title: 1999/64/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, viidennestä Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta puiteohjelmasta (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EAEC
EU financing
EU programme
research and development
research programme
vocational training

text: L 26/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, viidennestä Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta puiteohjelmasta (1998–2002) (1999/64/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 3) ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- non (3), ja sosiaalikomitean lausun- sekä katsoo, että 1) 2) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopi- muksen 7 artiklan mukaisesti voidaan hyväksyä tutkimus- ja koulutusohjelmien muodossa täytän- töönpantava monivuotinen puiteohjelma, joka kat- taa kaiken ydinenergia-alan tutkimustoiminnan, esittelytoiminta mukaan lukien, ja koulutustoimin- nan, on katsottu aiheelliseksi hyväksyä ajanjaksoksi 1998–2002 uusi puiteohjelma tutkimus- ja koulu- tustoiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi ydin- energian alalla, Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yh- teisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjel- masta (1994–1998) (4) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/ Euratom 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission on ennen viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdo- tuksen tekemistä teetettävä ulkopuolinen arviointi siitä, miten yhteisön toimintaa on hallinnoitu ja miten siinä on edistytty arviointia edeltävien viiden vuoden aikana; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaaliko- mitealle, 4) 5) Euroopan atomienergiayhteisön ydinenergia-alaa koskevan tutkimuksen on liityttävä nykyiseen tar- peeseen kehittää varmoja ja hyväksyttäviä energia- järjestelmiä, joissa noudatetaan standardeja ja kun- nioitetaan ympäristöä ja jotka ovat tuotantokus- tannuksiltaan kilpailukykyisiä, viidennen puiteohjelman olisi kohdistuttava rajalli- seen määrään aiheita; toimintaa toteutetaan epä- suorien toimien osalta avaintoimintoina, jotka toimintakokonaisuuden muodostavat yhtenäisen (sisältäen perustutkimustoimia, soveltavaa ja yleis- tutkimusta sekä kehittämis- ja esittelytoimintaa), jonka puitteissa nämä toimet voidaan kohdentaa (1) EYVL C 173, 7. 6. 1997, s. 30 ja EYVL C 291, 25. 9. 1997, s. 16. (2) EYVL C 14, 19. 1. 1998, s. 59. (3) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 38. (4) EYVL L 115, 6. 5. 1994, s. 31, päätös sellaisena kuin se on (EYVL L 86, muutettuna päätöksellä 96/253/Euratom 4. 4. 1996, s. 7). 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/35 strategisesti yhteiseen eurooppalaiseen haasteeseen teknologiseen tai ongelmaan, tutkimukseen kehittämiseen ja toimina tutkimusinfrastruktuurien optimaaliseen käyttöön kannustavina ja käyttömahdollisuuksia helpotta- vina toimina, ja yleisinä liittyvinä 6) 7) 8) aihepiirikohtaisten osien lisäksi viidenteen puiteoh- jelmaan olisi sisällytettävä laaja-alaisia osia, jotka liittyvät kolmansien maiden ja kansainvälisten jär- jestöjen kanssa toteutettavaan yhteistyöhön, tutki- mus- ja koulutustoiminnan tuloksia koskevan tie- don levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä tutkijoi- den koulutukseen ja liikkuvuuteen, tämä lähestymistapa edellyttää yhteisön tieteellisten ja teknologisten valmiuksien ylläpitämistä ja vah- vistamista ottaen täysimääräisesti huomioon myös yhteisön tärkeimpien kansainvälisten kumppanei- den tekemä työ, yhteistyötä kaikkien kolmansien maiden ja kan- sainvälisten järjestöjen kanssa on tehostettava eri- tyisesti ydinenergian rauhanomaista käyttöä koske- van tavoitteen saavuttamiseksi; yhteisön on jatkos- sakin säilytettävä huomattava kansainvälinen asema ydinfission turvallisuuden alalla erityisesti suhteessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja entisen Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin; tarpeen mu- kaan on myös jatkettava kansainvälistä yhteistyö- toimintaa kolmansien maiden kanssa hallitun läm- pöydinfuusion alalla, 9) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopi- muksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoiminnan on pyrit- tävä täydentämään jäsenvaltioissa toteutettavaa toimintaa, ja yhteisön toiminnan olisi lisättävä jäsenvaltioissa toteutettavan toiminnan arvoa, 10) tähän päätökseen sisältyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen (1) 2 kohdan mukainen rahoitusohje koko ohjelman keston ajaksi tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksessa määriteltyä budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, (1) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4. 11) viidennen puiteohjelman rahoitusohjetta on tarkis- tettava, jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita ennen puiteohjelman päättymistä, 12) yhteisön osallistumisen puiteohjelmaan olisi vastat- tava koko ohjelman ajan voimassa olevia rahoitus- näkymiä; olisi otettava huomioon, että uusista rahoitusnäkymistä neuvotellaan viidennen puiteoh- jelman kuluessa; jos rahoitusohje ei vastaa silloin voimassa olevien rahoitusnäkymien mukaista tutki- mukseen käytettävissä olevaa määrää tai jos ei ole voimassa olevia rahoitusnäkymiä, on tarpeen päät- tää uudesta rahoitusohjeesta perustamissopimuk- sessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; tutki- mus- ja koulutusohjelmissa pitäisi olla vastaavia järjestelyjä; mikäli tällaisia järjestelyjä ei ole, tutki- mus- ja koulutusohjelmia ei voitaisi panna täytän- töön, koska kyseisissä ohjelmissa suunnitelluilta menoilta puuttuisi oikeudellinen perusta, 13) viidennen puiteohjelman aihepiirien ja niihin liitty- vien tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden valin- takriteereissä otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja kriteerejä sovelletaan johdon- mukaisesti myös viidettä puiteohjelmaa täytäntöön- pantaessa yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, 14) yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa varsi- naista tutkimustoimintaa järjestelmällisen tutki- mustoiminnan ja tieteellisen ja teknisen tukitoimin- nan muodossa aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja välineitä, tai jos sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, sekä tehtäviä, jotka perustamis- sopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja edellyt- tävät YTK:n puolueettomuutta; lisäksi YTK osallis- tuu yritysten yhteenliittymien osana kasvavassa määrin myös kilpailuun toteuttaessaan tutkimus- ja koulutustoimintaa, 15) komission neuvostolle perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti antama vuosikertomus anne- taan myös Euroopan parlamentille; avoimuutta ja tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositus- ten noudattamiseksi olisi lisäksi tehtävä järjestelyjä L 26/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 viidennen puiteohjelman toteuttamisen ja arvioin- nin järjestelmällistä tarkastelua varten, kevassa viidennessä puiteohjelmassa (1998-2002) esitetyn energiatutkimuksen toimien kanssa ottaen täysin huomi- oon sen, että nämä kaksi ohjelmaa ovat oikeudellisesti itsenäisiä. 16) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopi- muksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen perusteella toteutettavan tutkimustoiminnan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koske- vasta puiteohjelmasta on tehtävä samaan aikaan ja samaksi ajanjaksoksi kuin tämä puiteohjelma, ja 2 artikla 17) komissio on kuulut tieteen ja tekniikan tutkimus- komiteaa, joka on antanut lausuntonsa, 1. a) Rahoitusohje tämän puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina 1998–2002 on 1 260 miljoonaa ecua, josta 788 miljoonaa ecua hallittuun lämpöydin- fuusioon ja 281 miljoonaa ecua YTK:lle. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Tästä määrästä — 310 miljoonaa ecua on tarkoitettu vuosiksi 1998–1999, 1 artikla — 950 miljoona ecua on tarkoitettu vuosiksi 2000–2002. 1. Hyväksytään ajanjaksoksi 1998–2002 monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’viides puiteohjelma’, joka kos- kee kaikkea ydinenergia-alan tutkimustoimintaa, esittely- toiminta mukaan lukien, ja koulutustoimintaa. 2. Viides puiteohjelma koskee hallittua lämpöyd- infuusiota ja ydinfissioon liittyviä energiajärjestelmiä sekä säteilyn teollista ja lääketieteellistä käyttöä ja luonnon säteilylähteitä. Aihepiirikohtaisten osien lisäksi näihin aihepiireihin sisäl- tyy laaja-alaisia osia, jotka koskevat kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä, tutkimus- ja koulutustoiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja hyödyntämistä sekä yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämistä. 3. Edellä 2 kohdassa mainittujen aihepiirien ja niihin liittyvien tavoitteiden valintakriteerit esitetään liitteessä I. Niitä sovelletaan viidettä puiteohjelmaa täytäntöön pan- taessa. 4. Aihepiirien päälinjat, niiden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 5. Viidennen puiteohjelman toimet sovitetaan tarvitta- essa kiinteästi yhteen Euroopan yhteisön tutkimusta, tek- nologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia kos- b) Tätä 950 miljoonan ecun määrää pidetään vahvis- tettuna, jos se on vuosien 2000–2002 voimassa olevien rahoitusnäkymien mukainen. Jos voimaan tulevat uudet rahoitusnäkymät, tämä ehto täyttyy ainoastaan, jos: — rahoitusnäkymistä käy ilmi tutkimukseen käy- tettävissä oleva osuus menoista, ja — kyseinen osuus on niin suuri, että yhteisön rahoitusosuus voi olla 950 miljoonaa ecua vuosina 2000–2002. c) Jos 950 miljoonan ecun määrä ei ole vuosien 2000–2002 voimassa olevien rahoitusnäkymien muk- ainen tai jos kyseisinä vuosina ei ole voimassa olevia rahoitusnäkymiä, neuvosto perustamissopimuksen 7 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti: — vahvistaa uuden rahoitusohjeen, — mukauttaa 3 artiklassa tarkoitettuja tutkimus- ja koulutusohjelmia varten tarpeelliseksi katsottuja määriä varmistaakseen, että ne ovat sopusoin- nussa uuden rahoitusohjeen kanssa. Kunnes neuvosto päättää ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista asioista, tutkimus- ja koulutusohjelmia ei toteuteta laajemmin kuin a ala- kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakoh- dassa on säädetty. 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/37 2. Edellä 1 kohdassa mainittuja määriä tarkistetaan, jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita ennen puiteohjelman päättymistä. 3 artikla 1. Viides puiteohjelma toteutetaan kahdella tutkimus- ja koulutusohjelmalla, joista toinen koskee YTK:ta. Kummassakin tutkimus- ja koulutusohjelmassa eritellään sen täsmälliset, liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja tek- nologisten tavoitteiden mukaiset tavoitteet, määritellään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvis- tetaan kesto tarpeellisiksi katsotuista varoista. ja päätetään Komissio laatii ja julkaisee omalla vastuullaan yksityis- kohtaisen käsikirjan toimintamenettelyistä sekä tutkimus- ja koulutustoimien valintaa koskevista suuntaviivoista. 2. Viidennen puiteohjelman toteuttaminen voi tarvitta- essa antaa aihetta täydentäviin ohjelmiin. Se voi myös johtaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopi- muksen 101 artiklan mukaisten sopimusten tekemiseen kolmansien maiden järjestöjen kanssa. tai kansainvälisten 4 artikla Yksityiskohtaiset säännöt Euroopan atomienergiayhteisön osallistumisesta viidennen puiteohjelman rahoitukseen vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen tutkimusta ja teknolo- gista kehittämistä varten tarkoitettuja määrärahoja kos- kevien säännösten mukaisesti, täydennettyinä tämän pää- töksen liitteellä III. 5 artikla 1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti vuosit- tain riippumattomien pätevien asiantuntijoiden avustuk- sella viidennen puiteohjelman ja sen tutkimus- ja koulu- tusohjelmien täytäntöönpanoa liitteessä I esitettyjen kri- teerien ja liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja teknologis- ten tavoitteiden pohjalta. Komissio arvioi erityisesti, sopi- vatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitus edelleen muuttu- neeseen tilanteeseen. Tarvittaessa komissio tekee ehdo- tuksia puiteohjelman ja/tai tutkimus- ja koulutusohjel- mien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi ottaen huomi- oon kyseisen arvioinnin tulokset. 2. Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuuden- neksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla erittäin pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion 1 artiklan 2 kohdassa mainittuihin aihepiireihin kuuluvan toiminnan toteutuksesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana liitteessä I esitettyjen kriteerien, liitteessä II esitet- tyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja tämän päätöksen siihen perustuvien tutkimus- ja koulutusohjel- mien avulla toteutetun täytäntöönpanon pohjalta. Komis- sio toimittaa arvioinnin tulokset ja huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaali- komitealle. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat pätevät asiantuntijat valitsee heidän asiantuntemuksensa ja henkilökohtaisen soveltuvuutensa perusteella komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. Komissio julkistaa täydellisen luettelon asiantuntijoista ja heidän pätevyydestään nimityksen jälkeen. 4. Komissio tiedottaa säännöllisesti Euroopan parlamen- tille ja neuvostolle yleisestä edistymisestä puiteohjelman ja erityisohjelmien täytäntöönpanossa. Komissio antaa joka- isen vuoden alussa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomus koskee erityisesti edellisenä vuonna toteutettua tutkimus- ja koulutustoimintaa ja kuluvan vuoden työohjelmaa. 6 artikla Komissio tarkastelee viidennen puiteohjelman voimassa- oloajan puolivälissä uudelleen ohjelman toteuttamista ja se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle erilaisten tutkimus- ja koulutusohjelmien arviointeihin perustuvan tiedonannon, johon liitetään tarvittaessa ehdotus neuvos- tolle tämän päätöksen mukauttamisesta. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta C. EINEM Puheenjohtaja L 26/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 LIITE I AIHEPIIRIEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAKRITEERIT 1. Euroopan atomienergiayhteisön ydinenergia-alaa koskevan tutkimuspolitiikan tavoitteena on lujittaa siviilisektorin ydinenergiateollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa yhteisössä sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimus- ja koulutustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa säädetyn politiikan täytäntöönpanemiseksi. Sen on myös myötävaikutettava yhteisön kansalaisten elämänlaadun parantamiseen ja kestävään kehitykseen koko yhteisössä, ekologiset näkökohdat mukaan lukien. Politiikan täytäntöönpano perustuu tieteen ja teknologian korkeaan tasoon ja siihen, että se on edellä mainittujen tavoitteiden kannalta olennaista. Eurooppalaisen julkisen rahoituksen jakamiseksi kustannus-hyötynäkökulmasta parhaalla mahdollisella tavalla sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti viidennen puiteohjelman aihepiirit ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan sillä periaatteella, että yhteisö toimii vain siinä tapauksessa ja sikäli kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tavoitteita. 2. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti puiteohjelma laaditaan yhteisten kriteerien perusteella, jotka on jaettu kolmeen ryhmään: — Yhteisön tasolla saavutettavaan lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät kriteerit: — kootaan riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja, erityisesti yhdistämällä eri jäsenvaltioissa saatavilla olevat toisiaan täydentävät asiantuntemus ja voimavarat — osallistutaan merkittävällä tavalla yhden tai useamman yhteisön politiikan täytäntöönpanoon — käsitellään yhteisön tasolla ilmeneviä ongelmia, standardointiin liittyviä kysymyksiä tai Euroopan alueen kehittämiseen liittyviä kysymyksiä ainoastaan sellaisten tavoitteiden valitsemiseksi, jotka voidaan tehokkaammin saavuttaa yhteisön tasolla toteutettavan tutkimustoiminnan avulla. — Sosiaalisiin tavoitteisiin liittyvät kriteerit: — työllisyystilanteen kohentaminen — elämänlaadun ja terveyden edistäminen — ympäristön suojelu kanalaisten odotuksia ja huolenaiheita heijastavien tärkeimpien Euratomin tavoitteiden saavuttami- seksi sosiaalialalla. — Taloudelliseen kehitykseen ja tieteen ja teknologian tulevaisuudennäkymiin liittyvät kriteerit: — alat, jotka ovat laajentumassa ja joilla on hyvät kasvunäkymät — alat, joilla yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy lisätä kilpailukykyään — alat, joilla on tiedossa merkittävää tieteellistä ja teknologista edistystä ja jotka näin tarjoavat mahdollisuuksia tuloksia koskevien tietojen levittämiseen ja niiden hyödyntämiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koko yhteisön tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi. 3. Näitä kriteerejä sovelletaan täydentäen niitä tarvittaessa, viidennen puiteohjelman täytäntöönpanon yhteydessä tutkimus- ja koulutusohjelmia laadittaessa ja tutkimustoimintaa, esittelytoiminta mukaan lukien, sekä koulutustoimintaa valittaessa. Näitä kolmea kriteeriryhmää sovelletaan samanaikaisesti, ja kaikkien kriteerien on täytyttävä, vaikkakin tapauskohtaisin painotuksin. 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/39 LIITE II AIHEPIIRIEN PÄÄLINJAT TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET Ydinenergia kattaa yli 35 prosenttia Euroopan yhteisön sähköntuotannosta. Ydinenergialla on huomattava merkitys energian tuotannon monipuolistamisen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kannalta. Ydinenergiajärjestelmien varmuuden ja turvallisuuden kehittämiseksi tehtävällä työllä voidaan lyhy- ellä ja pitkällä aikavälillä parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä hyödyntämällä eurooppalai- sen teknologian kehittymistä. Pitkällä aikavälillä lupaavia näkymiä tarjoava teknologia edellyttää huomattavan määrän tutkimustyötä yhteisössä ja koko maailmassa. Kaikista eri lähteistä aiheutuvan säteilylle altistumisen vähentäminen, mukaan lukien lääketieteellinen säteilyaltistus ja luonnon säteily, parantaa elämänlaatua ja terveyttä ja auttaa käsittelemään ympäristöongelmia. I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN AIHEPIIRIT JA JÄSENTELY 1. Viides puiteohjelma koskee hallittua lämpöydinfuusiota, ydinfissiota sekä säteilyn teollista ja lääke- tieteellistä käyttöä ja luonnon säteilylähteitä. 2. Puiteohjelman aihepiirikohtaisia osia ovat: a) Avaintoiminnot Avaintoimintojen olisi oltava ongelmakeskeisiä ja perusteiden mukaisesti selkeästi määriteltyjä ja kunkin ohjelman erityistavoitteiden ja haluttujen tulosten mukaisesti kohdennettuja, ja käyttäjien näkemykset olisi tarvittaessa otettava niissä huomioon. Niillä olisi oltava selvä eurooppalainen painotus. Avaintoiminnon katsotaan olevan yhdistelmä laajamittaista ja suppeaa, sovellettua ja yleistä ja tarvittaessa perustutkimusta, jonka kohteena on jokin yhteinen eurooppalainen haaste tai ongelma maailmanlaajuisia kysymyksiä kuitenkaan poissulkematta. Tässä yhteydessä suoritettavassa tutkimuksessa yhdistetään kaikki tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava tutkimustoiminta ja tieteenalat perustutkimuksesta ja kehitystyöstä esittelyyn. Tarpeel- lisiin yhteyksiin asiaan liittyvien kansallisten ja kansainvälisten aloitteiden kanssa (mukaan lukien täydentävät eurooppalaiset tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puitejärjestelmät) kiinnite- tään asianmukaista huomiota. b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämisen liittyvät yleiset toimet Näitä toimia, jotka ovat välttämättömiä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, toteutetaan tietyillä aloilla, joita avaintoiminnot eivät koske. Ne täydentävät avaintoimintoja. Niiden ensisi- jaisena tavoitteena on ylläpitää ja kehittää tieteellisiä ja teknologisia valmiuksia Euroopan yhteisön tasolla sellaisilla tutkimuksen ja perusteknologian aloilla, joiden pitäisi olla laajassa käytössä. c) Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja optimaalisen käytön edistäminen. 3. Puiteohjelman laaja-alaisia osia ovat — tieteellinen ja teknologinen yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; kolmansien maiden laitosten olisi voitava osallistua ohjelmaan (sekä tutkimus- että koulutustoi- mintaan) yhteistyön tehostamiseksi molempia kiinnostavilla keskeisillä tutkimusaloilla — tutkimus- ja koulutustoiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja optimaalinen hyödyntä- minen — tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus. Kehitetään edelleen tutkimuksen ja koulutuksen välistä synergiaa. Lisätään tutkijoiden ja teknisten asiantuntijoiden liikkuvuutta ja helpotetaan suurten laitteistojen käyttömahdollisuuksia. L 26/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 4. Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toiminta YTK:n toteuttamaan varsinaiseen tutkimustoimintaan kuuluu järjestelmällinen tutkimustoiminta ja tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. YTK voi antaa tukea aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja välineitä, tai jos sille on annettu tehtäväksi sellaisia toimia, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, sekä tehtäviä, jotka perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja edellyttävät YTK:n puolue- ettomuutta. YTK toimii läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja eurooppalaisten yritysten kanssa. Kannustetaan vaihtoja YTK:n, korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välillä. YTK:n käyttöön asetetut varat merkitsevät ylärajaa. Niiden lisäksi YTK voi hankkia varoja muilta tahoilta. Näiden määrärahojen kohdistamiseen sovelletaan asianmukaisia YTK:ta koskevia hallinnollisia sääntöjä ja määräyksiä. Lisäksi YTK osallistuu kasvavassa määrin kilpailutoimintaan. II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET a) Avaintoiminnot 1. A v a i n t o i m i n t o : h a l l i t t u l ä m p ö y d i n f u u s i o i) Fuusiotoiminta kattaa kaiken jäsenvaltioissa toteutettavan fuusioenergian hyödyntämiseen tähtäävän tutkimustoiminnan ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on rakentaa sähkövoima- loille reaktoreiden prototyyppejä yhteiskunnan tarpeista huolehtimiseksi. Tarpeisiin kuuluvat toimintavarmuus, ympäristön kunnioittaminen ja taloudellinen kannattavuus. Tämän pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi ehdotettuun strategiaan sisältyy koereak- torin (Next Step) ja myöhemmin esittelyreaktorin (DEMO) kehittäminen sekä niihin liittyen fysiikan ja teknologian alan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, johon Euroopan teollisuus myös osallistuu. Tähän strategiaan liittyen koereaktorin rakentaminen on välttämätöntä ja tähänastisen kehityksen perusteella se näyttäisi olevan teknisesti mahdollista ensi vuosikymmenen kulu- essa. Hanke olisi toteutettava kansainvälisenä yhteistyönä, esim. osana ITER:iä (Internati- onal Thermonuclear Experimental Reactor). Tämän avaintoiminnon tarkoituksena on edelleen kehittää koereaktorin mahdolliseen raken- tamiseen tarvittavaa perustaa. Avaintoiminnon olisi edistettävä yhteisön tieteellistä, teknistä, rahoituksellista ja organisaationaalista valmiutta, jotta se kykenisi päättämään koereaktorin rakentamisesta ja toteuttamaan sen. ii) Viidennen puiteohjelman täytäntöönpanokaudella tämän strategian toteuttaminen edellyt- tää — Next Step -toimia: fuusioenergiaan liittyvää fysiikan ja teknologian alan toimintaa, lähinnä järjestöjen, JET:in (Joint European Torus) ja eurooppalaisen teollisuuden tarpei- siin, jotta parannettaisiin edellytyksiä rakentaa koereaktori ja valmistautua sen käyttöön, Eurooppa osallistuu jatkossakin ITER-hankkeen yksityiskohtien tekniseen suunnitteluun, mukaan lukien hankintaeritelmien ja lisenssien valmistelu, mahdollista rakentamista silmällä pitäen, — Suunnittelun kehittämistä: fuusiolaitteistojen perussuunnittelun kehittämiseen liittyvää fysiikan alan koordinoitua toimintaa muun muassa Next Step -hankkeen valmistelemi- seksi ja DEMO-hankkeen suunnittelemiseksi, — Pitkän aikavälin teknologiaa: pidemmän aikavälin koordinoitua teknologista toimintaa, joka on välttämätöntä, jos halutaan edistyä fuusioenergian hyödyntämisessä, erityisesti DEMO:n ja myöhemmin reaktorin prototyypin valmistelemiseksi. 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/41 iii) Tähän strategiaan liittyen tutkitaan fuusioenergian sosioekonomisia näkökohtia koskevien laajempien tutkimusten yhteydessä, miten fuusioenergia edistäisi turvallista ja puhdasta perussähköntuotantoa. Laajassa mitassa toteutettava JET, joka on oleellinen väline koereaktorin kehittämisessä, saatetaan päätökseen. Ennen tämän yhteishankkeen päättymistä tutkitaan mahdollisuuksia käyttää JET:in laitteistoja laajemmalti, mm. Next Step -reaktoriin liittyvien lisätietojen hankkimiseksi. Tähän avaintoimintoon sisältyy olennaisena osana myös seuraavia toimia: jäsenvaltioissa siviilisektorilla toteutettavan inertiafuusiota ja mahdollisia vaihtoehtoisia suunnitelmia kos- kevan tutkimustyön koordinointi osana teknologian kehityksen seurantaa, turvallisuus- ja ympäristönäkökohtien uudelleenarviointi, tulosten levittäminen ja suurelle yleisölle tiedotta- minen sekä liikkuvuus ja koulutus. 2. A v a i n t o i m i n t o : y d i n f i s s i o i) Tämän avaintoiminnon tavoitteena on auttaa varmistamaan Euroopan ydinlaitosten turvalli- suus ja parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä, taata työntekijöiden ja väestön säteilysuojelu, parantaa Euroopan siviilisektorin ydinteollisuuden kilpailukykyä, tukea kan- sainvälisen ydinmateriaalivalvonnan soveltamista ja varmistaa radioaktiivisen jätteen turvalli- nen ja tehokas käsittely ja lopullinen varastointi. ii) Tutkimustoiminnassa keskitytään seuraaviin aloihin: — nykyisten laitosten toimintavarmuus toimenpiteet nykyisten laitosten turvallisuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi, mukaan lukien reaktoreiden käyttöiän pidentämiseen liittyvät turvallisuusnäkökohdat, — polttoaineen kierron turvallisuus Toimenpiteet koko kierron turvallisuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi, erityisesti: vakavien onnettomuuksien teknologiset näkökohdat, onnettomuustilanteiden ja onnetto- muuksien jälkeisten tilanteiden ehkäisyyn ja hallintaan liittyvät strategiat ja menetelmät; tieteellisesti perusteltu lähestymistapa radioaktiivisen jätteen, erityisesti pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen, käsittelyyn ja lopulliseen varastointiin sekä jätemäärän minimoi- miseen, mukaan lukien pitkäikäisten isotooppien muuntaminen lyhytikäisiksi isotoo- peiksi, lopullisten varastojen teknologinen ja toiminnallinen luotettavuus, mukaan lukien todellisissa olosuhteissa toteutettavat kokeilut; parhaiden käytänteiden kehittäminen ja tietokantojen ylläpitäminen ja ajantasaistaminen, sekä ydinlaitosten purkaminen, — tulevien järjestelmien turvallisuus ja tehokkuus tutkimukset, jotka koskevat kehittyneitä ja tehokkaampia polttoaineita sekä innovatiivi- sia tulevaisuuden järjestelmiä, laitoksia ja menettelytapoja. Nämä tutkimukset kattavat turvallisuutta koskevat analyysit, ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset sekä kestävän kehityksen kannalta teknologisesti, taloudellisesti ja kilpailullisesti lupaavimmat lähestymistavat, mukaan lukien turvallisuusvalvontaan ja ydinaseiden leviämisen estämi- seen liittyvät näkökohdat, — ydinmateriaalivalvonta viimeisimpään kehitykseen mukautetut ydinmateriaalivalvonnan teknologiat ja menetel- mät: polttoaineen kierron muutokset, ydinaseriisunnan seurauksena huomattavasti kas- vaneet fissiokelpoisten aineiden varastot, uusista, kansainvälisistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden lisääntyminen ja fissiokelpoisten aineiden laiton kauppa; tutkimus- ja teknologiayhteistyö soveltuvin osin Wienissä sijaitsevan IAEA:n kanssa, — säteilysuojelu erityisesti ydinlaitoksiin liittyvä säteilysuojelu työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi lainsäädännöllisten ja toimintaan liittyvien näkökohtien lisäksi; ydinlaitosten hätätilantei- den hallinta ja saastuneen ympäristön kunnostaminen. iii) Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja äskettäin itsenäistyneiden valtioiden kanssa toteutettavassa ydinfissioalan yhteistyössä keskitytään tutkimukseen, jonka tavoitteena on auttaa näitä maita ja valtioita parantamaan reaktoreidensa turvallisuutta, jätteen käsittelyyn, säteilysuoje- luun ja pitkäaikaisten säteilyvaurioiden vaikutuksiin sekä fissiokelpoisten aineiden valvon- taan. L 26/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 Näiden maiden ja valtioiden osallistumista rohkaistaan antamalla asianmukaista yhteisön rahoitustukea silloin kun osallistuminen myötävaikuttaa olennaisesti ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen ja on näin ollen yhteisön edun mukaista. Soveltuvin osin olisi pyrittävä synergiaan muiden asiaan liittyvien yhteisön välineiden kanssa. b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleiset toimet Keskitytään tutkimukseen, jota tarvitaan eurooppalaisten tietojen ja taitojen vahvistamiseksi ja edistämiseksi seuraavilla aloilla: — säteilysuojelu ja terveys painottaen ionisoivaan säteilyyn ja radioaktiivisuuteen liittyvien vaarojen ymmärtämistä ja tiedostamista, erityisesti pienten säteilyannosten vaikutuksia ihmiseen, epidemio- logiset tutkimukset mukaan lukien; — radioaktiivisuuden siirtyminen ympäristöön; — säteilyn lääketieteellisen ja teollisen käytön turvallisuuden ja tehokkuuden parantaminen ja luonnon säteilylähteistä johtuvan altistumisen aiempaa parempi arviointi; — sisäisen ja ulkoisen dosimetrian parantaminen. c) Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantaminen ja käytön optimoiminen Ensisijaisena tavoitteena on hyödyntää täysimääräisesti Euroopan tutkimusinfrastruktuureja (suuret laitokset, hajautetut laitosverkot, alan erityisasiantuntemusta omaavien keskusten muodostamat infastruktuurit), parantaa niiden käyttömahdollisuuksia ja yhdenmukaistaa niitä siltä osin kuin tällaisia toimenpiteitä ei toteuteta puiteohjelman muun toiminnan yhteydessä. Tätä varten suunnitel- laan toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa tutkijoiden pääsyä toisissa maissa oleviin infrastruktuu- reihin, jotka ovat harvinaisuutensa ja/tai erikoistuneisuutensa vuoksi kiinnostavia yhteisön laajui- sesti. Täydentäviin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua tuen antaminen infrastruktuurin käyttäjien välisten verkkojen perustamiseen ja infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia helpottaviin tutkimus- hankkeisiin. 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/43 LIITE III EURATOMIN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Euroopan atomienergiayhteisö osallistuu puiteohjelman nojalla täytäntöönpantavissa ohjelmissa toteutetta- van tutkimusta ja teknologiaa koskevan toiminnan, esittelytoiminta mukaan lukien, sekä koulutustoimin- nan, jäljempänä ’epäsuorat toimet’, rahoittamiseen. Lisäksi se harjoittaa suoraan tutkimus- ja teknologiatoi- mintaa, esittelytoiminta mukaan lukien, sekä koulutustoimintaa, jäljempänä ’suorat toimet’. 1. EPÄSUORAT TOIMET Epäsuorat toimet käsittävät kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet, jotka ovat tutkimus- ja koulutusohjelmien ensisijainen toteuttamistapa, sekä koulutusapurahat, verkoille myönnettävän tuen, yhtenäisen toiminnan ja liitännäistoimenpiteet. a) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet — Tutkimusta ja teknologiaa koskevat hankkeet, esittelyhankkeet sekä yhdistetyt tutkimus-/esittely- hankkeet — Tutkimusta ja teknologiaa koskevat hankkeet, joiden tarkoituksena on hankkia sellaista uutta tietoa, josta todennäköisesti on hyötyä joko uusien tuotteiden, menetelmien ja/tai palvelujen kehittämisessä tai nykyisten merkittävässä parantamisessa ja/tai yhteisön politiikkojen toteut- tamisessa — Esittelyhankkeet, joiden tarkoituksena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutta- miskelpoisuus, joiden avulla voidaan saavuttaa taloudellista hyötyä mutta joita ei voida kaupallistaa sellaisinaan — Yhdistetyt tutkimus-/esittelyhankkeet, joihin sisältyy sekä tutkimusta että esittelyä — Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantaminen Muiden epäsuorien toimien yhteydessä toteutettavien tutkimusinfrastruktuurin tukitoimenpitei- den lisäksi myönnetään tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantamiseksi tukea niihin lisäkustannuksiin, joita aiheutuu yhteisön tutkijoiden vastaanottamisesta sekä tilojen ja välineiden antamisesta heidän käyttöönsä. b) Koulutusapurahat Tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyen (Marie Curie -apurahat) tutkijoille myönnetään korvaus, joka kattaa asianmukaisesta sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset sekä osan matkakus- tannuksista. Lisäksi korvataan osuus vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos on yhteisön alueella. c) Tutkijakoulutusverkoille sekä aihepiirikohtaisille verkoille myönnettävä tuki — Tutkijakoulutusverkot: tukea myönnetään tukikelpoisiin lisäkustannuksiin, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. — Aihepiirikohtaiset verkot, jotka kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen puitteissa yhteen esimerkiksi valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia, ja tutkimusinfrastruktuureja siten, että tämä helpottaa toiminnan koordinointia ja tiedon siirtoa. Tukea myönnetään verkon koordinoinnista ja toiminnasta aiheutuviin tukikelpoisiin lisäkustan- nuksiin. järjestöjä L 26/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 2. 1999 d) Yhtenäinen toiminta Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida hankkeita, joilla on jo myönnetty rahoitusta, jotta voitaisiin vaihtaa kokemuksia sekä laajentaa eri toimijoiden tutkimustyötä siten, että tutkimusta tehdään riittävästi, tulokset saadaan levitettyä ja käyttäjille voidaan antaa tietoa. e) Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään tutkimus- ja koulutusohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niille asetetut strategiset tavoitteet saavutettaisiin. Lisäksi niiden avulla on tarkoitus valmistella tai tukea muita epäsuoria toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät kuulu toimen- piteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, menetelmien tai palvelujen saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta eikä myynninedistäminen. Päätöksissä, joilla tutkimus- ja koulutusohjelmat perustetaan, voidaan tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria toimia tai asettaa niille lisäehtoja tai -rajoituksia. Säännöt, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuoriin toimiin määritellään erillisessä 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä (1999/66/Euratom) yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998—2002) (1) täytäntöönpanoon koskevista säännöistä. Tutkimustulokset levitetään perustamissopimuksen toisen osaston II luvun mukaisesti. Edellä esitettyjen suorien toimien lisäksi YTK osallistuu kasvavassa määrin myös kilpailuun puiteohjel- man epäsuoriin toimiin myönnettävistä varoista. 2. SUORAT TOIMET YTK:n toteuttamiin suoriin toimiin kuuluvat järjestelmällinen tutkimustoiminta sekä tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. YTK voi antaa tukea aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja välineitä, tai jos sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan Euroopan atomienergiayhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, sekä tehtäviä, jotka Euratom-perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja edellyttävät YTK:n puolueettomuutta. YTK toimii läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja eurooppalaisten yritysten kanssa. 3. RAHOITUSOSUUDET Päätöksissä, joiden nojalla hyväksytään viidennen Euratom-puiteohjelman mukaisesti toteutettavat tutkimus- ja koulutusohjelmat, ei voida asianmukaiseksi perusteltuja erikoistapauksia lukuun ottamatta poiketa jäljempänä esitetyistä rahoitusosuuksista. (1) Ks. tämän virallisen lehden s. 56. 1. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 26/45 Toiminta Puiteohjelman rahoitusosuus Epäsuorat toimet Tutkimus- ja teknologiahankkeet 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (1) Esittelyhankkeet 35 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (2) Yhdistetyt tutkimus-/esittelyhankkeet 35 % — 50 % tukikelpoisista kokonaiskustan- nuksista (1) (2) Tutkimusinfrastruktuurien suuksien tukeminen käyttömahdolli- Enintään 100 % tukikelpoisista sista lisäkustannuk- Koulutusapurahat Tutkijakoulutusverkot Aihepiirikohtaiset verkot Yhtenäinen toiminta Liitännäistoimenpiteet Enintään 100 % tukikelpoisista sista (3) lisäkustannuk- Enintään 100 % tukikelpoisista sista lisäkustannuk- Enintään 100 % tukikelpoisista sista lisäkustannuk- Enintään 100 % tukikelpoisista kokonaiskustan- nuksista Suorat toimet 100 % kustannuksista (1) Sellaisten oikeussubjektien osalta, jotka eivät pidä tarkkaan eritelytä kirjanpitoa, tutkimuksesta aiheutuneet lisäkustannukset rahoitetaan 100-prosenttisesti. (2) 35 % esittelyosasta, 50 % tutkimusosasta. (3) Teollisuuden vierailuapurahojen osalta tavallisesti keskimäärin 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. 4. MUUT TOIMET Säännöt siitä, miten Euroopan atomienergiayhteisö voi osallistua JET-yhteishankkeeseen, Next Step/ ITER-toimintaan, assosiaatiosopimuksiin ja tiettyihin sellaisiin tehtäviin, joita vain teollisuus voi toteuttaa, määritellään vastaavissa tutkimus- ja koulutusohjelmissa


title: Abkommen über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Regierung der Volksrepublik China

eurovoc_concepts:
China
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
technical cooperation

formats: html pdf print

text: L 6/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 11. 1. 2000 ABKOMMEN über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Regierung der Volksrepublik China DIE EUROPÄISCHE GEMEINSCHAFT (nachstehend „Gemeinschaft“ genannt) einerseits und DIE REGIERUNG DER VOLKSREPUBLIK CHINA andererseits, beide nachstehend „Vertragsparteien“ genannt — IN ANBETRACHT des Abkommens über handelspolitische und wirtschaftliche Zusammenarbeit zwischen der Volksrepu- blik China und der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft von 1985, IN DER ERWÄGUNG, daß Wissenschaft und Technik für ihre wirtschaftliche und soziale Entwicklung wichtig sind, IN ANBETRACHT der laufenden wissenschaftlich-technischen Zusammenarbeit zwischen der Gemeinschaft und China, IN DER ERKENNTNIS, daß die Gemeinschaft und China Forschungs-, Technologie- und Demonstrationsprojekte auf mehreren Gebieten von gemeinsamem Interesse durchführen und daß aus einer auf der Grundlage der Gegenseitigkeit erfolgenden Mitwirkung an den Forschungs- und Entwicklungsarbeiten der jeweils anderen Vertragspartei ein beidersei- tiger Nutzen erwachsen kann, IN DEM WUNSCH, die Zusammenarbeit bei der wissenschaftlichen und technischen Forschung auf eine formelle Grundlage zu stellen, welche die Durchführung von Kooperationsmaßnahmen auf Gebieten von gemeinsamem Interesse erweitern und stärken und die Verwertung der Ergebnisse einer solchen Zusammenarbeit zum wirtschaftlichen und sozialen Nutzen der Vertragsparteien fördern wird, IN DER ERWÄGUNG, daß dieses Abkommen über wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit sich in die allgemeine Zusammenarbeit zwischen China und der Gemeinschaft einfügt — SIND WIE FOLGT ÜBEREINGEKOMMEN: Artikel 1 Zweck Die Vertragsparteien fördern, entwickeln und erleichtern die Zusammenarbeit zwischen der Gemeinschaft und China auf wissenschaftlichen und technischen Gebieten von gemein- samem Interesse, auf denen sie Forschung und Entwicklung betreiben. dieser Vertragspartei und den Mitwirkenden des Projekts ausgewiesen; e) „Mitwirkender“ oder „Forschungseinrichtung“ jede natürliche oder juristische Person, jedes Forschungsinstitut oder jedes andere Gremium oder Unternehmen mit Sitz in der Gemeinschaft oder in China, die oder das an Kooperations- maßnahmen beteiligt ist, einschließlich der Vertragsparteien selbst. Artikel 2 Begriffsbestimmungen Im Sinne dieses Abkommens sind a) „Kooperationsmaßnahme“ eine Maßnahme, die die Vertrags- parteien im Rahmen dieses Abkommens durchführen oder unterstützen, worunter auch gemeinsame Forschung fällt; b) „Wissen“ wissenschaftliche oder technische Daten, Ergeb- nisse oder Verfahren der Forschung und Entwicklung aus der gemeinsamen Forschung und andere Daten, die die Mitwirkenden und gegebenenfalls die Vertragsparteien selbst für die Kooperationsmaßnahmen für erforderlich halten; c) „geistiges Eigentum“ solches Eigentum, auf das die Begriffs- bestimmung in Artikel 2 des Stockholmer Übereinkommens vom 14. Juli 1967 zur Errichtung der Weltorganisation für geistiges Eigentum zutrifft; Forschung“ technologische Entwicklung oder Demonstration, die mit oder ohne finan- zielle Unterstützung durch eine oder beide Vertragsparteien in Zusammenarbeit von Mitwirkenden aus der Gemein- schaft und China durchgeführt wird und die von den Vertragsparteien oder ihren wissenschaftlichen und techni- schen Einrichtungen und Stellen, die die wissenschaftlichen Forschungsprogramme durchführen, schriftlich als gemein- same Forschung ausgewiesen wird. Bei Finanzierung durch nur eine Vertragspartei wird die gemeinsame Forschung von d) „gemeinsame Forschung, Artikel 3 Grundsätze Die Kooperationsmaßnahmen werden nach folgenden Grund- sätzen durchgeführt: a) beiderseitiger Nutzen durch generelle Ausgewogenheit der Vorteile; b) beiderseitige Möglichkeiten, an Maßnahmen der Forschung jeweils anderen und technologischen Entwicklung der Vertragspartei mitzuwirken; c) rechtzeitiger Austausch von Wissen, das für die Kooperati- onsmaßnahmen von Bedeutung sein kann; d) angemessener Schutz der Rechte an geistigem Eigentum. Artikel 4 Bereiche der Kooperationsmaßnahmen Die Zusammenarbeit im Rahmen dieses Abkommens kann sich erstrecken auf sämtliche Maßnahmen der Forschung, technolo- gischen Entwicklung und Demonstration, nachstehend „FTE“ genannt, die unter den ersten Aktionsbereich des Rahmenpro- gramms nach Artikel 130g des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft FTE- Maßnahmen in China auf den entsprechenden wissenschaftli- chen und technischen Gebieten. ähnliche fallen, und 11. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 6/41 Dieses Abkommen berührt nicht die Beteiligung Chinas als Entwicklungsland an Gemeinschaftsmaßnahmen im Bereich der Forschung im Dienste der Entwicklung. Artikel 5 Art der Kooperationsmaßnahmen a) Vorbehaltlich geltender Gesetze und sonstiger Rechtsvor- schriften sowie politischer Entscheidungen fördern die Vertragsparteien soweit wie in der Praxis möglich die Mitwirkung an Kooperationsmaßnahmen im Rahmen dieses Abkommens mit dem Ziel, vergleichbare Möglichkeiten für die Beteiligung an ihren wissenschaftlichen und technischen Forschungs- und Entwicklungsmaßnahmen zu schaffen. b) Die Kooperationsmaßnahmen können folgender Art sein: — Beteiligung chinesischer Forschungseinrichtungen an FTE-Projekten des ersten Aktionsbereichs des Rahmen- programms von entsprechende Forschungseinrichtungen mit Sitz in der Gemeinschaft an chinesischen Projekten in ähnlichen FTE-Bereichen. Diese Beteiligung unterliegt den für die Vertragsparteien jeweils geltenden Regeln und Verfahren; Beteiligung und — Zusammenlegung bereits laufender FTE-Projekte nach den Verfahren der FTE-Programme der beiden Vertrags- parteien; — Besuche und Austausch von Wissenschaftlern und tech- nischen Experten; — gemeinsame Veranstaltung von wissenschaftlichen Semi- naren, Konferenzen, Symposien und Workshops sowie Teilnahme von Experten an solchen Veranstaltungen; — konzertierte Aktionen; — Austausch oder gemeinsame Nutzung von Ausrüstung und Materialien; — Austausch von Wissen über Gepflogenheiten, Gesetze und sonstige Rechtsvorschriften sowie Programme, die für die Zusammenarbeit im Rahmen dieses Abkommens von Bedeutung sind; — sonstige Modalitäten, Lenkungsausschuß die empfiehlt und die mit der Politik und den Verfahren der beiden Vertragsparteien vereinbar sind. der Die gemeinsamen FTE-Projekte werden durchgeführt, sobald die Mitwirkenden Technologiemanagementplan gemäß dem Anhang dieses Abkommens aufgestellt haben. einen Artikel 6 Koordinierung und Erleichterung von Kooperationsmaß- nahmen a) Die Koordinierung und Erleichterung der Kooperationsmaß- nahmen im Rahmen dieses Abkommens übernimmt für China das Ministerium für Wissenschaft und Technik und für die Gemeinschaft die Kommission der Europäischen Gemeinschaften, die als Handlungsbeauftragte tätig sind. b) Die Handlungsbeauftragten setzen für die Verwaltung dieses Abkommens einen Lenkungsausschuß für die FTE-Zusam- menarbeit, nachstehend „Lenkungsausschuß“ genannt, ein; dieser Ausschuß setzt sich aus einer für jede Seite gleichen Anzahl offizieller Vertreter der Vertragsparteien zusammen; er gibt sich eine Geschäftsordnung. c) Der Lenkungsausschuß hat die Aufgabe, 1. die in Artikel 4 genannten verschiedenen Kooperations- maßnahmen sowie die im Rahmen der FTE-Entwick- lungszusammenarbeit durchgeführten Maßnahmen zu fördern und zu überwachen; 2. für das folgende Jahr nach Artikel 5 Buchstabe b) erster Gedankenstrich von den potentiellen Bereichen für eine FTE-Zusammenarbeit die vorrangigen Bereiche oder Teil- bereiche von beiderseitigem Interesse anzugeben, in denen eine Zusammenarbeit angestrebt wird; 3. den Wissenschaftlern beider Vertragsparteien gemäß Artikel 5 Buchstabe b) zweiter Gedankenstrich die Zusammenlegung ihrer Projekte vorzuschlagen, die von beiderseitigem Nutzen wären und sich ergänzen können; 4. Empfehlungen gemäß Artikel 5 Buchstabe b) siebter Gedankenstrich abzugeben; 5. die Vertragsparteien zu beraten, wie die Zusammenarbeit entsprechend den in diesem Abkommen dargelegten Grundsätzen gefördert und verbessert werden kann; 6. die Effizienz der Durchführung und Anwendung dieses Abkommens zu überprüfen; 7. jährlich den Vertragsparteien über den Stand und den Erfolg der Zusammenarbeit, die im Rahmen dieses Abkommens durchgeführt wird, Bericht zu erstatten. Dieser Bericht wird dem durch das Abkommen von 1985 über handelspolitische und wirtschaftliche Zusam- menarbeit zwischen der Europäischen Wirtschaftsge- meinschaft und der Volksrepublik China eingesetzten Gemischten Ausschuß vorgelegt. d) Der Lenkungsausschuß tritt in der Regel jährlich und nach einem gemeinsam vereinbarten Zeitplan zusammen, vorzugsweise vor dem durch das Abkommen von 1985 über handelspolitische und wirtschaftliche Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Gemischten Ausschuß; die Sitzungen finden abwechselnd in der Gemeinschaft statt. Außerordentliche Sitzungen können auf Antrag einer der Vertragsparteien abgehalten werden. Volksrepublik eingesetzten in China China und e) Die Kosten, die vom Lenkungsausschuß selbst oder in seinem Namen verausgabt werden, werden von der Vertragspartei getragen, zu der die Mitglieder gehören. Die unmittelbar mit den Sitzungen des Lenkungsausschusses zusammenhängenden Kosten, mit Ausnahme der Reise- und Aufenthaltskosten, übernimmt die gastgebende Vertrags- partei. Artikel 7 Finanzierung a) Kooperationsmaßnahmen setzen Finanzierungsmittel voraus und unterliegen den einschlägigen Gesetzen und sonstigen Rechtsvorschriften, der Politik und den Programmen der Vertragsparteien. Die Kosten, die Mitwirkenden an Koopera- tionsmaßnahmen im Rahmen dieses Abkommens entstehen, führen nicht zur Übertragung von Mitteln von einer Vertragspartei auf die andere. b) Wenn in besonderen Kooperationsregelungen einer Vertragspartei eine finanzielle Unterstützung der Mitwir- kenden der anderen Vertragspartei vorgesehen ist, sind solche Zuwendungen, finanziellen oder sonstigen Beiträge der einen Vertragspartei an die Mitwirkenden der anderen Vertragspartei für solche Maßnahmen gemäß den im Gebiet der beiden Vertragsparteien geltenden Gesetzen und sonstigen Rechtsvorschriften von Steuern und Zöllen zu befreien. L 6/42 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 11. 1. 2000 Artikel 8 Einreise von Personal und Einfuhr von Ausrüstung Jede Vertragspartei unternimmt im Rahmen der im jeweiligen Gebiet der Vertragsparteien geltenden Gesetze und sonstigen Rechtsvorschriften alle angemessenen Schritte und setzt sich nach besten Kräften dafür ein, in ihrem Gebiet die Ein- und Ausreise sowie den Aufenthalt von Personal wie auch die Ein- und Ausfuhr sowie den Verbleib von Material, Daten und Ausrüstung zu erleichtern, das bzw. die für Kooperationsmaß- nahmen, die von den Vertragsparteien im Rahmen dieses Abkommens als solche anerkannt worden sind, eingesetzt oder verwendet wird bzw. werden. Artikel 9 Verbreitung und Verwertung von Wissen Forschungseinrichtungen mit Sitz in China, die an FTE- Projekten der Gemeinschaft beteiligt sind, beachten hinsichtlich der Inhaberschaft, Verbreitung und Verwertung von Wissen und in bezug auf geistiges Eigentum, das sich aus dieser Beteili- gung ergibt, die Regeln für die Verbreitung von Forschungser- gebnissen aus den spezifischen FTE-Programmen der Gemein- schaft sowie die Bestimmungen im Anhang dieses Abkom- mens. Forschungseinrichtungen mit Sitz in der Gemeinschaft, die an chinesischen FTE-Projekten beteiligt sind, haben hinsichtlich der Inhaberschaft, Verbreitung und Verwertung von Wissen und in bezug auf geistiges Eigentum, das sich aus dieser Beteili- gung ergibt, dieselben Rechte und Pflichten wie chinesische Forschungseinrichtungen und unterliegen den Bestimmungen im Anhang dieses Abkommens. Der Anhang über Rechte an geistigem Eigentum ist Bestandteil dieses Abkommens. Artikel 10 Räumlicher Geltungsbereich Dieses Abkommen gilt für die Gebiete, in denen der Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft angewendet wird, und nach Maßgabe jenes Vertrags einerseits sowie für das Gebiet der Volksrepublik China andererseits. Dies steht der Durchführung von Kooperationsmaßnahmen auf hoher See, im Weltraum oder im Gebiet von Drittländern im Einklang mit dem Völkerrecht nicht entgegen. Artikel 11 Inkrafttreten, Beendigung und Streitbeilegung a) Dieses Abkommen tritt an dem Tag in Kraft, an dem die Vertragsparteien einander schriftlich notifiziert haben, daß ihre jeweiligen für das Inkrafttreten erforderlichen inner- staatlichen Verfahren abgeschlossen sind. b) Dieses Abkommen wird zunächst für fünf Jahre geschlossen und kann nach einer Bewertung im vorletzten Jahr jeder im gegenseitigen Einver- aufeinanderfolgenden Laufzeit nehmen der Vertragsparteien verlängert werden (stillschwei- gende Verlängerung). c) Dieses Abkommen kann durch Vereinbarung der Vertrags- parteien geändert werden. Änderungen treten an dem Tag in Kraft, an dem die Vertragsparteien einander schriftlich noti- fiziert haben, daß ihre jeweiligen für die Änderung dieses Abkommens erforderlichen innerstaatlichen Verfahren abge- schlossen sind. d) Dieses Abkommen kann von beiden Vertragsparteien unter Einhaltung einer Frist von sechs Monaten jederzeit schrift- lich gekündigt werden. Der Ablauf oder die Kündigung dieses Abkommens berührt weder die Gültigkeit oder die Dauer von Vereinbarungen, die in seinem Rahmen getroffen werden, noch spezielle Rechte und Pflichten, die gemäß dem Anhang entstanden sind. e) Fragen oder Streitigkeiten, die sich aus der Auslegung oder Anwendung dieses Abkommens ergeben, werden im gegen- seitigen Einvernehmen der Vertragsparteien beigelegt. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten, hierzu gehörig befugten Bevollmächtigten dieses Abkommen unterschrieben. Geschehen zu Brüssel am 22. Dezember 1998 in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer, spani- scher und chinesischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist. Für den Rat der Europäischen Union Für die Regierung der Volksrepublik China 11. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 6/43 ANHANG RECHTE AN GEISTIGEM EIGENTUM Rechte an geistigem Eigentum, das im Rahmen dieses Abkommens gewonnen bzw. zur Verfügung gestellt wird, werden wie folgt aufgeteilt: I. Geltung Dieser Anhang gilt für alle gemeinsamen Forschungsarbeiten im Rahmen des Abkommens, sofern von den Vertrags- parteien nichts anderes vereinbart wird. II. Inhaberschaft an Rechten sowie deren Aufteilung und Ausübung 1. Die Bedeutung von „geistigem Eigentum“ im Sinne dieses Anhangs ist in Artikel 2 Buchstabe c) des Abkommens festgelegt. 2. Dieser Anhang betrifft die Aufteilung von Rechten und Anteilen zwischen den Vertragsparteien und ihren Mitwirkenden. Jede Vertragspartei und ihre Mitwirkenden stellen sicher, daß die andere Vertragspartei und deren Mitwirkende die Rechte an dem nach diesem Anhang zugeteilten geistigen Eigentum erhalten kann. Mit diesem Anhang wird die Aufteilung von Rechten, Anteilen und Lizenzgebühren zwischen einer Vertragspartei und ihren Staatsangehörigen oder Mitwirkenden nicht geändert bzw. berührt, die in den Rechtsvorschriften und gemäß den Gepflogenheiten dieser Vertragspartei festgelegt wird. 3. Die Vertragsparteien orientieren sich an folgenden Grundsätzen, die in vertraglichen Vereinbarungen festzulegen sind: a) wirksamer Schutz von geistigem Eigentum. Die Vertragsparteien stellen sicher, daß sie und/oder ihre Mitwir- kenden sich rechtzeitig über geistiges Eigentum benachrichtigen, das im Rahmen des Abkommens oder der Durchführungsvereinbarungen gewonnen wird, und daß sie sich über den beabsichtigten Schutz dieses geistigen Eigentums rechtzeitig unterrichten; b) effektive Nutzung der Ergebnisse unter Berücksichtigung der Beiträge der Vertragsparteien; c) nichtdiskriminierende Behandlung der Mitwirkenden der anderen Vertragspartei im Vergleich zur Behandlung der eigenen Mitwirkenden; d) Schutz von Betriebsgeheimnissen. 4. Die Mitwirkenden erarbeiten gemeinsam einen Technologiemanagementplan (TMP) für die Inhaberschaft und die Verwertung, einschließlich der Veröffentlichung, von Wissen und geistigem Eigentum, das im Laufe gemeinsamer Forschungsarbeiten gewonnen wird. Die TMP müssen vor dem Abschluß der speziellen Verträge über die wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit, denen sie beigelegt sind, von der für die Finanzierung zuständigen Stelle der Vertragspartei, die sich an der Finanzierung der Forschung beteiligt, genehmigt werden. Bei der Ausarbeitung der TMP nach den in jeder Vertragspartei geltenden Regeln und Rechtsvorschriften werden die Ziele der gemeinsamen Forschung, die jeweiligen finanziellen und sonstigen Beiträge der Vertragsparteien und Mitwir- kenden, die Vor- und Nachteile der Gewährung einer Lizenz nach Hoheitsgebieten oder Anwendungsbereichen, der Transfer von Daten, Gütern oder Dienstleistungen, die der Ausfuhrkontrolle unterliegen, die Erfordernisse der geltenden Rechtsvorschriften und andere von den Mitwirkenden als angemessen betrachtete Faktoren berücksich- tigt. Auch die Rechte und Pflichten bei Forschungsarbeiten, die von Gastforschern (d. h. Forschern, die nicht zu einer Vertragspartei oder einem Mitwirkenden gehören) hervorgebracht werden, werden hinsichtlich des geistigen Eigentums in den gemeinsamen TMP geregelt. Der TMP ist ein besonderer Vertrag zwischen den Mitwirkenden über die Durchführung gemeinsamer Forschungs- arbeiten und ihre jeweiligen Rechte und Pflichten. Im TMP werden normalerweise folgende Rechte an geistigem Eigentum geregelt: Inhaberschaft, Schutz, Nutzer- rechte für Forschungs- und Entwicklungszwecke, Auswertung und Verbreitung einschließlich der Regelungen für gemeinsame Veröffentlichung, Rechte und Pflichten von Gastforschern und Streitschlichtungsverfahren. Im TMP können auch Fragen im Zusammenhang mit neuem und bestehendem Wissen, der Lizenzvergabe und den Endergebnissen geregelt werden. 5. Wissen oder geistiges Eigentum, das im Laufe gemeinsamer Forschung gewonnen wird und im TMP nicht geregelt ist, wird mit Zustimmung der Vertragsparteien nach den im TMP festgelegten Grundsätzen aufgeteilt. Bei mangelndem Einvernehmen gehört solches nicht aufgeteilte Wissen oder geistige Eigentum gemeinsam allen, die an den gemeinsamen Forschungsarbeiten mitgewirkt haben, bei denen das Wissen oder geistige Eigentum erar- beitet wurde. Jeder Mitwirkende, für den diese Bestimmung gilt, kann dieses Wissen oder geistige Eigentum für seine eigenen gewerblichen Zwecke ohne geographische Begrenzung verwerten. 6. Jede Vertragspartei stellt sicher, daß die andere Vertragspartei und ihre Mitwirkenden die Rechte an dem ihnen nach diesen Grundsätzen zugeteilten geistigen Eigentum erhalten können. L 6/44 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 11. 1. 2000 7. Unter Wahrung der Wettbewerbsbedingungen in den unter das Abkommen fallenden Bereichen ist jede Vertrags- partei darum bemüht sicherzustellen, daß die aufgrund des Abkommens und der unter das Abkommen fallenden Vereinbarungen erworbenen Rechte in einer Weise genutzt werden, daß sie insbesondere fördern: i) die Verbrei- tung und Verwertung von Wissen, das im Rahmen des Abkommens gewonnen, offenbart oder auf andere Art und Weise zur Verfügung gestellt wird, und ii) die Einführung und Umsetzung internationaler Normen. 8. Die Kündigung oder das Auslaufen des Abkommens läßt die Rechte und Pflichten aus diesem Anhang unberührt. III. Urheberrechtlich geschützte Werke und wissenschaftliche Schriftwerke Urheberrechte, die den Vertragsparteien oder deren Mitwirkenden gehören, sind im Einklang mit der Berner Überein- kunft (Pariser Fassung von 1971 ) zu behandeln. Der Urheberschutz bezieht sich auf Ausdrücke und nicht auf Ideen, Verfahren, Betriebsmethoden oder mathematische Konzepte als solche. Einschränkungen oder Ausnahmen der ausschließlichen Rechte sind beschränkt auf bestimmte Sonderfälle, die mit einer normalen Nutzung der Arbeiten nicht im Widerspruch stehen und nach vernünftigem Ermessen den legitimen Interessen des Rechtsinhabers nicht schaden. Unbeschadet des Abschnitts II werden Forschungsergebnisse, soweit im TMP nichts anderes vereinbart wird, von den Vertragsparteien oder Mitwirkenden an den gemeinsamen Forschungsarbeiten gemeinsam veröffentlicht. Neben dieser Grundregel gilt folgendes Verfahren: 1. Werden von einer Vertragspartei oder von Behörden dieser Vertragspartei wissenschaftlich-technische Zeitschriften, Artikel, Berichte, Bücher, einschließlich Videoaufzeichnungen und Software, veröffentlicht, die auf gemeinsamen Forschungsarbeiten im Rahmen des Abkommens beruhen, so hat die andere Vertragspartei Anspruch auf eine weltweite nicht ausschließliche, unwiderrufliche und gebührenfreie Lizenz zur Übersetzung, Vervielfältigung, Bearbeitung, Übermittlung und öffentliche Verbreitung solcher Werke. 2. Die Vertragsparteien stellen sicher, daß Schriftwerke wissenschaftlicher Natur, die auf gemeinsamen Forschungsar- beiten im Rahmen des Abkommens beruhen und von unabhängigen Verlegern veröffentlicht werden, soweit wie möglich verbreitet werden. 3. Alle Exemplare eines urheberrechtlich geschützten Werkes, das öffentlich verbreitet werden soll und aufgrund dieser Bestimmung entstanden ist, müssen den/die Namen des Verfassers oder der Verfasser des Werkes aufweisen, es sei denn, daß ein Verfasser die Erwähnung seines Namens ausdrücklich ablehnt. Außerdem müssen sie deutlich sichtbar auf die gemeinsame Unterstützung durch die Vertragsparteien hinweisen. IV. Erfindungen, Entdeckungen und sonstige Errungenschaften aus Forschung und Entwicklung Erfindungen, Entdeckungen und sonstige Errungenschaften aus Forschung und Technologie, die im Rahmen von Kooperationsmaßnahmen der Vertragsparteien selbst hervorgebracht werden, gehören den Vertragsparteien, sofern die Vertragsparteien nichts anderes vereinbaren. V. Nicht offenbartes Wissen A. Nicht offenbartes Dokumentationswissen 1. Die Vertragsparteien, ihre Stellen oder Mitwirkenden erklären zum frühestmöglichen Zeitpunkt, vorzugsweise im TMP, welches Wissen im Rahmen des Abkommens nach ihrem Wunsch nicht offenbart werden darf, wobei unter anderem folgende Kriterien zu berücksichtigen sind: a) Geheimhaltung des Wissens in dem Sinne, daß das Wissen in seiner Gesamtheit oder Teile des Wissens in bestimmter Zusammensetzung den Sachverständigen dieses Gebiets weder im allgemeinen bekannt noch rechtmäßig ohne weiteres zugänglich ist; b) tatsächlicher oder potentieller gewerblicher Wert des Wissens durch seine Geheimhaltung; c) früherer Schutz des Wissens in dem Sinne, daß die Berechtigten sachlich angemessene Maßnahmen getroffen haben, um die Geheimhaltung zu wahren. Die Vertragsparteien und ihre Mitwirkenden können in bestimmten Fällen vereinbaren, daß, sofern nichts anderes angegeben wird, das während der gemeinsamen Forschungsarbeiten im Rahmen des Abkommens zur Verfügung gestellte, ausgetauschte oder gewonnene Wissen oder Teile davon nicht offenbart werden dürfen. 2. Jede Vertragspartei trägt dafür Sorge, daß sie und ihre Mitwirkenden nicht offenbartes Wissen deutlich als solches ausweisen, beispielsweise durch eine entsprechende Kennzeichnung oder eine einschränkende Erklä- rung. Dies gilt auch für jede vollständige oder teilweise Wiedergabe des genannten Wissens. Erhält eine Vertragspartei im Rahmen des Abkommens nicht offenbartes Wissen, so hat sie dessen Schutzwür- digkeit zu beachten. Diese Beschränkungen werden automatisch hinfällig, wenn der Eigentümer dieses Wissen der breiten Öffentlichkeit offenbart. 3. Nicht offenbartes Wissen, das im Rahmen des Abkommens mitgeteilt wird, kann von der empfangenden Vertragspartei an Personen, die in oder von der empfangenden Vertragspartei beschäftigt werden, und an andere beteiligte Abteilungen oder Behörden der empfangenden Vertragspartei, die entsprechende Befugnisse für die besonderen Zwecke der laufenden gemeinsamen Forschungsarbeiten besitzen, weitergegeben werden, sofern das so verbreitete nicht offenbarte Wissen einer schriftlichen Vereinbarung über die Vertraulichkeit unterworfen wird und, wie vorstehend dargelegt, ohne weiteres als solches zu erkennen ist. 11. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 6/45 4. Mit der vorherigen schriftlichen Zustimmung der Vertragspartei, die nicht offenbartes Wissen zur Verfügung stellt, kann die empfangende Vertragspartei nicht offenbartes Wissen weiter verbreiten, als dies sonst nach Nummer 3 zulässig wäre. Die Vertragsparteien arbeiten bei der Entwicklung von Verfahren für die Einholung und Erteilung einer vorherigen schriftlichen Zustimmung zu einer solchen weiteren Verbreitung zusammen, wobei jede Vertragspartei diese Zustimmung erteilt, soweit die eigene Politik sowie die innerstaatlichen Verordnungen und Gesetze dies zulassen. B. Nicht offenbartes Wissen nichtdokumentarischer Natur Nicht offenbartes Wissen nichtdokumentarischer Natur oder sonstiges vertrauliches Wissen, das in Seminaren oder anderen Veranstaltungen im Rahmen des Abkommens zur Verfügung gestellt wird, oder Wissen, das auf der Beschäftigung von Personal, der Benutzung von Einrichtungen oder gemeinsamen Vorhaben beruht, wird von den Vertragsparteien und ihren Mitwirkenden nach den in dem Abkommen für Dokumentationswissen niedergelegten Grundsätzen behandelt, sofern dem Empfänger dieses nicht offenbarten oder sonstigen vertraulichen oder schutz- würdigen Wissens die Vertraulichkeit des Wissens bei der Mitteilung bekanntgemacht worden ist. C. Überwachung Jede Vertragspartei setzt sich nach besten Kräften dafür ein, daß nicht offenbartes Wissen, von dem sie im Rahmen des Abkommens Kenntnis erhält, in der darin geregelten Art und Weise überwacht wird. Stellt eine der Vertrags- parteien fest, daß sie die Bestimmungen über die Nichtweitergabe gemäß den Abschnitten A und B nicht mehr einhalten kann oder daß aus triftigen Gründen damit zu rechnen ist, so unterrichtet sie davon unverzüglich die andere Vertragspartei. Die Vertragsparteien beraten danach über geeignete Maßnahmen


title: WRITTEN QUESTION No. 3831/98 by Paul RÜBIG Impact of international financial turmoil on the European steel market - research

eurovoc_concepts:
civil defence
competitiveness
economic recession
import (EU)
industrial research
iron and steel industry
research and development
steel
technological change
third country

formats: html print