet av det nationella programmet för tekniskt bistånd 1997 bör kunna bidra till att avhjälpa denna obalans mellan regionerna och främja en större harmonisering av förvaltningen av programmen samt underlätta de ansvarigas arbete genom utbildningsinsatser, utbyte och överföring av information och erfarenhet och genom val av ett kraftfullt datasystem som är kompatibelt mellan regionerna. 581. Åtgärder för kvalitetsförbättring av jordbruksprodukter återkommer i nästan alla program. Som ett exempel kan nämnas det samlade programplaneringsdokumentet Paca med kollektiva åtgärder som organiseras från tidigare till senare led i samtliga jordbrukssektorer och som syftar till ccrtifiering som kvalitetsprodukter, införande 1996 i Bourgogne av ett program för kontraktsbunden produktion av nötkött för att stimulera nyctablerade uppfödare att också hålla göddjur eller i Basse-Normandie inom ramen för de traditionella systemen där man särskilt arbetar för en "normandisering"' av besättningarna. 582. Man kan ofta konstatera svårigheter med att införa verksamheter av ekonomisk natur, särskilt inom jordbruks- och livsmedelssektorn, vilket beror på det låga antalet aktörer på landsbygden. Vissa regioner, bland annat Bourgogne, Franche-Comté, och Limousin har dock med stor framgång infört projekt som rör virke och energi eller bearbetning av virke för att tillvarata lokala skogsresurser. 583. Inom turistseklorn är det stora flertalet av det stora antalet verksamheter i allmänhet ganska spridda och har stött på svårigheter när det gällt att utforma övergripande strategier (som förenar utrustning, planering av byar och strukturering av aktörerna). Samma konstaterande kan göras för utveckling och upprustning av byar där punktvis renovering av kommunala byggnader ofta LANDSBYGDSUTVECKLING 133 för med sig övergripande planeringsprojekt som de smä kommunerna har svårt att utforma och genomföra. Man kan dock lägga märke till vissa projekt av större omfattning som medför en helhetsutformning såsom projektet "Den keltiska kulturens utbredning i Bourgogne". 584. Skyddet och tillvaratagandet av miljön utgör en annan fundamental huvudlinje i programmen. Exempel på detta är Midi-Pyrénées med finansiering av samordnade åtgärder för svaga ekosystem, Basse-Normandie med den kraftfulla programplaneringen av åtgärder som syftar till skydd av vattenresurser och fysisk planering av floder, Bretagne med framhävande av stora natursköna områden. De åtgärder som föreskrivs har i vissa fall förstärkts eller specificerats beroende på hur lokala problem utvecklas, såsom i Bretagne för att bekämpa föroreningar från jordbruket och återupprätta god vattenkvalitet, i Centre med införande av nya åtgärdstyper för hantering av jordbruksavfall eller i Limousin med mobilisering av medel genom deflatorn för att fylla de stora behoven när det gäller strategier för avfallshantering. 585. Vissa program har med stor framgång prioriterat en metod med stor tonvikt på lokalinriktning som vilar på de lokala aktörernas ansvarstagande och förmåga att agera. Det är bland annat fallet i Rhône-Alpes, Midi-Pyrénées och Bourgogne där mål 5b-området är uppdelat i sju "små regioner". Det samlade programplaneringsdokumentet är sålunda föremål för ett annorlunda genomförande i tre nivåer (region - departement - "regionalt samordnat utvecklingsprogram" för varje "liten region") beroende på område. Denna uppläggning har gynnat en samordnad och framåtblickande utformning av utvecklingen på det lokala planet genom att ge möjligheter för ett övergripande projekt för området att växa fram. Italien 586. Generellt sett har genomförandet av programmen bekräftat värdet av de strategier som fastställdes när programmen antogs. Den kollektiva metoden, med en territoriell eller sektoriell strategi, har givits företräde när det gäller investeringar i jordbruksföretag vilket har gjort det möjligt att fördjupa åtgärdernas verkan i området. 1 exempelvis Venetien har de samordnade investeringarna utnyttjat mellan 60 9< och 80 9< av de medel som beviljats för förbättring och diversifiering av jordbruksproduktionen. 587. Allt större uppmärksamhet har riktals mot åtgärder som rör sysselsättningen. Programmet i Toskana-regionen integrerar nya åtgärder för stöd till sysselsättningen (stöd till arbetsförmedling, skapande av företag etc). Särskild hänsyn har ägnats skyddet och uppvärderingen av miljön i provinsen Bolzano där 37 alpstugor och flera hundra zootekniska företag har mottagit stöd avsedda för olika typer av investeringar pa miljöområdet. 588. Uppföljningskommittéerna för de tretton berörda regionerna har sammanträtt regelbundet och halvtidsöversynen håller på att avslutas. Finansiellt sett visar programmen fortfarande på 134 LANDSBYGDSUTVECKLING viss eftersläpning, som särskilt beror på de invecklade genomförandeförfarandena vilka framför allt påverkar betalningarna. Den snabbare takt som förväntades under 1997. har främst kunnat noteras i de regioner som var klassade som mål 5b-områden under den föregående fasen (1989-1993) medan de regioner som mottar stöd för första gången fortfarande brottas med större förseningar. Luxemburg 589. Programmet är uppbyggt kring tre huvudlinjer: förnyelse av sektorn för jord- och skogsbruk med beaktande av miljön, skapande och bevarande av varaktiga arbetstillfällen samt investeringar till förmån för turism och livskvalitet. 590. Efter en kraftig försening av genomförandet av programmet kunde man vid det andra mötet i kommittén i mitten av 1997 ana en vilja att på allvar inleda övervakningen av arbetet. 59/. Genomförandegraden per fond baserad på betalningar har förbättrats jämfört med tidigare: EUGFJ (46,3 9c) och ESF (30,2 %) medan en ganska svag genomförandegrad noteras för ERUF (22,5 9i ). Vissa åtgärder enligt EUGFJ som rör fysisk planering av den framtida nalurparken i Our, miljöskydd, bevarande av landsbygdsområden liksom skapande av övcrnattningsmöjligheter lör turister på lantbruken har ännu inte funnit några intressenter bland projektledare. 592. Upplöljningskommittén har fastställt att en omoricntcring av vissa åtgärder bör ske under år 1998, grundad på utvärderingsrapporten efter halva tiden. Denna rapport bör ha godkänts i början av 1998. 593. Kommittén har fatlat beslut om en ny programplanering av finansieringsplanen och rapporten över icke utnyttjade anslag från budgetposterna 1997. 1998 och 1999 har godkänts av kommissionen. Nederländerna 594. De huvudsakliga prioriteringarna i programmen för de nederländska mål 5b är en förstärkning av ekonomiska verksamheter och förbättring av miljön, hållbar utveckling av regionen genom samtidig förbättring av kvaliteten på den ekonomiska strukturen i syfte att bibehålla eller förbättra sysselsättningsgraden och inkomstnivån och kvaliteten på miljön. 595. I provinserna Friesland. Groningen/Drenthc. Ovcrijssel och Limburg fokuserar man i allmänhet på skapande av nya företag, på turism och landsbygdsutveckling medan provinsen Zeeland betonar diversifiering inom jordbruket. LANDSBYGDSUTVECKLING 135 596. Möten i de fem uppföljningskommittéerna hålls två gånger om året och har förlöpt på ett tillfredsställande sätt. 597. Utvärderingen av varje program efter halva tiden lades fram och godkändes under det första halvåret 1997. Det stora flertalet projektinnehavare konstaterade att deras projekt inte hade kunnat fortsätta utan gemenskapens stöd och att dessa stöd hade gjort det möjligt för dem att påskynda genomförandet i en större skala. Resultaten av dessa utvärderingsrapporter har gjort det möjligt att granska situationen när det gäller de eventuella ändringar som bör vidtas. liksom att angripa problemen 598. Genomförandet av programmen fortskrider på ett tillfredsställande sätt. 41,5 av anslagen lör hela programperioden 1994-1999 lör samtliga områden i mål 5b i Nederländerna har tagits i anspråk och 28,9 av betalningarna har verkställts. Åtagandena per fond är i storleksordningen 52,2 för EUGFJ, 40,3 för ERUF samt 16. 5 för ESF och betalningarna uppgår till 40,7 för EUGFJ, 26,7 för ERUF och 10,1 för ESF. 599. Rent generellt fungerar uppföljningen av det fysiska och finansiella genomförandet av projekten väl för samtliga mäl 5b-områden i Nederländerna. 600. Miljöinslaget är förhållandevis framträdande i de nederländska programmen. I själva verket återfinns det stora flertalet anslag avsedda for miljöåtgärder i provinsen Frise inom åtgärder för miljöskydd samt åtgärder avsedda att stimulera jordbruksmetoder som värnar om miljön. Provinsen Groningen/Drenthe beviljar 12 9c av medlen till skydd av miljö, skog och landskap inom ramen för projekt för förbättring av vattenkvaliteten, fysisk planering av en naturpark och förflyttning av vissa jordbruksföretag. 601. När del gäller informations- och reklamkampanjer, vore det lämpligt att göra programmen för mål 5b i Nederländerna mer överskådliga, vilket har varit en tämligen svag punkt hittills. En informations- och reklamplan kommer att genomföras i syfte att i högre grad nå ut till mottagare i den privata sektorn, och man planerar också att utsträcka deltagandet i förvaltningskommittén till företrädare med annan bakgrund än från statliga myndigheter. Österrike 602. De sju österrikiska mål 5b-omradena täcker omkring 60 9c av den totala ytan och omfattar 29 9c av landets totala befolkning. Totala investeringar uppgår till 2 700 miljoner ecu av vilka gemenskapen står för 411 miljoner ecu. Under de första åren fokuserade programmen främst på skapande av genomförandesirukturer. Myndigheterna fick lägga ner betydande ansträngningar på att anpassa sig till gemenskapens strukturer för finansiering. Finansiellt sett har programmen följaktligen ännu inte hämtat in den försening som skedde under det första programplaneringsåret 136 LANDSBYGDSUTVECKLING (kommissionen fattade sitt beslut i december 1995) även om ESF-anslag för 1997 redan har tilldelats Oberösterreich, Salzburg och Steiermark. 603. För att påskynda genomförandet beslutade uppföljningskommittéerna om nödvändiga ändringar av programmen, inklusive omfördelning av ESF-medel och anpassning av de system med statligt stöd som utgör en integrerad del i programmen. En stor del av insatserna lades på halvtidsöversynen där de första resultaten kommer att bli tillgängliga i mars 1998. Finland 604. Finlands mål 5b-område omfattar en befolkning på 1,1 miljoner, dvs. en femtedel av landets totala befolkning och en fjärdedel av den totala ytan. Mål 5b-området omfattar 14 regioner som är belägna i centrala och södra Finland samt på Åland. Området är myckel glest befolkat, med en befolkningstäthet på 11,5 personer per kvadratkilometer. Råvarusektorn spelar fortfarande en framträdande roll. Andelen arbetstillfällen inom råvarusektorn överstiger 20% med stora variationer mellan regionerna där den i vissa av dem uppgår till hela 30 %. Regionen påverkas sålunda starkt av strukturomvandlingarna i råvarusektorn. Den totala kostnaden för mål 5b-programmen för perioden 1995-1999 är 624 miljoner ecu varav gemenskapens bidrag är 194 miljoner. 605. Programmet förvaltas på regional nivå. 1995 inrättades en regional förvaltningskommitté för att leda projekten i varje region och dessa kommittéer består av företrädare för olika administrativa sektorer, lokala myndigheter och experter på landsbygdsutveckling. De regionala råden samordnar programarbetet och säkerställer kopplingen till de regionala strategierna. För att förenkla den regionala administrationen inhystes distriktskontoren för jordbruksministeriet, handels- och industriministcriet och arbetsmarknadsministeriet inom samma regionala organ. Denna nya administrativa struktur startade i september 1997 och denna förenkling förväntas i framtiden förbättra genomförandet av strukturfondernas strategier och det regionala partnerskapet. 606. Målen med de finska programmen är att diversifiera och stärka de små och medelstora företagen, att utveckla tjänster på landsbygden och att göra landsbygdsområdena mer attraktiva. Ett viktigt mål är också att hjälpa landsbygdsområdena att anpassa sig till den gemensamma jordbrukspolitiken och alt diversifiera verksamheterna inom och ulom jordbruksföretagen. Råvarusektorns struktur kommer att förbättras genom att nya kvalitctsproduktcr utvecklas och genom att samarbetet mellan jordbruksföretagen och andra företagare på landsbygden förstärks. 607. Under 1997 fokuserade uppföljningskommitténs arbete på att finna sätt att påskynda genomförandet av programmet och att förbättra kontraktssystemet. I syfte att förbättra genomförandet anställde de finska myndigheterna ytterligare projektledare, förbättrade informations- och reklamåtgärderna och inrättade nationellt finansierade lokala aktionsgrupper för att aktivera projekt. LANDSBYGDSUTVECKLING 137 608. Utvärderingsrapporten överlämnades under hösten och visade på förbättringar i fråga om partncrskap och projektledning. Rapporten pekar också på behovet av att förbättra programmets administrativa strukturer liksom att klargöra regionernas roll. 609. En av studiens iakttagelse var att de regionala skillnaderna tycks öka i Finland, dvs. landsbygdsregionerna förlorar i ställning när det gäller befolkning jämfört med övriga finska regioner. 610. Kommissionen har till de finska myndigheterna enträget framhållit sin oro över bristande kontroll och alltför låg utgiftsnivå. Trots detta har positiva erfarenheter noterats i Finland. Flera olika lokala utvecklingsprojekt som syftar till att diversifiera den ekonomiska strukturen, skapa nya arbetstillfällen, utveckla lokala tjänster och avhjälpa miljöbrister har inletts (södra Österbotten). 1 andra fall har insatser gjorts för att främja förädling av råvaror (vilda bär, mekanisk träförädling) och alt utveckla kulturevenemang baserade på den karelska och ortodoxa kulturen (Savo-regionen). Många finska regioner genomför projekt som är inriktade på att bygga upp nätverk av landsbygdsföretag och därmed öka dessas konkurrenskraft och minska de negativa effekterna av de långa avstånden. Sverige 611. Genomförandet av de samlade programplaneringsdokumenten i de fem svenska mål 5b- områdena (godkända av kommissionen den 8 maj 1996) inleddes i praktiken under hösten 1996. För de nya medlemsstaterna har införande av systemet med strukturfonderna inneburit skapande av nya administrativa strukturer som det har tagit viss tid att hantera. Detta förklarar den långsamma starten av genomförandet av programmen. Genomförandetakten ökade dock påtagligt under första hälften av 1997 i de flesta regioner, och enligt prognoserna kommer framstegen att fortsätta. Inledande problem av administrativ natur har också präglat betalningssituationen, men även på detta område förväntas en upphämtning till följd av påskyndande av åtaganden och förbättrade rutiner. 612. Utvärderingen efter halva tiden av de fem programmen slutfördes under hösten 1997. Som helhet förblir programmen giltiga och inga större förändringar förväntas. Dock noterades att nedskärningarna i den statliga budgeten kan leda till att det i framtiden blir svårare att erhålla nationell medfinansiering lör projekt. Den allmänna utvecklingen i fråga om sysselsättningen kan i vissa regioner göra det svårt att nå de syssclsättningsmål som satts upp för programmen. De inledande administrativa problemen togs också upp liksom behovet av att vidta åtgärder för alt påskynda genomförandet av åtgärder som fortskrider alltför långsamt. Förenade kungariket 613. De elva programmen syftar till alt utveckla landsbygdsområden på ett samordnat sätt varvid utvecklingsåtgärder inom jordbruks- och miljösektorn i möjligaste mån kopplas till utveckling av andra sektorer inom den lokala ekonomin. 138 LANDSBYGDSUTVECKLING 614. Utvärderingen efter halva tiden är nästan slutförd lör alla elva programmen. Resultaten indikcrar att de ursprungliga strategierna och finansiella anslagen till de olika prioriteringarna i vart och ett av programmen fortfarande är giltiga och endast i några få fall föreslås ändringar av de finansiella planerna. Studierna har visat att större stramhet krävs när det gäller kontroll i programmens och bedömning av resultat och rekommendationerna har förvaltningssystem. införlivats 6/5. Den uppenbara bristen på nationell medfinansiering för diversificring inom jordbruksnäringen och turismen är ett specifikt problem lör EUGFJ i landsbygdsområden i Wales där det är möjligt att omkring en tredjedel av anslaget kan komma att förbli outnyttjat. 6/6. Trots vissa reservationer i utvärderingarna beträffande rapporteringen av några av resultatprognoserna är det troligt att programmens mål för skapande av nya arbeten kommer att överskridas. 617. Finansieringstakten fortsätter att vara långsam inom alla fonderna. Detta döljer mycket större framsteg när det gäller anslag till projekt vilket för EUGFJ har stigit till 70 % av programmedlen i vissa regioner. Dessa projekt har avslutats och inväntar slutbetalning. Goda framsteg görs i Skottland och Wales där kraftfulla åtgärder har vidtagits för att främja miljöinvesteringar tillsammans med EUGFJ. Gemenskapsinitiativ och nyskapande åtgärder Leader II 618. Gemenskapsinitiativet Leader syftar till att stödja projekt för landsbygdsutveckling som utarbetas och förvaltas av lokala aktörer på landsbygden och som prioriterar åtgärder av nyskapande, demonstrativ och överföringsbar art. 619. Leader II som är en vidareutveckling av Leader I. formar sig kring följande tre huvudlinjer: — Stöd till projekt som skall vara nyskapande, överföringsbara och belysande för de nya utvecklingsmöjligheterna på landsbygden. — Stöd till erfarenhetsutbyte och överföring av kunnande. — Stöd till transnationella samarbetsprojekt. 620. Vid utgången av 1995 hade 67 Leader Il-program godkänts av kommissionen. Den 31 december 1996 hade ytterligare 31 program godkänts. Under 1997 hårde lyra sista programmen godkänts. De disponibla anslagen uppgår till omkring 1. 7 miljarder ecu. 62/. En lägesbeskrivning per land ser ut som följer: LANDSBYGDSUTVECKLING 139 Belgien 622. Leader Il-programmen för Meetjesland och Westhock som infördes den 24 oktober 1994 har varit föremål för många diskussioner och omarbetningar under en mycket utdragen förhandling. Kommissionen har ansträngt sig att förvissa sig om de viktigaste inslagen i åtgärden, bland annat att fastställa mottagare av gemenskapsstödet (lokala aktionsgrupper och grupperingar) liksom beaktande av principen om koncentration av stödet för att garantera programmens verkan. Programmen godkändes den 12 december 1997. 623. Leader Il-programmet för provinsen Hainaut antogs den 8 juli 1997. Gemenskapsstödet uppgår till sammanlagt 4,1 miljoner ecu (EUGFJ 1,9 miljoner ecu och ERUF 2,2 miljoner ecu) till offentlig och privat finansiering om totalt 9,3 miljoner ecu. 624. Kommissionen antog den 19 juni 1997 Leader Il-programmet 5b för Vallonien som innebar ett gemenskapsanslag på nära 3,3 miljoner ecu. Programmet lägger tonvikten vid stöd till skapandet av lokala aktionsgrupper som har förmåga att lägga fram förslag till och därefter genomföra lokala program för nyskapande utveckling. Det nya i detta tillvägagångssätt, som omfattar samtliga ekonomiska sektorer och som lägger "de officiella strukturerna för stöd till utveckling" i "lokala gruppers" tjänst, förklarar det långa dröjsmålet innan kommissionen kunde fatta ett beslut. Danmark 625. Det danska Leader Il-programmet haren total budget för perioden 1994-1999 som uppgår till 26 miljoner ecu ( 1994 års priser). Programmets långsiktiga mål är att behålla och vidareutveckla områdena såsom aktiva, levande och livskraftiga lokala samhällen. 11 lokala aktionsgrupper har valts ut, utvccklingstjänstcmän har utnämnts, ett antal projekt enligt prioritet A (förvärv av kompetens) har inletts och reklamåtgärder har genomförts. När dessa åtgärder ger resultat förväntas framstegen fortskrida i en snabbare takt. Tyskland 626. De 50 lokala aktionsgrupperna eller andra kollektiva aktörer i Leader II inom mål 1 använder alla medel för att förbättra den ekonomiska situationen i byarna, bland annat inom området för tjänster och verksamheter som inte har någon anknytning till en fast installation. 140 LANDSBYGDSUTVECKLING 627. Ett viktigt inslag i landsbygdsutvecklingen är underhåll av kulturlandskapet och bevarande av detta. 628. Utnyttjandetakten av anslagen fortgår som föreskrivet. Utvärderare för expertutlåtanden efter halva tiden har utnämnts och de kommer att lägga fram sina rapporter i april 1998. 629. För perioden 1994-1999 finris disponibla anslag på sammanlagt 50 miljoner ecu från utvecklingssektionen vid EUGFJ. 630. Hittills har 119 Leader-grupper inom mål 5b börjat utveckla projekt inom olika verksamhetsområden. Detta har redan för tre av de sju tyska programmen medfört tilldelning av ytterligare reserv- och indexreglerade fonder, medan genomförandetakten när det gäller betalningar för de övriga programmen fortfarande är otillfredsställande. Utvärderare som skall genomföra halvtidsöversynen har utnämnts av uppföljningskommittén i syfte att analysera genomförandeproblem och utvärdera de socioekonomiska effekterna. 631. Ett nationellt Leader-nätverk har inrättats och delfinansierats av kommissionen. Syftet med detta är att främja nätverksinsatser. Grekland 632. Genom undertecknande av överenskommelser mellan lokala aktionsgrupper och mellanliggande organ liksom inledande av åtgärder genom de lokala aktionsgrupperna och projektinnehavarna kommer 1997 att bli det år då Leader II startar på fältet. Spanien 633. Majoriteten av de lokala aktionsgrupperna i de regionala Leader Il-programmen enligt mål 1, som inledde sitt arbete genom att tillägna sig kompetens, har lagt fram nyskapande projekt som nu håller på att komma igång. 634. Leader Il-programmen i mål 5b-områdena har under 1997 slutfört de sista faserna för urval av lokala aktionsgrupper vilket gör att genomförandet på fältet kommer att uppnå sin marschfart. Den finansiella genomförandetakten som ännu är blygsam bör snabbt ta fart. Leader Il-programmen föreskrev ett mycket lågt offentligt deltagande, vilket är svårt att förena med den höga standard för nytänkande och kvalitet som krävs i de projekt som stöds. I syfte att ge företräde åt den kvalitativa verkan av dessa program och grundat på förslag från uppföljningskommittéerna har kommissionen ändrat besluten om Leader II, för att inrikta de anslag som kommer från förstärkningen av gemenskapsåtgärderna och deflatorn 1994-1997 till att förstärka gemenskapens delfinansieringsgrad. LANDSBYGDSUTVECKLING 141 Frankrike 635. Efter tilldelning av reserven och deflatorn uppgår det anslag som tilldelats de 18 Leader Il-programmen i mål 5b till sammanlagt 223,090 miljoner ecu. Regionerna har slutfört urvalet av lokala aktionsgrupper varvid vissa av dem har förbehållit sig möjligheten att inleda en andra ansökningsomgång för projekt. Programplaneringsprocessen har dock gått förhållandevis sakta och flera lokala aktörer ifrågasätter gemenskapsinitiativets tungrodda och hämmande förvaltning på regional nivå. 636. I mål 1-områdena tycks förseningarna i genomförandet av gemenskapsinitiativet Leader II hämtas in. Irland 637. En fristående utvärderare genomförde en halvtidsöversyn av Leader Il-programmet som användes av uppföljningskommittén för att granska de framsteg som gjorts på detta stadium. Ett antal ändringar från gemenskapsinitiativens reserv har avsatts till grupperna. av programmet har överenskommits. Tilläggsfinansieringen Italien 638. Leader Il-programmen för de åtta italienska mål 1-områdena godkändes mellan 1995 och 1996. Fram till början av 1997 hade beslutsorganen i regionerna Abruzzerna, Kampanien, Kalabrien och Sardinien valt ut 41 lokala åtgärdsplaner som lagts fram av lokala aktionsgrupper eller grupperingar. De övriga regionerna slutförde denna verksamhet under det andra halvåret 1997. Programmen är i allmänhet belägna i de områden som är mindre gynnade när det gäller ekonomisk verksamhet och sysselsättning. Åtgärderna kompletterar i vissa fall de som återfinns inom de operativa programmen men i de flesta fall syftar de till att bevara eller förnya specifika lokala jordbruks- och hantverksverksamheter. 639. Den andra fasen för Leader Il-initiativet i de 13 italienska mål 5b-områdena har varit föremål för ett stort intresse från potentiella stödmottagare vilket har föranlett de lokala aktörerna att ta många kontakter för att bygga upp lokala partnerskap. 142 LANDSBYGDSUTVECKLING 640. 52 lokala aktionsgrupper har valts ut. Urvalet är ännu inte slutfört i Lalium och Piemonle. Del har visat sig särskilt svårt att välja ul lokala aktionsgrupper på regional nivå. Detta skedde på grundval av kvalitativa kvantifierade kriterier och syftade särskilt till att säkerställa en tillfredsställande territoriell koncentration. Luxemburg 641. Leader Il-programmet som godkändes 1995 valde en strategi som helt och hållet vilade på nytänkande och överföringsbarhet. Strategin avser konkreta projekt för lokal utveckling som är inriktade på samtliga ekonomiska och kulturella sektorer. 642. Genom detta initiativ har man lyckats förena alla lokala aktörer inom ett regionalt partnerskap som omfattar så gott som alla socioekonomiska sektorer. 643. Trots vissa svårigheter på institutionell och administrativ nivå kan konstateras att Leader Il-programmet fortskrider i tillfredsställande takt. 644. De lokala aktörerna har samlats inom två lokala aktionsgrupper (Clervaux-Vianden och Redangc-Wiltz). 645. Det operativa programmet som består av en enda del avser en sammanlagd kostnad på 4 883 300 ecu med ett gemenskapsbidrag som uppgår till I 000 000 ecu, dvs. ungefär 20 % av den sammanlagda kostnaden. 40 % av gemenskapens betalningar har redan verkställts. 646. Utvärdering efter halva tiden av programmet planeras ske under det första halvåret 1998. Uppföljningskommittén som har sammanträtt under 1997 har godkänt behovet av att förändra inriktningen i fråga om två åtgärder ("Nyskapande investeringar för små och medelstora företag" och "Stimulans av distansarbete på landsbygden") för att på ett bättre sätt hävda dessa åtgärders pilotkaraktär för regionen och dess foretag. Nederländerna 647. Det nationella nederländska nätet Leader II godkändes officiellt av kommissionen den 2 april 1997. Placerat under beskydd av provinsen Frise har detta nät som mål att utbyta erfarenheter, ägna sig åt ömsesidigt samarbete, samt organisera besök och studier på särskilda teman. 648. Uppföljningen av de tre Leader Il-programmen (Noord-West Friesland. Noord-Wcst Groningen och Noord-Oost Friesland. Drenthc) garanteras genom uppföljningskommiltéerna för LANDSBYGDSUTVECKLING 143 mål 5b medan de tre lokala aktionsgrupperna ser till att projekten förlöper smidigt. Dessa program som huvudsakligen syftar till alt stimulera varaktiga verksamheter när det gäller ekonomi, jordbruk och turism, fortskrider på ett tillfredsställande sätt. Gemenskapsbidraget för de Ire Leader Il- programmen för mål 5b-områdcna uppgår till 6,34 miljoner ecu. Nära 30 % av betalningarna har genomförts. 649. Genomförandel av Leader Il-programmet i Flcvoland förlöper enligt prognoserna. Österrike 650. Genom Leader Il-programmet i Burgenland har det blivit möjligt att utvidga och koppla ihop installationer för infrastruktur och tjänster med varandra för att göra dessa mer effektiva och bättre anpassade till behoven. Befolkningens motivering och kompetens har förstärkts. 651. De anslag som är disponibla för perioden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1,1 miljoner ecu för utvecklingssektionen vid EUGFJ. 652. Under det första året av genomförande av Leader var den huvudsakliga inriktningen i mål 5b-områdena upprättandet av aktionsgrupper av vilka 40 nu har börjat att genomföra åtgärder. De finansiella framstegen är ännu blygsamma. Det förhållandevis stora antalet projekt som under tiden blivit klara att genomföras kommer att leda till en kraftig ökning av programgenomförandel under nästa år. 653. I syfte att förbättra kommunikationen mellan de olika grupperna skapades 1997 ett nationellt Leader-nätverk. Kommissionen beslutade alt medfinansicra 50 9c av de totala kostnaderna för detta (250 000 ecu). Portugal 654. Den försening av genomförandet av Leader II som konstaterades under 1996 har hämtats in under 1997. Ett beslut om omprogramplanering som tar hänsyn till det faktiska genomförandet av programmet liksom deflatorerna och gemenskapsinitiativens reserv antogs i maj 1997. Det sammanlagda gemenskapsbidraget uppgår till 130. 9 miljoner ecu varav 71. 7 miljoner faller på utvecklingssektionen vid EUGFJ. Finland 655. Sirategin för Leader Il-programmet är att aktivera landsbygdsbefolkning och lokala samhällen att upprätta nya lokala aktionsgrupper lör alt genomföra en innovativ utvecklingsprocess i syfte att hantera anpassningen till de nya utmaningar som anslutningen till unionen skapat, liksom 144 LANDSBYGDSUTVECKLING nedskärningarna inom jordbruket och brislen på arbetstillfällen. De två programmen, ett för mål 5b-områdei och ett annat för mål 6-omrädct, antogs under 1996. Sammanlagt inrättades 22 lokala aktionsgrupper varav 10 i mål 6-området och 12 i mål 5b-området. De lokala aktionsgrupperna slartade i fas A genom alt öka sina kunskaper och slutföra sina affärsplaner innan de under senvåren 1997 började genomföra ålgärd B. Målen i landsbygdsområdena är att förbättra och diversifiera affärsverksamheter och utnyttja lokala och regionala resurser. 656. I juli antogs det nationella Leader Il-nätverket av kommissionen (som sam finansierade 50 % av de totala kostnaderna för detta). Det nationella nätverket har som mål att fungera som en informationslänk mellan de lokala aktionsgrupperna på nationell nivå och mellan de nationella grupperna och den europeiska nivån och ge tekniskt bistånd till alla Leader-grupper inom EU. Sverige 657. Målet med Leader Il-programmen är att främja en process som ser landsbygdsområdena som en framtida resurs, öka dessa områdens attraktivitet och att därigenom stimulera inte bara de människor som för närvarande är bosatta där utan också uppmuntra människor att flytta dit. Tre lokala aktionsgrupper inrättades i mål 6-områdct under 1996 och gick direkt in i fas B för att genomföra sina förctagsplaner. 658. De nio lokala aktionsgrupperna i mål 5b-områdcna inledde sitt arbete i slutet av 1996. Vissa administrativa problem och informationsproblem ledde till en långsam start. Dessa problem togs också upp i den utvärderingsrapport efter halva tiden som lades fram under hösten 1997. När det gäller de administrativa problemen ansåg dock utvärdcrarna att dessa problem i stort sett var lösta och att genomförandet nu tycktes förlöpa tillfredsställande. Utvärderarna betonade vikten av en utvidgad närvaro av lokala företag i partnerskapet. 659. Ett nationellt nätverk som medfinansicras av gemenskapen har upprättats. Delta kommer att hjälpa de lokala aktionsgrupperna alt genomföra sina planer och också stimulera dem att ta internationella kontakter, en verksamhet som hittills har varit begränsad. Förenade kungariket NORDIRLAND 660. Leader Il-programmet fortsätter att genomföras på etl tillfredsställande sätt och ytterligare medel anslogs till programmet i Nordirland frän Leader H-reserven. En utvärdering och granskning efter halva tiden av programmet har slutförts men inga större förändringar rekommenderades. LANDSBYGDSUTVECKLING 145 SKOTSKA HÖGLÄNDERNA OCH ÖARNA 667. Programmet har varit föremål för utvärdering och granskning efter halva tiden. Tillägg av medel från Leader Il-reserven och deflatorn leder till en förändring av det ursprungliga kommissionsbeslutet. Mål 5b * 662. När de 31 lokala aktionsgrupperna som bildats under Leader II kommer in i arbetet är det uppenbart att framstegen kommer att ta fart. En viss oro föreligger dock för att denna ökningstakt inte kommer att vara snabb nog för att man skall kunna utnyttja alla medel. En av stötestenarna för ett antal av grupperna har varit svårigheten att garantera lokal offentlig medfinansiering för att matcha Leader Il-medlen från strukturfonderna och detta har otvivelaktigt dämpat takten. 663. Ett antal grupper har börjat utveckla transnationella kontakter i syfte att utveckla gemensamma projekt. Detta är uppmuntrande eftersom sådan verksamhet tidigare har visat sig allra svårast att genomföra. I Förenade kungariket visar sig bristen på ett nationellt nätverk medfinansierat av 664. gemenskapen vara problematisk. Frånvaron av enighet om nationell samfinansieringskälla äventyrar en åtgärd som de lokala aktionsgrupperna bedömer som nödvändig. Övriga initiativ 665. Övriga gemenskapsinitiativ som finansieras genom EUGFJ berör framför allt Regis II och Interreg II. Belgien 666. Interreg Il-programmet antogs den 15 juli 1996. Anslaget från EUGFJ är blygsamt och uppgår till 0,7 miljoner ecu av ett totalbelopp för gemenskapen på 27,9 miljoner ecu. Grekland 667. Dfen andel som finansieras genom EUGFJ integrerades den 30 juli 1996 i programmet "Yttre gränser'* i gemenskapsinitiativet Interreg II. EUGFJ:s-åtgärder som omfattar perioden 1996-1999 uppgår till 33,5 miljoner ecu av ett sammanlagt gemenskapsbidrag på 314 miljoner ecu. 146 LANDSBYGDSUTVECKLING Frankrike 668. De program som ingår i gemenskapsåtgärden Regis II och avser Réunion, Martinique, Guadeloupe och Franska Guyana har alla antagits. EUGFJ:s deltagande uppgår till 68 miljoner ecu för de fyra franska utomeuropeiska departementen. Dessa program innehåller åtgärder som motsvarar olika gemenskapsinitiativ, bland annat Leader II. 669. Programmet Intcrreg II för franska Hainaut antogs den 15 juli 1996. Anslagen från EUGFJ är blygsamt och uppgår till 1,47 miljoner ecu av totalt 29,4 miljoner ecu. 670. Intcrreg Il-programmen för Korsika-Sardinien och Korsika-Toskana antogs den 27 september 1996 respektive den 26 september 1996. De har tilldelats ett mycket litet anslag från EUGFJ på 0,5 och 0,27 miljoner ecu. Irland och Förenade kungariket 671. Särskilt program för att stödja fred och återförening. EUGFJ:s andel av detta program ökade sina åtaganden och utgifter under året. Nätverket för samhällen på landsbygden och landsbygdens utvecklingsråd anslog alla sina medel och jordbruksministeriet inrättade en "Förbättringsplan för landsbygd och jordbruksföretag" som togs emot väl av jordbrukarna. En utvärdering och granskning efter halva tiden har slutförts och den viktigaste rekommendationen var att pengar för programmets återstående två år borde anslås på grundval av resultaten under de första tre åren. EUGFJ fortsatte att stödja upprustning i byar och projekt för god vattenkvalitet i Irland inom detta program under 1997. 672. Intcrreg. En utvärdering och granskning efter halva tiden slutfördes varvid rekommenderades närmare samarbete och mer effektiv administration av programmet. Ett större djurhållningsprojekt som binder samman två avlägset belägna landsbygdsområden inleddes under året. Portugal 673. Regis Il-programmet för Azorerna och Madeira var föremål för en ändring i juni 1997 för att anpassa programplaneringen till del finansiella genomförandet 1994 och 1995. ta hänsyn till deflatorn och införa en ny åtgärd i Madqira. finansierad genom utvecklingssektionen vid EUGFJ, för biologisk bekämpning av Medelhavsflugan. Det totala gemenskapsbidraget uppgår till 126,5 miljoner ecu varav 8. 2 miljoner ecu kommer från utvecklingssektionen vid EUGFJ. LANDSBYGDSUTVECKLING 147 Finland 674. Intcrreg H-programmet Nordkalotten (Finland/Svcrige/Norgc) innefattar åtgärder för att främja samarbete inom smäskaliga företagsverksamheter, förbättra miljön och levnadsförhållandena i landsbygdsområden v. ch ge de traditionella formerna för sameförsörjning en starkare ställning. 675. EUGFJ:s finansiering i de två finska/ryska Intcrreg Il-programmen, Karelen och Sydöstra Finland har som mål att stödja förändring och utveckling inom jordbruksnäringen och livet på landsbygden. 676. Samtliga tre program antogs den 30 juli 1996 och har tilldelats det ganska blygsamma beloppet på 3,5 miljoner ecu från EUGFJ. Sverige 677. I Intcrreg Il-programmet Nordens gröna bälte (Sverige/Norge) finansierar EUGFJ lokal utveckling, särskilt samarbete mellan olika forsknings- och utbildningsenheter och bygrupperingar. Programmet antogs den 23 juli 1996 och har beviljats stöd på 5. 5 miljoner ecu varav I miljon ecu från EUGFJ. 67rS'. Intcrreg Il-programmet Nordkalotten (Finland/Svcrige/Norgc) innefattar åtgärder för att främja samarbete inom smäskaliga företagsverksamheter, förbättra miljön och levnadsförhållandena i landsbygdsområden och ge de traditionella formerna för same försörj ning en starkare ställning. Programmet antogs den 30 juli 1996 och har beviljats ett stöd på 12. 2 miljoner ecu varav 1,6 miljon ecu från EUGFJ. Utvärdering av programmen för landsbygdsutveckling 679. Enligt bestämmelser i befintliga lagar och andra författningar och med sikte på sund och effektiv förvaltning såsom eftersträvas genom SEM 2000. har kommissionens avdelningar erhållit nästan samtliga de utvärderingsrapporter som gjorts efter halva tiden när det gäller programmen för landsbygdsutveckling, såväl för de områden som ingår i mål I som de som omfattas av mål 5b. När det gäller mål 5b utarbetas sammanfattningar av dessa utvärderingar för att dra de viktigaste slutsatserna vad avser genomförandet på finansiell och fysisk nivå (grundade på förteckningen indikatorerna), åtgärdernas sociockonomiska verkan, genom över de kvantifierade förandebestämmelserna lör programmen liksom förvaltningsproblem. Dessa slutsatser har överlämnats till de olika uppföljningskommittéerna som har använt dem för att vidta nödvändiga ändringar av programmen efter halva tiden. Dessa rapporter möjliggör också for kommissionen att förbättra politiken för landsbygdsutveckling inför förberedelserna av nästa etapp. 148 LANDSBYGDSUTVECKLING 680. Den interimistiska rapporten om utvärdering i efterhand av Leader I (1989-1994) har överlämnats till kommissionen. Den omfattar de dåvarande tolv medlemsstaterna, och analyserar åtgärdens stigande förlopp och dess medverkansbaseradc karaktär och ger en typologi över de 217 lokala aktionsgrupperna som baseras på territorium, åtgärder och den grad av framgång de rönt. En mer djupgående enkät håller på att genomföras av en del av grupperna i syfte att avgöra vilken konkret effekt de åtgärder som bedrivits har haft. 681. Som ett resultat av rådets resolution av den 2 décerner 1996 (EGT C 386, 1996, s. l ) om beaktande av lika möjligheter för kvinnor och män inom strukturfonderna, har denna dimension införts i utvärderingarna. Kompletterande åtgärder Miljö 682. Förordning (EEG) nr 2078/92 innebär att åtgärderna som föreskrivs i artikel 19 i förordning (EEG) nr 2328/91 före reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken fullföljs och avsevärt utvidgas. I programmen föreskrivs att jordbrukarna skall använda miljövänliga produktionsmetoder eller genomföra åtgärder för att skydda miljön och bevara landskapet. Dessa åtaganden skall sträcka sig över en period om minst 5 år (eller 20 år vid långsiktigt arealuttag av miljöskäl). Stödbeloppet fastställs utifrån den areal och typ av skörd som föreskrivs i åtagandet. 683. De två första åren efter åtgärdens införande kännetecknades av förseningar i genomförandet av vissa program och ett underutnyttjande av finansieringsramen. Detta hade olika orsaker, bland annat det förhållande att åtgärderna krävde en nyorientering hos jordbruksföretagarna och förändringar på administrativ nivå. 1996 var, för första gången, nästan alla medlemsstaternas miljöprogram i jordbruket i gång. 1996 var också det första helår under vilket de nya medlemsstaternas program tillämpades. Under 1997 har flera av de program som godkändes 1993 avslutat den första fasen om 5 år. 684. 130 program eller grupperingar av miljöprogram i jordbruket som lagts fram av medlemsstaterna och regionerna, inbegripet Finland, Sverige och Österrike, inom ramen för förordning (EEG) nr 2078/92 har godkänts av kommissionen. Dessutom godkände kommissionen ändringsförslag från medlemsstaterna avseende 50 av dessa program i ljuset av de första erfarenheterna av deras genomförande. 685. I april 1996 antog kommissionen tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 2078/92 (' ) i syfte att precisera förordningens ramverk, säkerställa samordningen mellan miljöåtgärderna i (') Förordning (EG) nr 746/96. EGT L 102. 25. 4. 19%. s. 19. LANDSBYGDSUTVECKLING 149 jordbruket och andra åtgärder inom andra gcmcnskapspolitiska områden, fastställa vissa villkor lör beviljande av stöd, säkerställa en viss smidighet i fråga om åtagandena för att förordningen skall bli framgångsrik, införa administrativa bestämmelser samt tillhandahålla medel för finansiell och administrativ uppföljning samt utvärdering, kontroller och påföljder. För merparten av prog. ammen har utarbetandet av ett syslem för kostnadsuppföljning gjort det möjligt att noga följa kostnadsutvecklingen lör miljöåtgärderna i jordbruket och därigenom säkerställa ett effektivt genomförande av programmen. 6(S'6. Kommissionen faster stor vikt vid att miljöåtgärderna inom jordbruket följs upp och utvärderas. Tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 746/96 upprättar regler för en sådan uppföljning och utvärdering och kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna påbörjat arbetet med en fördjupad studie som baserar sig på de planer, metoder och första uppföljnings- och utvärderingsresultat som medlemsstaterna delgivit kommissionen i enlighet med vad som föreskrivs i tillämpningsföreskrifterna. Kommissionen bevakar att denna tilläggsåtgärd tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt i medlemsstaterna. En rapport ställd till parlamentet och till rådet om genomförandet av förordningen har utarbetats och kommer att kompletteras genom en serie arbetsdokument oni stödet till det ekologiska jordbruket, om genetiska resurser, om utvärdering och uppföljning samt genomförandet i medlemsstaterna. Gemenskapens system för hjälp till förtidspension 6<S'7. Gemenskapens system för hjälp till förtidspension med stöd av förordning (EEG) nr 2079/92 syltar till att underlätta att äldre jordbrukare ersätts av yngre, som kan göra de kvarvarande jordbruken mer livskraftiga. 688. Denna stödordning genomförs för närvarande i tio medlemsländer i form av fleråriga nationella eller regionala program. Åtgärden tillämpas inte av Förenade kungariket. Nederländerna och Luxemburg. Av de nya medlemsstaterna är det bara Finland som tillämpar den. 689. Sammantagna syftar programmen till en minskning av arbetsstyrkan med cirka 205 000 jordbruksföretagare och 7 500 avlönade jordbruksarbetare. Den härvid frigjorda arealen beräknas uppgå till närmare 4 miljoner hektar, varav en del skall tas i bruk för ickc-jordbruksändamål. såsom skogsbruk och skapandet av ekologiska reservat. Återstående del av den frigjorda arealen skall överföras till jordbrukare som övertar jordbruk. Av dessa ges ofta prioritet åt unga jordbrukare som använder arealen for att utöka jordbruket eller etablera sig med jordbruket som sin huvudsakliga inkomst. Skogsvårdsåtgärder inom jordbruket 690. Inom ramen för tillämpningen av förordning (EEG) nr 2080/92 om upprättande av ett gemensamt system för stöd till skogsvårdsåtgärder inom jordbruket, har kommissionen fattat beslut ! 50 LANDSBYGDSUTVECKLING om flera tekniska och finansiella justeringar i programmen i syfte att effektivisera deras genomförande i medlemsstaterna, liksom att anpassa de finansiella medlen. 691. 1 enlighet med förordningen överlämnades en rapport till parlamentet och rådet i slutet av 1997, som beskriver tillämpningen av åtgärderna under perioden 1993-1996 och den effekt de haft på gemenskapspolitiken (den gemensamma jordbrukspolitiken, miljöpolitiken, skogspolitiken). 692. Därutöver har rådet antagit en förlängning för en period på 5 år (1997-2001) av gemenskapsåtgärder förknippade med skydd av skogsområden mot luftföroreningar (förordning (EG) nr 307/97 om förlängning av förordning (EG) nr 3528/86) och mot skogsbränder (förordning (EG) nr 308/97 om förlängning av förordning (EEG) nr 2158/92). 695. När det gäller dessa två åtgärder har kommissionen för övrigt beviljat ett stöd på 18,7 miljoner ecu till projekt som medlemsstaterna lagt fram för 1997. 694. Genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 1615/89 som förlängts genom förordning (EG) nr 400/94 om upprättande av ett europeiskt system for information och kontakter rörande skogsbruk har givit upphov till fortsatta insatser som syftar till att harmonisera och förbättra kvaliteten på europeisk statistik i fråga om skogsbruk. Samrad på detta område med internationella organisationer såsom ECE och FAO har konsoliderats. Artikel8 695. De åtgärder som avses i artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 ( ' ), ändrad genom förordning (EEG) nr 2085/93 (:). föreskriver — pilot- eller demonstrationsprojekt. — tekniskt bistånd. — utvärderingsstudier. — de åtgärder som krävs lör att sprida resultaten. 696. Dessa åtgärder syltar till — att utforska möjligheterna till nyskapande utveckling som skulle kunna faen kalalysatoreffekt på utvecklingen i landsbygdsområdena, — att utvärdera och bedöma effektiviteten hos andra gemenskapsåtgärder. (') EGTL 374. 31. I2. I98S. v 24. I) EGTL 193. 31 7 1993. s 44 LANDSBYGDSUTVECKLING 151 — att på gemenskapsnivån sprida kunskaper, erfarenhet och resultat av verksamheter på området för landsbygdsutveckling och av förbättringar av jordbruksstrukturer. 697. En ansökningsomgång för pilotprojekt och demonstrationsprojekt för kvinnor på landsbygden offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i september 1996 ('). I slutet av februari 1997 hade drygt 400 förslag inkommit, vilka har granskats under året. Kommissionen kommer i början av 1998 att välja ut vilka projekt som skall godkännas. Jordbruksforskning 698. Under 1997 finansierades jordbruksforskningen qver två särskilda program gemenskapens forsknings- och utvecklingsbudget (FoU), nämligen 1) "Jordbruk och jordbruksindustri, inklusive fiske, Air, 1990-1994" (:). inom 2) "Jordbruk och fiske, inklusive jordbruksindustri, livsmedelsteknik, Skogsbrukjordbruks- och landsbygdsutveckling, Fair, 1994-1998" ('). '. 699. Under 1997 inlämnades de slutliga rapporterna och slutliga betalningar gjordes för 9 projekt under Air-programmet som nu håller på att avslutas. 700. En betydande andel (260 miljoner ecu) av det pågående Fair-programmets budget om totalt 650 miljoner ecu är avsett till FoU inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling. 701. Inlämnade resultat och tillgängliga publikationer tyder på att de 43 projekt som valdes ut av de 520 projektförslag som inlämnades i den första ansökningsomgången (4) till Fair 1995 och för vilka 43 miljoner ecu fanns disponibla, ger resultat som är på väg att råda bot på några av de problem som den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen står inför. 702. Av de 518 förslag rörande jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling som lämnats in i den andra omgången (s) till Fair 1996, finansierades totalt 77 projekt med de 62 miljoner ecu som var disponibla och dessa projekt håller nu på att genomföras. (') E G T C 2 8 4. 27. 9. 1996. s. 21. (:) E G TL 265. 21. 9. 1991. (•) E G TL 334. 22. 12. 1994. (4) E G T C 3 5 7. 15. 12. 1994. (s) E G T C 3 3 7, 15. 12. 1995. 152 LANDSBYGDSUTVECKLING 703. När tiden för den tredje ansökningsomgången löpte ut (') hade 338 ansökningar kommit in som konkurrerade om de disponibla anslagen om 46 miljoner ecu. Totalt valdes 63 projekt ut avseende vetenskaplig forskning i jordbruket, skogsbruk och landsbygdsutveckling. Ytterligare 8 projekt placerades som reserver, i händelse av att ytterligare medel frigörs genom besparingar vad avser finansieringen av projekten pa huvudlistan. Forskning beträffande transmissibel spongiform encefalopati 704. Till följd av de slutsatser som dragits av det arbete som utförts av en grupp forskare under ledning av professor Weissmann antog kommissionen den 13 november 1996 åtgärdsplanen "Forskning om transmissibel spongiform encefalopati". Som första stora etapp i denna plan lanserades den 17 december 1996 en särskild ansökningsomgång med sista inlämningsdatum den 14 februari 1997 (2) för projekt inom ramen för det särskilda Fair-programmet på området "Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling" med ett anslag på 8,8 miljoner ecu. Totalt 24 förslag inkom varav 8 valdes ut för finansiering. Stora insatser görs bland annat för att utarbeta diagnostiska prov på levande djur och på slaktkroppar,-analys av genetiska faktorer som påverkar den varierade känsligheten för BSE och för skrapie samt studier för att utvärdera överföring av transmissibel spongiform encefalopati hos olika djurarter. 705. Den särskilda ansökningsomgången inom Fair-programmet följdes av en ansökningsomgång som utfördes gemensamt med de särskilda programmen Biomed, Biotech och Fair. Denna ansökningsomgång började den 29 april 1997 med sista inlämningsdag den 15 juli 1997 C). För denna del föreslog kommissionen ett anslag på 35 miljoner ecu vilket godkändes av rådet och för pågående tilläggsfinansiering parlamentet gemcnskapslbrskning. Totalt 66 förslag inlämnades varav 23 fördes upp på en prioriterad lista vilket innebär att de har den vetenskapliga kvalitet som krävs lör att de skall komma i beaktande för eventuell gemenskapsfinansiering. inom ramen för en for programramen Genetiska resurser i jordbruket 706. Genom förordning (EG) nr 1467/941 (4) om bevarande, karakterisering, insamlande och användning av genetiska resurser i jordbruket upprättades ett femårigt program med en budget på 20 miljoner ecu. Målsättningen är att hjälpa till att säkerställa och förbättra bevarande, karakterisering, dokumentation, utvärdering och användning av genetiska växt- och djurresurser som används i Europeiska unionens jordbruk. (') EGTC 381. 17 12 1996. r) EGTC 3X1. 17. 12. 1996 ij EGTC 134. 29 4 1997. C*) EGTL 159. 2K6 1994. s. I LANDSBYGDSUTVECKLING 153 707. Tio förslag valdes ut i en första ansökningsomgång och beviljades EU-finansiering och fem förslag valdes ut i en andra ansökningsomgång 1995 och 1996. Med hänsyn till att en mindre budget är disponibel 1997 (0,2 miljoner ecu) inriktades åtgärderna på tilläggsåtgärder med anordnande av möten och workshops om bevarande av genetiska resurser. En tredje ansökningsomgång ägde rum under det andra halvåret 1996 för finansiering av utvalda projekt under 1997. fSH-t-té^ V — Finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken år 1997 EUGFJ:s garantisektion 708. Budgetåret 1997 omfattades av den allmänna åtstramningspolitik som förs i medlemsstaterna. Den budgetansvariga myndigheten hade beslutat att generellt minska anslagen till EUGFJ:s garantisektion med cirka 1 miljard ecu, dock utan att röra anslagen till sektorn för nötkött, vilket innebar att anslagen fastställdes till 40 805 miljoner ecu sammanlagt, dvs. samma nivå som för 1996 års ursprungliga budget på 40 828 miljoner ecu. Likväl har utgifterna kunnat hållas inom budgetramen. Detta resultat kunde uppnås bl. a. genom ett underutnyttjande av anslag på cirka 800 miljoner ecu vad gäller sektorn för nötkött (begränsade interventionsuppköp och minskade bidrag för förtidsslakt av kalvar) och cirka 600 miljoner ecu vad gäller sektorn för get- och fårkött (minskade bidrag på grund av fortsatt höga marknadspriser). Därtill kommer en lägre förbrukning av anslagen till sockersektorn (200 miljoner ecu, minskat exportbidrag för socker inom kvoten) och spannmålssektorn (200 miljoner ecu, mindre intervenuonsuppköp) liksom uppbörden av ungefär 460 miljoner ecu i tilläggsavgifter för överskridande av mjölkkvoten. Härigenom frigjordes ett tillräckligt stort utrymme för att finansiera utbetalningen under 1997 av ett förskott på 50 % av odlingsstödet för oljehaltiga grödor ( 1 300 miljoner ecu), som inte ingick i budgeten, och för att täcka marknadskostnader på ungefär 470 miljoner ecu, som skall belasta 1997 års budget, för extraordinära åtgärder för att stoppa den svinpestepizooti som utbrutit i början av 1997 och som utvecklade sig i stor skala under hela året, framför allt i Nederländerna. 709. Det bör understrykas att beräkningar av framtida utgifter på jordbruksområdet är mycket vanskliga. Upp till tjugo månader kan förlöpa mellan fastställande och genomförande av vissa utgifter, och många oförutsebara aspekter, såväl interna som externa, inbegripet omräkningskursen ecu/dollar, kan inverka på dessa utgifter. 770. Därtill kommer att kommissionens budgetprognos är starkt beroende av de utgiftsprognoser och av vissa produktionsprognoser som skall upprättas av medlemsstaterna och inrapporteras till kommissionen enligt villkor som är fastställda i lagstiftning. Kommissionen försöker förbättra villkoren för den ekonomiska förvaltningen och genomför för närvarande ett åtgärdsprogram i 156 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 detta syfte. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att medverka till dessa ansträngningar genom att följa bestämmelserna och iaktta tidsfristen för överlämnande av uppgifterna samt förbättra kvaliteten på dessa. Budgetdisciplin Riktlinje 711. 1997 omfattas liksom tidigare budgetår av kraven på budgetdisciplin, särskilt vad gäller den riktlinje som följer av avtalet vid Europeiska rådet i Bryssel i februari 1988 och som på samma grundval förlängdes till 1999 vid Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992. Denna riktlinje, som åskådliggör nödvändigheten av att fastställa utgiftsramar för den gemensamma jordbrukspolitiken, begränsar den årliga ökningstakten av dessa utgifter. 712. Sedan 1991 kan den totala utvecklingen av utgifterna för garantiscktionen vid EUGFJ sammanfattas på följande sätt: Kiktlinjc Utgifler finansierade mom rumen tor nkiliii|cn Marginal Suinma utgifter (') KUGFJrs garantisektion (miljoner ecu i i ')') i IW I »w \ I W4 IWS I Wd I W7 ^2 511 35 039 36 657 36 465 37 944 40 828 41 805 M> WI 1 550 31 7X4 31 lll> 3 920 31 950 34 5W 2 067 34 590 32 970 3 495 32 970 34 503 3 441 34 503 39 108 1 720 39 108 40 805 I 000 <:) 40 805 n '> Sanulip typcr av uljiilicr linunsicras mem ramcn 1er rtkilinicn I'r. n. m. IW ') Preliminär 713. För budgetåret 1997 hade riktlinjen fastställts till 41 805 miljoner ecu (exklusive 500 miljoner ecu i anslag till den monetära reserven). Budgetförslaget grundades på uppskattade anslagsbehov som motsvarade riktlinjen. Den budgetansvariga myndigheten har dock generellt minskat anslagsramen med I miljard ecu och antagit en budget på 40 805 miljoner ecu dvs. samma nivå som 1996 års budget (40 828 miljoner ecu). 714. Diagram 15 visar riktlinjens utveckling Iran 1988 till 1997. kostnadsutvecklingen från 1987 till 1996 och anslagsnivån för budgetåret 1997. FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 157 Kostnadsutvecklingen i EUGFJ-garantisektlonen (miljarder ecu) 1988 (1) Budgetanslag för 1997. 1) Budgetanslag för 1997. rCä//a;GDVI-EUGFJ. ^ ^ ^ ^ f cl 1 9 92 1993 1Q 199S vmmu^ 1996 i »arv * * QÛ7 r\ u **' Diagram 15 Den monetära reserven 715. Mekanismen har beskrivits i 1995 års rapport om jordbruksläget på sidan 138 och 139. 716. Enligt rådets beslut om budgetdisciplin skall under budgetåret 1997 dollarpariteten i förhållande till ecu vara lika med dollarns genomsnittsparitet under perioden januari-mars 1996 varvid 1 US-dollar = 0,78 ecu. Dollarkursen mellan den 1 augusti 1996 och den 31 juli 1997 låg i genomsnitt på 0,84 vilket medfört en besparing på 244 miljoner ecu. Den del av besparingen som överstiger 200 miljoner ecu kommer att föreslås överföras till den monetära reserven. 158 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 EUGFJ-garantisektionens plats i den allmänna budgeten 717. Av Europeiska unionens allmänna budget för 1997 på totalt 80 880 miljoner ecu (i betalningsbemyndiganden) har 41 305 miljone: ecu betalningsbemyndigandcn (inbegripet den monetära reserven och anslagen under kapitel BO-40 "anslag och reserver"), dvs. 51 9c, tilldelats EUGFJ:s garantisektion. År 1996 utgjorde garantisektionens utgifter 48 9c av utgifterna i den allmänna budgeten. 718. Diagram 16 visar utvecklingen av garantisektionens andel i den allmänna budgeten sedan 1988. Den generella minskningen av garantisektionens andel beror på utvecklingen av andra gemenskapsåtgärder och på målsättningen att begränsa ökningen av jordbruksutgifterna. Kostnadsutvecklingen för EUGFJ-garantisektionen jämfört med Europeiska unionens totala kostnader i allmänna budgeten Totala kostnader allmänna budgeten Kostnaden för EUGFJ-garantisektionen (miljarder ecu) 9 0- 8 0- 70- 6 0- 50- 40- 30- 20- 10- 0 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (') (') Budgetanslag. Källa: GD VI - EUGFJ. Diagram 16 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 ' 159 Utgifternas art 719. EUGFJ:s garantiscktion finansierar främst utgifter inom ramen för de gemensamma organisationerna av jordbruksmarknaderna genom — marknadsstödjandc åtgärder (11 668,7 miljoner ecu i utgifter 1996V och — direktstöd (27 807,4 miljoner ecu i utgifter 1996). Utveckling av utgifterna för EUGFJ-garantisektionen Uppdelade efter typ av finansiering (miljoner ecu) (')"Negativa" utgifter eftersom de består av återbetalningar i samband med råkenskapsavslut och av mjölkavgifter Källa: GD VI - EUGFJ. Diagram 17 720. Som marknadsstödjandc åtgärder klassificeras exportbidrag (5 699,8 miljoner ecu 1996), lagerstöd (I 391. 6 miljoner ecu 1996). vägledande bidrag (886,6 miljoner ecu 1996), stöd till bearbetning och saluföring (1 433,5 miljoner ecu 1996). konsumtionsstöd (1 636,6 miljoner ecu 1996), stöd for uttag av jordbruksmark och liknande åtgärder (111,9 miljoner ecu 1996) och diverse utgifter (508. 7 miljoner ecu 1996). 160 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 721. Det priskompenserandc direktstödet är för närvarande den klart viktigaste åtgärdstypen. Det handlar framför allt om direkt stöd till producenter som omfattas av reformen (jordbruksgrödor: 15 838,1 miljoner ecu 1996, nötkött: 3 809,2 miljoner ecu 1996). rörande förvaltning av 722. Därutöver är det meningen att EUGFJ:s garantisektion till följd av omorienteringen och sedan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken helt eller delvis skall finansiera vissa särskilda åtgärder t. ex. utdelning av jordbruksprodukter till mindre bemedlade inom gemenskapen, åtgärder för att bekämpa bedrägeri, kvalitetsfrämjande åtgärder, liksom åtgärder som syftar till att kompensera den speciella geografiska situationen för de utomeuropeiska franska departementen (Poseidom), öarna Madeira och Azorerna (Poscima) liksom öarna i Egeiska havet. Inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör även sådana åtgärder nämnas som kompletterande åtgärder för att stödja producenter som satsar på miljöskydd, bevarande av naturområden, exploatering av skogsresurser eller som överlåter sin jordbruksverksamhel och förtidspensionerar sig. jordbruksmarknaderna, 723. Diagram 17 visar att reformen medfört stora förändringar om man jämför 1996 års nivå på de viktigaste formerna av finansiering med budgetåret före reformen. Särskilt framträdande är den starka minskningen av utgifterna för lagerstöd till följd av saneringen av marknaderna, minskningen av utgifterna for exportbidrag och den betydande andel som utgörs av nya former för stöd som införts eller utvecklats iicnom reformen. Fördelning av budgetanslagen per sektor 724. Fördelningen av 1997 års budgetanslag per sektor framgår av diagram 18. 725. Det bör erinras om att i kapitel 10 •jordbruksgrödor" omgrupperas 1997 års anslag för spannmål, oljefröväxter och baljväxtcr. Heklarstödel (inbegripet uttag av mark) utgör där en mycket betydande andel ( 15 046 miljoner ecu). 726. Anslagsökningen i kapitel B1-21 "nötkött" för alt täcka nödvändiga utgifter för att utrota BSE-sjukan och ge inkomststöd till uppfödare medförde en storökning av sektorns andel i EUGFJ- garantisektionens totala utgifter. Kostnadsökningen för detta budgetår kan uppskattas till 1. 2 miljarder ecu. I detta belopp ingår inga utgifter för exportbidrag och offentliga interventionslager på grund av svårigheten att särskilja de kostnader som är relaterade till BSE-krisen. 727. Den historiska utvecklingen av EUGFJ-garantisektioncns kostnader per sektor och medlemsstat och en detaljerad redogörelse lör utgifterna tor EUGFJ:s garantisektion i 1997 ärs budget per sektor och utgiftsslag visas i tabellerna 3. 4. 1. 3. 4. 2, 3. 4. 3 och 3. 4. 4 (rapportens statistikdel). FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 161 Fördelning per sektor av EUGFJ-garantisektionen budgetanslag "1997" (miljoner ecu) Frukt och grönsaker 1679 Får- och getkött 7451 miljoner ECU Jordbruksgrödor 16160 KäÄa;GDVI-EUGFJ. Diagram 18 Offentliga interventionslager 728. Som framgår av tabell 3. 4. 5 (rapportens statistikdel) yttrar sig utvecklingen mellan den 31 december 1995 och den 31 december 1996 i en svag ökning av det bokförda värdet på de lagrade produkterna jämfört med 1995. Mellan 1994 och 1995 sjönk det bokförda värdet från 1 133,4 miljoner ecu till 501,6 miljoner ecu, dvs. en minskning på 56 %. I slutet av 1996 låg det bokförda värdet på nivån 552,5 miljoner ecu vilket är en måttlig ökning på 10 %. 729. Utvecklingen beror på — en kraftig minskning av lagren av samtliga spannmålssorter (- 79 96). Sorghumlagren och lagren av vete som inte är av brödkvalitet är borta. — en minskning på 62 % av de lagrade kvantiteterna olivolja och avskaffandet av stödet för tobak, 162 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 — en betydande ökning av lagren av mjölkprodukter (+80 %), — en mycket stark ökning av lagren av nötkött (+96 9c) till följd av interventionsuppköp inom ramen för stödet till marknaden för nötkött (se nedan)? Bokfört värde av produkter i offentliga lager hos interventionsorgan (miljoner ecu) 1 000 750 500 250 Situation: 31. 12. 1994 ^ ^[ 31. 12. 1995 fc^dsb" 30. 6. 1996. J $? ^ * & J» &*& S* *** J* <$ Källa: GD VI - EUGFJ. Diagram 19 730. Under första halvåret av 1997 var utvecklingen följande: — Effekten av fortsatta interventionsuppköp av nötkött tar sig uttryck i en lagerökning från 294,7 miljoner ecu den 31 december 1996 till 467,7 miljoner ecu den 30 juni 1997. — Lagren av skummjölkspulvcr och smör har ökat. 731. Det bör påpekas att möjligheten till interventionsuppköp av tobak avskaffades 1995. De sista lagren har tömts under 1996. 732. Utvecklingen framgår även av diagram 19. FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 163 Granskning och godkännande av räkenskaperna 733. Granskning och godkännande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion innebär en definitiv bekräftelse på medlemsstaternas utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken, efter kontroll av årliga deklarationer, kontroller på platsen av olika dokument och efter ett stort antal administrativa och materiella kontroller under ledning av medlemsstaternas behöriga organ. 734. Den 23 april och den 30 juli 1997 beslutade kommissionen att godkänna räkenskaperna vad gäller utgifter för räkenskapsåret 1993 som finansierats av EUGFJ:s garantisektion. 735. Inom ramen för det nya förfarandet vid granskning och godkännande av räkenskaperna beslutade kommissionen den 5 maj 1997 och den 30 juli 1997 att godkänna räkenskaperna (medlemsstaternas redovisning) vad gäller utgifter för räkenskapsåret 1996 som finansierats av EUGFJ:s garantisektion. 736. Granskningen av räkenskaperna lör räkenskapsåret 1994 håller på att avslutas och diskussionerna med medlemsstaterna om granskning och godkännande av räkenskaperna för räkenskapsåret 1995 har slutförts. 737. Vidare genomförde kommissionen övcrcnsstämmelsekontrollcn av de utgifter på 39 miljarder ecu för budgetåret 1996 som deklarerats till utbctalningsställena och till de organ som ansvarar för att kontrollera att ansökningar överensstämmer med gemenskapslagstiftningen. 738. Under 1997 gjorde kommissionens ansvariga tjänstemän ett uttalande om det första året lör tillämpning av förordningarna (EG) nr 1287/95 och (EG) nr 1663/95 om det nya förfarandet vid granskning och godkännande av räkenskaperna. De flesta medlemsstaterna uppfyllde den 15 oktober 1996 samtliga kriterier som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen vad gäller ackreditering av utbetalningsställen och särskilt tillkomsten av ett centralt samordningsorgan, inrättande av organ för internkontroll av attestering av utbetalningsställets bokföring, utbetalningsställena, systematisering av förvaltnings-, kontroll- och utbetalningsförfarandena. De övriga medlemsstaterna förväntas fortsätta sina ansträngningar i detta avseende. 739. Närmare uppgifter om förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna offentliggörs varje år av kommissionen i den finansiella rapporten för EUGFJ:s garantisektion. Den tjugosjätte finansiella rapporten för budgetåret 1996 (') innehåller bl. a. närmare uppgifter om det förlikningsorgan som infördes genom reformen av förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. (') "Den tjugosjätte finansiella rapporten för budgetaret 1996" (KOM(97) 589 slutlig). 164 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 Utveckling av jordbruksmarknadernas utgifter 1997 740. Utnyttjandet av anslagen för budgetåret 1997 ( ' ) uppgår till 40 423 miljoner ecu, dvs. 99,1 % av de anslag som tagits upp i budgeten. Vid budgetårets slut fanns det 310 miljoner ecu i outnyttjade anslag. Denna återstod minskade till 286 miljoner ecu efter en överföring på 20 miljoner ecu från kapitel BO-40 till underavsnitt B 1 i budgeten och en överföring på 44 miljoner ecu till den monetära reserven. 741. Anslagen har framför allt underutnyttjats i kapitlen nötkött (- 870,6 miljoner ecu), får- och getkött (- 553,9 miljoner ecu) och mjölk och mjölkprodukter (- 523,6 miljoner ecu). När det gäller nötkött beror denna situation främst på en markant uppgång i konsumtionen trots BSE-krisen (bovin spongiform encefalopati) vilken lett till färre interventionsuppköp än planerat (350 000 ton istället för 530 000 ton). För får- och getkött beror situationen till stor del på högre marknadspriser och därmed ett minskat behov av anslag för grundbidraget för tackor. När det gäller mjölksektorn beror underutnyttjandet huvudsakligen på att tilläggsavgifter inkasserats i samband med mjölkproducenternas deltagande och på den mycket låga exportbidragsnivån för ost. 742. Det bör påpekas att anslagen överutnyttjades i betydande omfattning i främst två kapitel (jordbruksgrödor och griskött). När det gäller jordbruksgrödor beror överskridandet på att rådet inte fattade något beslut om att flytta fram betalningsdatumet för hektarstödet för oljehaltiga grödor för regleringsåret 1997/98 till budgetåret 1998 vilket lett till en extrautgift på 1 313 miljoner ecu under 1997. När det gäller griskött har kommissionen belastats med stora utgifter på upp emot 400 miljoner ecu för att kompensera producenterna för de sanitära åtgärder som vidtagits för att utrota epizootin klassisk svinpest som särskilt härjade i Nederländerna. Utvecklingen av dollar/ecu-kursen har medfört besparingar på 244 miljoner ecu. Den kurs som användes i budgeten var 1 USD = 0,78 ecu medan medelvärdet för dollarns notering låg på 1 USD = 0,84 ecu. EUGFJis utvecklingssektion 743. Genomförandet av reformen av strukturfonderna sedan den 1 januari 1989 har gradvis förändrat arten av de stöd som beviljas av EUGFJ:s utvecklingssektion. En stadigt ökande andel av gemenskapsbidragen utgörs av medfinansiering av åtgärdsprogram (totalt 99,4 % år 1996, jämfört med 52 % 1993 och 40 % 1991 ). Dessutom har den andra reformen av strukturfonderna som inleddes den 1 januari 1994 gjort det möjligt att åstadkomma ett stödsystem som innebär att nästan hela Finansieringen av EUGFJ:s utvecklingssektion verkställs genom flerårig programplanering av åtgärder som kännetecknas av samarbete och ansvarsfördelning enligt subsidiaritetsprincipen mellan kommissionen och medlemsstaterna. (') EUGFJ:s budgetår börjar den 16 oktober och avslutas den 15 oktober nästföljande kalenderår. FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 165 744. Den innevarande programplaneringsperioden, som omfattar åren 1994 till 1999, kännetecknas av att de principer som styrde den första perioden efter reformen av fonderna har befästs. Dessutom innebär den en viss förenkling av förfarandena, till exempel i fråga om förordning (EG) nr 951/97 (') (åtgärder för saluföring och bearbetning av jordbruksprodukter). Likaledes har förordning (EG) nr 950/97 (2) om åtgärder för förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet ändrats så att finansieringen av åtgärderna nu sker inom ramen för ett flerårigt program på liknande sätt som för andra mål, vilket har medgett en harmonisering av finansieringsmekanismerna. Detta innebär att de ordningar för gemenskapsstöd vars förvaltning medlemsstaterna ansvarar för och som utgör en väsentlig andel av utvecklingssektionens finansiering (program för förbättring av jordbruksföretag, kompensationsbetalningar etc. ) leder till återbetalningar upp till de belopp som föreskrivs i de fleråriga programmen för ordningarna. 745. De åtgärder som genomförs på medlemsstaternas initiativ inom de gemenskapsstödramar som tillämpas, kompletteras av de initiativ som initierats av kommissionen, bland annat gemenskapsinitiativen Leader II eller Regis II, Interreg II och Peace, liksom de åtgärder som finansieras inom ramen för artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 och övergångsåtgärderna. Genomförd finansiering 746. Utvecklingen av EUGFJ:s utvecklingssektions utgifter för de olika medlemsstaterna under perioden 1991-1996 framgår av nedanstående tabell. 747. Det är också intressant att återge fördelningen mellan de prioriterade målen för strukturfonderna. EUGFJ:s utvecklingssektion beviljar stöd enligt följande fyra mål: — Mål 1 (regioner som utvecklas långsammare). — Mål 5a (jordbruksstrukturer inom samtliga regioner). — Mål 5b (landsbygdsutvecklingen i ett antal avgränsade områden). — Mål 6 (nordliga regioner), efter anslutningen av de nya medlemsstaterna. 748. För 1994, 1995 och 1996 skiljs också i tabellen nedan utgifterna inom gemenskapsinitiativ från de som faller under artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88 (finansiering av åtgärder som gäller teknisk rådgivning, undersökningar av allmän natur, pilot- och demonstrationsprojekt) samt övergångsåtgärder (tidigare åtgärder som inte kan hänföras till något av de mål som definieras enligt de nya reglerna). (') EGT L 142, 2. 6. 1997, s. 22 (tidigare förordning (EEG) nr 866/90). (2) EGT L 142, 2. 6. 1997, s. 1 (tidigare förordning (EEG) nr 2328/91). 166 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÄR 1997 166 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÄR 1997 KUGFJ:s utvecklingssektions utgifter (åtagandebemyndiganden) KU(îFJ:s utvecklingssektions utgifter (åtagandebemyndiganden) (miljoner eiul (miljoner eiul Medleinsstat Mcdleinsstai 1 99 1 1 99 1 i'i'i: I'i'i: 1993 1993 1994 1994 1995 1995 1996 1996 Bclgiqt'c/Belgie Belgiqi'e/Belgie Daninark Daninark Deutschland Deutschland EXXd6a(Ellada) EXXd6a(Ellada) Espana Espana France France Ireland Ireland Italia Italia Luxembourg Luxembourg Nederland Nederland Osterreich Osterreich Portugal Portugal Suomi/Finland Suomi/Finland Svenge Svenge United Kingdom United Kingdom Ovriga Ovriga 30. 488 30. 488 18. 038 18. 038 200. 192 200. 192 274. 205 274. 205 514,155 514,155 425,262 425,262 168. 501 168. 501 326. 511 326. 511 6,666 6,666 20. 496 20. 496 - - 313. 402 313. 402 - - - - 110. 243 110. 243 28,178 28,178 23. 518 23. 518 253. 758 253. 758 392. 200 392. 200 633. 600 633. 600 554. 359 554. 359 194. 510 194. 510 375,874 375,874 6. 362 6. 362 21. 899 21. 899 - - 289. 775 289. 775 - - - - 100. 781 100. 781 41. 702 41. 702 19. 986 19. 986 348. 724 348. 724 402. 853 402. 853 412. 906 412. 906 633. 502 633. 502 165. 709 165. 709 624,978 624,978 9,014 9,014 19. 526 19. 526 - - 313. 946 313. 946 - - - - 99. 495 99. 495 37. 598 37. 598 42. 491 42. 491 700. 181 700. 181 266. 288 266. 288 544. 770 544. 770 619,763 619,763 178. 317 178. 317 263. 187 263. 187 9,802 9,802 32. 068 32,068 0,000 0. 000 510. 490 510. 490 0. 000 0. 000 0. 000 0. 000 130,470 130,470 40. 0 40. 0 16. 7 16. 7 807. 9 807. 9 463,8 463,8 709. 5 709. 5 347,8 347,8 157. 3 157. 3 454. 2 454. 2 6. 0 6. 0 13. 1 13. 1 97. 7 97. 7 282. 7 282. 7 109. 8 109. 8 24. 7 24. 7 74. 1 74. 1 3,7 3,7 39. 9 39. 9 29. 1 29. 1 805. 1 805. 1 328. 3 328. 3 695. 0 695. 0 526. 3 526. 3 261,1 261,1 428. 1 428. 1 4. 3 4. 3 27,3 27,3 122. 6 122. 6 379. 5 379. 5 102. 4 102. 4 65,4 65,4 116,0 116,0 4. 1 4. 1 Summa Sum ma 2 408,159 2 408,159 2 874. 814 2 874. 814 3 093. 397(') 3 093. 397(') 3 335. 425 3 335. 425 3 609,1 3 609,1 3 934,5 3 934,5 Inklusive (1975 av medel (. 'allande Hera mcdlcinssialci Inklusive (1975 av medel' (. 'allande liera mcdlcinssialci Utveckling av genomförandet per mål Utveckling av genomförandet per mål (mil/imer eiul (mil/imer eiul Mai Mai |99| |99| 1992 1992 199 \ 199 \ 1994 1994 1995 1995 1996 1996 (ivmenskupens (ivmenskupens slodmnuir slodranuir Mai 1 (regioner sum utvecklas Mai 1 (regioner sum utvecklas langsammare) langsammare) Mai 5a (jordbruksstrukturer) Mai 5a (jordbruksstrukturer) Mai 5b (landsbygdsutveckling) Mai 5b (landsbygdsutveckling) Mai 6 (nordliga omraden) Mai 6 (nordliga omraden) (iemenskapsiniiiutiv (lemenskapsinititiiiv Leader Leader Interreg Interreg Regis Regis Envireg Envireg Peace Peace- Pose i Posei 1 440. 827 1 440. 827 631. 252 631. 252 260. 152 260. 152 1 634. 683 1 634. 683 701. 333 701. 333 475. 798 475. 798 1 599. 218 1 599. 218 923. 884 923. 884 508. 644 508. 644. 1 904. 274. 1 904. 274 1 131. 599 1 131. 599 271. 836 271. 836 2 395. 2 2 395. 2 655. 9 655. 9 249. 5 249. 5 47. 7 47. 7 2 416,5 2 416,5 802. 4 802. 4 508. 4 508. 4 44. 7 44. 7 Inbegr Inbegr ipen i övriga ipen i övriga rubriker rubriker 2. 667 2. 667 4,249 4,249 0. 005 0. 005 5 849 5 849 0. 000 0. 000 5. 184 5. 184 9. 762 9. 762 235. 9 235. 9 12. 8 12. 8 4. 1 4. 1 0. 0 0. 0 1. 3 1. 3 0. 0 0. 0 0. 6 0. 6 10. 3 10. 3 83. 1 83. 1 31. 3 31. 3 17. 0 17. 0 0. 0 0. 0 8. 1 8. 1 0. 0 0. 0 15. 4 15. 4 7. 6 7. 6 Artikel 8 i forordning nr 256/88/EEG Artikel 8 i forordning nr 256/88/EEG Overgangsatgarder Overgangsatgarder 75. 928 75. 928 63. 000 63. 000 61. 655 (') 61. 655 (') Inklusive (1. 975 d\ medel l'allandc Heta tncdlenisslaiei Inklusive (1. 975 a\ medel l'allandc Heta tncdlenisslaiei Summa Summa 2 408. 159 2 408. 159 2 874. 814 2 874. 814 3 093. 397 O 3 093. 397 O 3 335. 425 3 335. 425 3 609. 1 3 609. 1 3 934,5 3 934,5 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 1 67 749. Det kan noteras att utgifterna enligt mål 1, som har ökat sedan år 1991, stabiliserades mot slutet av den första perioden, för att sedan åter öka under år 1994, 1995 och 1996. 750. Utgifterna enligt mål 5a har varit tämligen oförändrade under perioden med tanke på att en topp noterades 1994 på grund av ändringen av finansieringssystemet för så kallade indirekta åtgärder (tidigare förordning (EEG) nr 2328/91) som innebar att detta budgetår belastades med både utbetalningarna för 1993 och den nya finansieringen för 1994. Utgifterna för mål 5 b ökade kraftigt från 1990 till 1993, vilket återspeglar den tonvikt som lades vid landsbygdsutvecklingen, men de har minskat avsevärt under 1994 till följd av de förseningar i den nya programplaneringen som har åtgärdats under 1996. 751. Vad gäller övergångsåtgärder, dvs. åtgärder som håller på att slutföras, kan man konstatera att utgifterna för dessa har minskat sedan 1991. 752. Medan beloppen för mål 1 och 5b under åren 1991-1993 även avsåg åtgärder som omfattades av gemenskapens stödramar liksom åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiativ och enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88, omfattas beloppen enligt de senare två åtgärdstyperna av egna budgetrubriker sedan 1994. Budgetgenomförande 753. 1 förhållande till tillgängliga anslag, bland annat de anslag som ursprungligen angavs i budgeten, ändringsbudgelen efter utvidgningen, utbetalningar och överförda krediter (3 987,2 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 4 093,1 miljoner ecu i betalnings- bemyndiganden), var budgetgenomförandet för 1996 för hela EUGFJ:s utvecklingssektion 98,7% för åtagandebemyndigandena och 86,3 % för betalningsbemyndigandena. 754. De i budgeten angivna anslagen för 1997 uppgår till 4 253,1 miljoner ecu för åtaganden och 3 761,8 miljoner ecu för betalningar. Dessa belopp omfattar anslag avsedda för gemenskapsinitiativ. Liksom för föregående år omfattar beloppen också den andel krediter som verkställs med stöd av förordning (EEG) nr 3575/90 till Tysklands nya delstater, liksom de belopp som är avsatta för genomförandet av programmen för de mest avlägset belägna områdena inom gemenskapen, vilka ingår i kapitlet "Strukturfonderna". Totalbeloppet för åtagandebemyndiganden omfattar inte de krediter som beviljas till åtgärder inom fiskesektorn eftersom denna är skild från jordbrukssektorn. Egna medel från jordbruksområdet 755. EUGFJ är integrerad i gemenskapsbudgeten. Dess anslag fastställs enligt samma budgetförfarande som övriga gemenskapsutgifter. 168 FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN ÅR 1997 756. Jordbrukspolitiken ger också inkomster, tack vare de avgifter som debiteras inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Dessa inkomster, som ingår i Europeiska unionens egna resurser, består av följande: — Avgifter i form av varierande skatter på import av jordbruksprodukter från tredje land inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Dessa skatter är avsedda att kompensera skillnaden mellan världsmarknadspriset och den prisnivå som man bestämt att upprätthålla inom unionen. Till följd av jordbruksavtalet inom ramen lör de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har importavgiften ersatts av lasta tullar från och med regleringsåret 1995. — Avgifter som debiteras inom ramen lör den gemensamma organisationen av sockermarknaden. Dessa fördelar sig på avgifter på produktionen av socker och isoglukos, avgifter för lagring av socker och kompletterande elimineringsavgiftcr. De säkerställer att jordbrukarna och sockerföretagen finansierar kostnaderna för avsättning av gemenskapens produktionsöverskott i förhållande till konsumtionen inom unionen. Utvecklingen av inkomster Uppbörd av egna medel till Europeiska unionen till Följd av den gemensamma jordbrukspolitikken (miljoner ecu) An a\ uppbdtil i w; IW IV'14 I w. s IWft IW Importavgiilcr Sockeravgitter - - - ovngt varav produktion (') varav lageravgilier 1 206. X 1 002. 4 606. 8 388. 6 7. 0 1 029. 1 1 115. 3 698. 4 416. 7 0. 2 922. 5 1 382. 1 809. 9 572,2 0. 0 944. 3 1 316. 3 766. 2 542. 0 7. 8 810. 1 1 213. 7 711. 5 490,8 11. 4 873. 4 1 366. 0 842. 4 513,4 10. 0 Summa 2 209. 2 2 144. 4 2 304,6 2 160. 6 2 023. 8 2 239,4 (') Inbegripet kompletterande eliminenngsavgilier 757. I detta sammanhang bör också andra inkomster från jordbruk nämnas. Inom den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter betalar producenterna en kompletterande avgift när mjölkproduktionskvoterna överskrids. Dessa inkomster har dock inte karaktären av Europeiska unionens egna medel och betraktas som åtgärder avsedda att reglera jordbruksmarknaderna. De dras därför av direkt från budgetårels jordbruksutgifter i de berörda sektorerna. 469 VI — Yttre förbindelser Förbindelser med Förenta staterna 758. I enlighet med skriftväxlingen 1996 mellan EG och Förenta staterna om en överenskommelse i fråga om spannmål och ris infördes på försök ett system för kumulativ återbetalning för ris i juli 1997 och en tullkvot för maltkorn inrättades för 1996. 759. Diskussionerna fortsätter om ett heltäckande avtal mellan EU och Förenta staterna om vin. Avtalet skulle medföra att EU-ursprungsbeteckningar får bättre skydd samtidigt som import tillåts från Förenta staterna till EU av viner som framställs enligt vissa metoder som inte är godkända i EG. 760. Bilaterala samråd ägde rum om EG:s stödåtgärder för konserverad frukt. 761. Förhandlingar slutfördes om ett bilateralt avtal om erkännande av likvärdigheten av de sanitära åtgärder som påverkar handeln med levande djur och animaliska produkter och kommissionen har överlämnat ett förslag om slutande av avtalet till rådet. 762. Överläggningar hölls fortlöpande mellan kommissionen och Förenta staternas myndigheter i ett försök att lösa frågan om Förenta staternas farhågor när det gällde handelseffekterna av EG:s beslut om särskilt riskmaterial. 763. Bilaterala samråd ägde rum om EG:s export av vetegluten till Förenta staterna. Övcrvakningsgruppen lör majsglutcnfoder har fortsatt att mötas regelbundet. Förbindelser med Kanada 764. I december 1996 undertecknade EU och Kanada en politisk deklaration och handlingsplan som bland annat är utformad för att stärka och utvidga de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna mellan EU och Kanada. Inom ramen lör handlingsplanen kom parterna överens 170 YTTRE FÖRBINDELSER om att före oktober 1997 utväxla förteckningar över handelshinder i en strävan att underlätta handeln med varor och tjänster och att ytterligare minska eller undanröja tullar och andra handelshinder. 765. Diskussioner pågick mellan kommissionen och de kanadensiska myndigheterna i en ansträngning att lösa problem med tolkning och tillämpning av gemenskapens åtaganden om spannmålstullar enligt Världshandelsorganisationen. 766. I mars 1997 nådde EG och Kanada en principöverenskommelse om ett utkast till ett nytt avtal om erkännande av likvärdighet för veterinära åtgärder i handeln. Förfarandet beträffan de godkännandet av avtalet försenades på grund av EU:s oro över Kanadas nya restriktiva sanitära importpolitik för nötköttsprodukter, som hänger samman med BSE. Förbindelser med Mexiko 767. Den första förhandlingsomgången inför slutandet av ett nytt avtal på områdena politik, ekonomi och handel mellan EG och Mexiko ägde rum i Bryssel i juni 1997. Samtalen utmynnade i ett utkast till avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete och ett utkast till interimavtal om handel och handelsrelaterade frågor. Diskussionerom närmare detaljer i avtalen kommer att inledas i slutet av 1997 efter det att de har ratificerats i sin helhet av rådet. 768. Den 27 maj 1997 undertecknade Europeiska gemenskapen och Mexikos regering ett avtal om ömsesidigt erkännande och skydd av benämningar i fråga om alkoholhaltiga drycker. Syftet med avtalet är ömsesidigt skydd av benämningar på alkoholhaltiga drycker producerade inom de två parternas territorier. Det bör i detta sammanhang noteras att detta avtal är det första avtal om alkoholhaltiga drycker som undertecknas med något land i Latinamerika. Förbindelser med Mercosur och Chile 769. Under mötet i den gemensamma kommittén EG/Mercosur, som instiftats genom det mellanregionala samarbetsavtalet vilket undertecknades i december 1995, påmindes om den tillfälliga tillämpning som råder tills ramavtalet har ratificerats. I detta sammanhang fastslogs avtalets handelsmässiga mål och bekräftades de organ som inrättats efter undertecknandet av avtalet och särskilt underkommittén för handel. 770. Underkommittén för handel fick i uppdrag att med medverkan av de tre arbetsgrupperna granska frågor som rör handel. Jordbrukssektorn kommer att granskas inom ramen för varugruppen vars analys av situationen när det gäller handeln skall vara slutförd i slutet av 1997. 771. Samma förfarande för studium av handeln mellan EU och Chile pågår för närvarande. YTTRE FÖRBINDELSER 171 Förbindelser med Japan och Sydkorea 772. Kontakterna med Japan och Sydkorea fortsatte att inriktas pä frågor som rör marknadstillträde och avreglering, särskilt när det gäller att fortsätta att avlägsna handelshinder på området växtskydd och djurhälsa. I mars 1997 genomförde Fran/. Fischlcr, åtföljd av 20 framstående europeiska företagsledare, ett sexdagarsbesök i Japan för alt främja europeisk jordbruks- och livsmedelsexport till Japan och stärka kontakterna med den japanska regeringen. Besöket bedömdes som mycket framgångsrikt. En allvarlig svårighet har uppstått som en följd av Sydkoreas beslut i mars 1997 att införa en restriktiv kvot för import av mjölkpulverblandningar (där EU är den dominerande leverantören) enligt Världshandelsorganisationens skyddsklausul förfaranden. EU godtar inte dessa åtgärder som giltiga och samråd pågår med Sydkorea. Förbindelser med Nya Zeeland 773. Den 17 december 1996 antog rådet ett beslut om att sluta ett avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder i handeln med levande djur och animaliska produkter. Detta är del första avtalet i sitt slag mellan gemenskapen och ett tredje land och är utformat för att ytterligare minska befintliga författningsmässiga hinder. Avtalet tillämpar bestämmelserna i Världshandelsorganisationens avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder och kommer att underlätta handeln med levande djur och animaliska produkter mellan gemenskapen och Nya Zeeland genom gradvist erkännande av likvärdigheten av de sanitära åtgärder som vidtas av parterna till skydd lör människors och djurs hälsa, godkännande av rcgionaliseringsprincipen samt förbättrade kommunikationer och samarbete. 774. Diskussioner ägde också rum om tolkningen av smör till sänkt tull inom en WTO- tullkontingent Förbindelser med Sydafrika 775. 1997 blev Sydafrika fullvärdig medlem i det allmänna preferenssystemet. 776. Baserat på rådets förhandlingsdirektiv fortsatte processen möt ett frihandelsavtal med Sydafrika pä teknisk nivå och ministernivå. Den sydafrikanske jordbruksministern, Derek Hanckom. sammanträffade med Franz Fischlcr den 27 juni I9V7. för att konsolidera framstegen i 172 YTTKFIöRHINDELSEK förhandlingarna och lösa bilaterala handelsfrågor. Båda sidor uttryckte önskemål om att påskynda arbetet för att nå ett övergripande bilateralt avtal om inrättandet av ett fri handelsområde mellan EU och Sydafrika. Detta skulle omfatta handel, utveckling och en rad andra samarbetsområden och baseras på tre principer: full WTO-kompatibilitet, hänsyn till känsliga intressen och produkter samt nyttan för den sydairikanska regionen. 777. En separat process har inletts som syftar till slutande av ett avtal om vin och spritdrycker mellan EU och Sydafrika. Förbindelser med länderna i Central- och Östeuropa 778. I början av året slutfördes förhandlingarna om anpassning av de bestämmelser rörande handelskonccssioner som ingår i Europaavtalen (associeringsavtalen) med Visegrad-länderna (Ungern, Polen, Tjeckiska republiken och Slovakien), Bulgarien, Rumänien och med de baltiska staterna (Estland, Lettland, Litauen). Denna anpassning genomfördes lör att ta hänsyn till utvidgningen av EU och resultaten av Uruguay-rundan inom GATT. 779. För Visegrad-länderna, Bulgarien och Rumänien förlängdes giltighetstiden förde befintliga autonoma åtgärderna för att behålla koncessioner till dessa länder från den 1 januari 1997 och efterträddes därefter från den I juli 1997 av nya autonoma åtgärder som införde hela förhandlingsresultatet. För de baltiska staternas del fortsatte de autonoma åtgärder som infördes från den 1 juli 1996 att gälla. Dessa åtgärder kommer att fortsätta att vara i kraft tills dess tilläggsprotokollen till Europaavtalen slutligt har antagits. 780. - Det nya Europaavtalet med Slovenien. vari ingår ömsesidiga medgivanden på jordbruksområdet, trädde i kraft den I januari 1997. Ett samarbetsavtal med den före detta jugoslaviska republiken Makedonien som omfattar gemenskapstullkoncessioner, undertecknades den 29 april 1997. i sylte att det skulle träda i kraft i slutet av året. 781. Förhandlingar om avtal rörande vin och sprit med Tjeckiska republiken, Slovakien och Slovenien fortsätter liksom omförhandling av de nuvarande avtalen med Bulgarien och Rumänien. 7(S'2. Förhandlingar om avtal om erkännande av likvärdighet av sanitära och fytosanitära åtgärder samtdjurhälsa med Visegrad-ländcrna. Bulgarien och Rumänien fortsatte medan förhandlingarna med Tjeckiska republiken slutfördes. 783. Kommissionen offentliggjorde sina yttranden om de ansökningar om medlemsskap i EU som inkommit från tio länder i Central- och Östeuropa och lade fram vissa förslag (inom ramen för dess Agenda 2000-dokument) vad avser finansiellt bistånd före anslutning (inklusive för jordbruk) för dessa länder. YTTRE FÖRBINDELSER 173 Förbindelser med Medelhavsländerna 784. Inom ramen för EU-Medelhavspartnerskapen som inrättades i november 1995 i Barcelona med EU:s partnerstater i Medelhavsomrädct skall nya associeringsavtal förhandlas fram som skall ersätta samarbetsavtalen från 70-talet. Förhandlingar med Tunisien, Israel och Marocko slutfördes redan 1995. 1997 slöts ett avtal med den palestinska myndigheten. Förhandlingar förs med Algeriet, Jordanien, Egypten och Libanon. Avtalet med Jordanien bör kunna undertecknas i slutet av 1997. Förklarande samtal hölls med Syrien 1997 och förhandlingar kan eventuellt inledas 1998. De nya avtalen med Israel, Marocko, Tunisien och Palestina kommer att träda i kraft efter det att de nationella parlamenten har ratificerat dem, troligen under 1998. Dessa avtal kommer att bidra till att öka handeln och de innebär ömsesidiga handelskoncessioner för jordbruksprodukter. 785. När det gäller Israel och den palestinska myndigheten trädde de ömsesidiga koncessionerna för jordbruksprodukter som ingår i de nya avtalen i kraft på interimistisk basis 1996 respektive 1997. Särskilda beslut har också fattats för att göra det möjligt att låta vissa bestämmelser i de nya avtalen med Marocko och Tunisien träda i kraft i förväg, så att del skall bli möjligt att bibehålla de traditionella flödena av jordbruksprodukter. 7<S'6. Forhandlingar med Turkiet om ändring av preferensordningarna lör jordbruket slutfördes 1997. Dessa ändringar utsträcker prefcrenssystemet för turkiska varor som importeras till EG. De ger också ömsesidiga turkiska koncessioner för jordbruksprodukter som gemenskapen exporterar till Turkiet. Ändringarna löser också problemen mellan EG och Turkiet som hänförde sig till genomförandet av Uruguayrundan inom C i ATT och EU:s utvidgning. Hela paketet bör träda i kraft 1998 där somliga inslag börjar tillämpas frän september 1997. 787. I juli 1996 avslutades förhandlingarna med Cypern som syftade till att ta hänsyn till effekterna av genomförandet av Uruguayrundan i syfte att antas 1997 och börja tillämpas från den 1 januari 1998. Förbindelser med Efta-länderna 788. Under 1997 fortsatte gemenskapen förhandlingarna med Schweiz om ett nytt bilateralt jordbruksavtal. Dessa förhandlingar tors inom ramen för ett allmänt förhandlingsmandat för sex sektorer. Inom jordbrukssektorn handlar förhandlingarna om ömsesidiga tullkoncessioner och 174 YTTRE FÖRBINDELSER minskning av tekniska handelshinder ( särskilt inom sektorerna för sanitära och fytosanitära frågor, utsäde, ekologiskt lantbruk, djurfoder, vin och sprit). 789. Om avtalet kommer att kunna slutas eller ej beror på hur förhandlingarna inom de fem andra sektorerna utvecklas, detta i enlighet med rådets direktiv om parallell behandling av dessa sektorer. 790. Gemenskapen förde 1997 förhandlingar med Norge tor att sluta ett nytt bilateralt avtal inom jordbrukssektorn. Dessa förhandlingar baserades på principen om ömsesidighet och syftade till att utökade koncessioner som finns i de gällande avtalen och främja större liberalisering av handeln inom denna sektor. Multilateralt samarbete och internationella organisationer Världshandelsorganisationen (WTO) 791. Vartannat år hålls ett ministermöte inom WTO och ett första sådant möte ägde rum i Singapore mellan den 9 och den 13 december lör att utvärdera genomförandet av medlemmarnas åtaganden enligt WTO. Konferensen konstaterade att framsteg hade gjorts i att utveckla reformprogrammet lör jordbruket, inklusive genomförande av godkända medgivanden om marknadstillträde och åtaganden beträffande statligt stöd och exportbidrag. Ministrarna godkände rapporten från jordbrukskommittén i vilken sägs att: 792. '"Förhandlingarna för att fortsätta den re lönn process som avses i artikel 20 i jordbruksavtalet kommer att föras i enlighet med den lidtabell och alla andra bestämmelser som anges i den artikeln. Jordbrukskommittcn kommer att tillägna sig nyttiga erfarenheter för att under 1997 och därefter fortsätta — bedömningen av hur dessa åtaganden uppfylls, med beaktande av behovet av att de uppfylls fullständigt och snart, samt — analys- och informationsutbyte i enlighet med alla relevanta bestämmelser i jordbruksavtalet. 793. Detta kommer att ge WTO:s medlemmar möjlighet att bättre förstå de frågor som berörs och identifiera sina intressen i dessa frågor innan de inleder de obligatoriska förhandlingar som avses i artikel 20. " 794. WTO:. s jordbrukskommitté höll regelbundna möten under 1997 och ett flertal informella samråd ägde rum under vilka framstegen i genomförandet av de åtaganden som förhandlades fram under Uruguayrundan sågs över. 795. Kommittén för hygien- och växlskyddsärenden övervakar genomförandet av WTO- medlemmarnas åtaganden, arbetar på riktlinjer för enhetlighet och utvecklar ett övervakningssystem för processen med internationell harmonisering. Europeiska gemenskapen deltog aktivt i arbetet i båda kommittéerna. YTTRE FÖRBINDELSER 175 Anslutning till Världshandelsorganisationen 796. Kommissionen har medverkat i förhandlingar om de jordbruksrelaterade aspekterna av anslutning till WTO, huvudsakligen inriktade på Kina, Taiwan, Ryssland, de baltiska staterna, Saudiarabien och de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen. Samråd och lösning av tvister inom WTO 797. Den skiljenämnd som inrättades på begäran av Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexiko och Förenta staterna för att granska EG:s bananordning utfärdade sin första rapport den 22 maj 1997. EG överklaga de rapporten från överprövningsorganet, som gav ut sin rapport den 9 september 1997. Överprövningsorganet fann att vissa inslag i EG:s bananordning inte var förenliga med WTO-bestämmelserna. 798. En skiljenämnd som inrättades på begäran av Förenta staterna och därefter också av Kanada för att undersöka EG:s förbud mot tillväxtstimulerande hormoner i djuruppfödning utfärdade sin rapport den 18 augusti 1997. EG överklagade därefter rapporten inför överprövningsorganet. 799. På begäran av Brasilien inrättades en skiljenämnd för att granska import av fjäderfä till EG. 800. EG deltog som tredje part i de samråd som begärdes av Förenta staterna med Filippinerna om Filippinernas förvaltning av tullkvoter för fläskkött och fjäderfä. 801. EG har hållit två samråd med Japan enligt artikel XXII i GATT om deras administration av importordningen för fläskkött. 802. EG höll samråd med Sydkorea i september 1997 enligt artikel XXII i GATT om restriktiva kvoter som införts för import av mjölkpulverblandningar enligt WTO:s skyddsklausulavtal. Australien deltog som tredje part. Det allmänna preferenssystemet (GSP) 803. Bestämmelserna i rådets förordning om tillämpning av det nya fleråriga allmänna preferenssystemet (GSP) på jordbruksprodukter, trädde i kraft den 1 januari 1997. Syftet med 176 YTTRE FÖRBINDELSER GSP är att främja utvecklingsländernas integrering i världsekonomin och det multilaterala handelssystemet. Enligt det nya systemet lår ett brett spektrum av jordbruksprodukter från utvecklingsländerna preferentiellt tillträde till gemenskapens marknad. Det fokuserar på de behov som de fattigaste av de mottagande länderna har genom att gradvis överföra preferenser från de mest utvecklade till de minst utvecklade länderna. De minst utvecklade länderna erhåller nolltull pä export till EU:s marknader lör alla produkter som ingår i GSP. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) 804. I sin egenskap av medlem i FAO har gemenskapen aktivt bidragit till verksamheten inom denna organisations olika instanser, bland annat vid möten i jordbrukskommittén, i kommittén för livsmedelssäkerhet, samt kommittén för basprodukter och skogar, i syfte att redovisa sin jordbrukspolitik och sitt sätt atl närma sig frågan om livsmedelssäkerhet. Gemenskapen har deltagit i det tekniska samrådet om översynen av den internationella konventionen om växtskydd (CIPV) i Rom 13-17 januari, inför översynen av denna konvention inklusive när det gäller dess överensstämmelse med avtalet om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder ("SFS-avtalet*'), i slutakten från Uruguayrundan. Gemenskapen har också aktivt deltagit i det sjunde mötet med Kommissionen för växlgenetiska resurser lör livsmedelsindustrin och jordbruket i Rom 15-23 maj. ' Under detta möte erkände denna kommission de framsteg som gjorts inför översynen av det internationella åtagandet pä detta område. Med hänsyn till vikten av att bevara och hållbart utnyttja växtgenetiska resurser för jordbruket och livsmedelssäkerheten i världen, underströk denna kommission också behovet av deltagande på hög regeringsnivå i det fortsatta arbetet. Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) 805. Gemenskapen har fortsatt att aktivt medverka i arbetet inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), bland annat genom att delta i jordbrukskommittén och ett antal arbetsgrupper om jordbrukspolitik och jordbruksmarknader, om öst-västförbindelser på jordbruksområdet, om jordbruk/handelsutbyte, om jordbruk/miljö, exportkrediter, utsädescertifiering, normer för frukt och grönsaker etc. Gemenskapen har också i stor utsträckning bidragit till OECD- rådets grupp för landsbygdsutveckling som använder en tvärvetenskaplig metod på detta område. Gemenskapen deltar i förberedelserna till årsrapporterna "Framtidsutsikter på jordbruksområdet" (tendenserna på de viktigaste jordbruksmarknaderna på medellång sikt). "Jordbrukspolitiken i OECD-länderna" liksom till rapporten om länderna med en övergångsekonomi (länderna i Central- och Östeuropa, länderna i löre detta Sovjetunionen. Kina och Mongoliet). Internationella. sockerunionen 806. Den internationella sockerorganisationen antog vid sitt årsmöte den 29 maj 1997 en strategi på medellång sikt, med praktiska riktlinjer lör genomförandet av 1992 års internationella sockeravtal. Detta avtal förlängdes också oförändrat i ytterligare tvä år fram till den 31 december 1999. YTTRE FÖRBINDELSER 1 77 Internationella spannmålsavtalet 807. Det internationella spannmålsavtalet från 1995 består av två separata rättsliga dokument, nämligen konventionen om spannmålshandel från 1995 och konventionen om livsmedelsstöd från 1995. Båda konventionerna galler till den 30 juni 1998. 808. Förhandlingar om att förlänga eller ersätta dessa konventioner med en ny konvention inleddes hösten 1997. Livsmedelsbistånd 809. F~. uropei. ska unionen har fortsatt att tillämpa sitt program for stöd till utvecklingsländer och hjälporganisationer. 810. Baserat pä konventionen om livsmedelsbistånd från 1995 till vilken Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater är signatärer. uppgår gemenskapens åtaganden till 1 755 000 ton vete- ekvivalenter. De kvantiteter som skall tillhandahållas for 1996 förblir för närvarande oförändrade. 811. Genom förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996. fastställde rådet en ny politisk och administrativ ram för livsmedelsbiståndet och upprättade en förteckning över länder och organisationer som kan motta gemenskapens bistånd. ISSN 1024-4506 KOM(98) 611 slutlig DOKUMENT SV 03 15 14 17 Katalognummer : CB-CO-98-601-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg y 7 s