title: Handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa - Text antagen av rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 3 december 1998

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/1 (R…ttsakter som antagits med till…mpning av avdelning VI i F‰rdraget om Europeiska unionen) HANDLINGSPLAN FˆR ATT P¯ B´STA S´TT GENOMFˆRA BEST´MMELSERNA I AMSTERDAMFˆRDRAGET OM UPPR´TTANDE AV ETT OMR¯DE MED FRIHET, S´KERHET OCH R´TTVISA Text antagen av r¿det (r…ttsliga och inrikes fr¿gor) den 3 december 1998 (1999/C 19/01) INNEH¯LL DEL(cid:217)I: INLEDNING. DEL(cid:217)II:(cid:217)PRIORITERINGAR OCH ¯TG´RDER. A. (cid:217)Urvalskriterier f‰r prioriteringar. B. Fr¿gor som r‰r fri r‰rlighet f‰r personer. I. (cid:217)¯tg…rder inom omr¿det f‰r asyl, yttre gr…nser och invandring. Sida 2 6 6 7 7 II. (cid:217)Civilr…ttsligt samarbete. 10 C. Polisi…rt och straffr…ttsligt samarbete. 11 I. (cid:217)Polisi…rt samarbete. 11 II. (cid:217)Straffr…ttsligt samarbete. 12 III. (cid:217)Tilln…rmning av straffr…ttsliga best…mmelser. 13 IV. ˆvergripande problem. 13 C 19/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 DEL I INLEDNING 1. (cid:217)Europeiska r¿det i Cardiff uppmanade r¿det och kommissionen att vid sitt m‰te i Wien l…gga fram en i Amster(cid:220) handlingsplan f‰r hur damf‰rdraget om ett omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa’’ b…st skall genomf‰ras. ’’best…mmelserna Stats(cid:220) och regeringscheferna bekr…ftade i P‰rtschach ytterligare den betydelse de tillm…ter denna fr¿ga ge(cid:220) nom att enas om att h¿lla ett s…rskilt Europeiskt r¿d i Tammerfors i oktober 1999. Enligt Amsterdamf‰rdraget flyttas omr¿dena f‰r vi(cid:220) sering, asyl, invandring och annan politik som r‰r fri r‰rlighet f‰r personer, liksom civilr…ttsligt samarbete, fr¿n EU:s tredje pelare till dess f‰rsta pelare (…ven om inte alla f‰rsta pelarens f‰rfaranden kommer att vara till…mpliga), medan best…mmelser om polisi…rt samarbete och straffr…ttsligt samarbete som finns i den nya avdelning VI i FEU blir kvar inom EU:s tredje pelare. Ut‰ver dessa …ndringar n…r det g…ller ansvarsomr¿den, anges ocks¿ i Amsterdamf‰rdraget huvudlinjerna f‰r verksamhet p¿ omr¿den som f‰r n…rvarande faller under tredje pelaren. 2. (cid:217)N…r Europeiska r¿det i Cardiff uppmanade r¿det och kommissionen att l…gga fram handlingsplanen, gav det tydligt uttryck f‰r sin uppfattning att dessa best…mmelser ger nya m‰jligheter f‰r att hantera en v…sentlig angel…genhet av interesse f‰r allm…nheten och s¿lunda f‰ra Europeiska unionen n…rmare fol(cid:220) ket. 3. (cid:217)Utan att underskatta vad som redan har uppn¿tts p¿ detta omr¿de genom EG(cid:220)f‰rdraget, enligt best…m(cid:220) melserna i avdelning VI i Maastrichtf‰rdraget och inom Schengen, …r det v…rt att erinra om varf‰r de nya best…mmelserna som antogs i Amsterdam erbju(cid:220) der nya och b…ttre m‰jligheter. F‰r det f‰rsta fast(cid:220) st…lls m¿let att bibeh¿lla och utveckla unionen som ett omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa och de olika aspekterna p¿ detta m¿l tas upp p¿ nytt. F‰r det andra har unionen f¿tt sin n‰dv…ndiga ram och de instrument som kr…vs har st…rkts och samtidigt, tack vare den ut‰kade roll som planeras f‰r domsto(cid:220) len och Europaparlamentet, blivit f‰rem¿l f‰r en n…rmare r…ttslig och demokratisk granskning. Ge(cid:220) menskapens metod har utvidgats: flera av de omr¿(cid:220) den som tidigare h‰rde hemma under ’’tredje pela(cid:220) ren’’ lyder nu under gemenskapsreglerna och restrik(cid:220) tioner som tidigare g…llde f‰r gemenskapens institu(cid:220) tioner p¿ omr¿det f‰r polisi…rt samarbete och straff(cid:220) r…ttsligt samarbete har h…vts. Tillg¿ngen till gemen(cid:220) skapens budget har gjorts mindre besv…rlig. Slutligen ger ocks¿ inf‰rlivandet av Schengenregelverket en bas f‰r EU att arbeta vidare p¿ samt ger de med(cid:220) lemsstater som tog initiativet till detta samarbete ett erk…nnande f‰r deras insatser. interinstitutionellt samarbete som finns 4. (cid:217)Vid uppr…ttandet av denna handlingsplan hade r¿det och kommissionen som utg¿ngspunkt att en av nyck(cid:220) larna till framg¿ng ligger i att s…kerst…lla att den i anda av Amsterdamf‰rdraget f‰rverkligas. Detta g…ller i syn(cid:220) nerhet de nya ansvarsomr¿dena, inbegripet en ut(cid:220) ‰kad initiativr…tt, som Amsterdam ger kommis(cid:220) sionen. Det v…sentliga …r inte s¿ mycket var initiativ(cid:220) r…tten ligger, om den …r delad eller exklusiv, som det s…tt p¿ vilket denna r…tt ut‰vas. I alla h…ndelser f‰re(cid:220) skrivs det i f‰rdraget att initiativr…tten, under de fem ¿r som avsatts f‰r att till fullo uppn¿ fri r‰rlighet f‰r personer, kommer att delas mellan kommissionen och medlemsstaterna n…r det g…ller fr¿gor som f‰rs ‰ver till gemenskapsramen. 5. (cid:217)Trots att varje handlingsplan som uppr…ttas n‰dv…n(cid:220) digtvis, p¿ ett konkret s…tt, m¿ste avspegla de priori(cid:220) teringar och den tidsplan som anges i sj…lva Amster(cid:220) damf‰rdraget, beh‰ver den ocks¿ avspegla den all(cid:220) m…nna strategin och den filosofi som ligger i begrep(cid:220) pet ett ’’omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa’’. Dessa tre begrepp …r n…ra sammanbundna. Frihet f‰rlorar mycket av sin betydelse om den inte kan ¿t(cid:220) njutas i en s…ker milj‰ och med fullt st‰d av ett r…tts(cid:220) v…sende som alla unionens medborgare och inv¿nare kan ha f‰rtroende f‰r. Dessa tre oskiljaktiga begrepp har en gemensam n…mnare (cid:216)(cid:220)(cid:216)m…nniskan(cid:216)(cid:220)(cid:216) och ett av dem kan inte f‰rverkligas till fullo utan de ‰vriga tv¿. Att bibeh¿lla r…tt balans mellan dem m¿ste vara r…ttesn‰ret f‰r unionens verksamhet. Det b‰r ocks¿ i detta sammanhang noteras att det i F‰rdraget om uppr…ttandet av Europeiska gemenskaperna (artikel 61, f. d. artikel 73i a) g‰rs en direkt koppling mellan ¿tg…rder f‰r att uppr…tta fri r‰rlighet f‰r personer 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/3 och de s…rskilda ¿tg…rderna f‰r att bek…mpa och f‰(cid:220) rebygga brottslighet (artikel 31 e FEU), varigenom ett villkorat samband skapas mellan de b¿da omr¿(cid:220) dena. A. (cid:217)ETT OMR¯DE MED FRIHET a)(cid:217)En bredare definition av frihet 6. (cid:217)Frihet i betydelsen fri r‰rlighet f‰r personer inom Europeiska unionen f‰rblir ett grundl…ggande m¿l i f‰rdraget, och ett m¿l till vilket de st‰d¿tg…rder som r‰r begreppen s…kerhet och r…ttvisa m¿ste ge ett be(cid:220) tydande bidrag. Resultaten fr¿n Schengen har visat v…gen och l…gger den grund man skall bygga p¿. Emellertid ‰ppnar Amsterdamf‰rdraget ocks¿ v…gen f‰r att ge ’’frihet’’ en betydelse ut‰ver fri r‰rlighet f‰r personer ‰ver de inre gr…nserna. Det inneb…r ocks¿ frihet att leva i ett samh…lle d…r lag och ord(cid:220) ning r¿der med vetskap om att offentliga myndighe(cid:220) ter g‰r allt som st¿r i deras enskilda och kollektiva makt (nationellt, p¿ unionsniv¿ och d…rut‰ver) f‰r att bek…mpa och begr…nsa m‰jligheterna f‰r dem som f‰rs‰ker undergr…va eller missbruka denna fri(cid:220) het. Frihet m¿ste ocks¿ ledsagas av hela raden av grundl…ggande m…nskliga inbegripet skydd mot varje slag av diskriminering i enlighet med artiklarna 12 och 13 i EG(cid:220)f‰rdraget och artikel 6 i FEU. r…ttigheter, 7. (cid:217)En annan grundl…ggande frihet som f‰rtj…nar s…r(cid:220) skild uppm…rksamhet i dagens snabbt framv…xande informationssamh…lle …r r…tten till privatliv och i syn(cid:220) nerhet skydd av personuppgifter. N…r register med personuppgifter byggs upp som ett led i det polisi…ra samarbetet och samarbetet i straffr…ttsliga fr¿gor och ett informationsutbyte …ger rum …r det synnerligen viktigt att hitta r…tt balans mellan den allm…nna s…(cid:220) kerheten och skyddet f‰r den enskildes privatliv. b)(cid:217)Invandrings(cid:220) och asylpolitik 8. (cid:217)Bland kommande prioriteringar m¿ste omr¿dena asyl(cid:220) och invandringspolitik behandlas som tv¿ skilda fr¿gor. Grunden f‰r arbetet …r den f‰rpliktelse som skrivits in i det nya f‰rdraget att vidta ¿tg…rder inom fem ¿r p¿ en rad invandrings(cid:220) och asylrelaterade om(cid:220) r¿den, b¿de vad avser inneh¿ll och procedurbest…m(cid:220) melser. Ett mycket omfattande arbete har redan lagts ned i dessa fr¿gor, men de r…ttsakter som hittills har antagits inom omr¿det lider av ett par svagheter: dels har det ofta r‰rt sig om icke(cid:220)bindande lagstiftning som rekommendationer och resolutioner, dels har l…mpliga system f‰r att ‰vervaka till…mpningen sak(cid:220) nats. ¯tagandet i Amsterdamf‰rdraget att i forts…tt(cid:220) ningen anv…nda gemenskapsr…ttsakter b‰r kunna av(cid:220) hj…lpa dessa svagheter. Detta skall s…rskilt avse ¿ ena sidan kampen mot olaglig invandring, och ¿ andra sidan s…kerst…llandet av integrering och r…ttigheter f‰r de tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i unionen samt det n‰dv…ndiga skyddet f‰r dem som beh‰ver det …ven om de inte till fullo uppfyller krite(cid:220) rierna i Gen(cid:127)ve(cid:220)konventionen. B. (cid:217)ETT OMR¯DE MED S´KERHET 9. (cid:217)Det frihetsm¿l som diskuterats i tidigare avsnitt kan aldrig till fullo f‰rverkligas om inte m…nniskorna kan k…nna trygghet och s…kerhet. 10. (cid:217)Det m¿l som medlemsstaterna enats om i f‰rdraget …r inte att skapa ett enhetligt omr¿de i s…kerhetsh…n(cid:220) seende d…r alla brottsbek…mpande organ i medlems(cid:220) staterna skulle f‰lja samma procedurer f‰r spaning och utredning i fr¿gor som r‰r den inre s…kerheten. De nya best…mmelserna p¿verkar inte heller ut‰van(cid:220) det av medlemsstaternas befogenheter att uppr…tt(cid:220) h¿lla lag och ordning och skydda den inre s…kerhe(cid:220) ten. 11. (cid:217)Amsterdamf‰rdraget ger f‰rst och fr…mst en institu(cid:220) tionell ram f‰r att utforma gemensamma insatser medlemsstaterna emellan inom det polisi…ra samar(cid:220) betet och samarbetet i straffr…ttsliga fr¿gor, tv¿ om(cid:220) r¿den som med n‰dv…ndighet h…nger intimt samman, dvs. inte enbart erbjuda medborgarna ‰kad trygghet, utan ocks¿ f‰rsvara unionens intressen, d…ribland dess ekonomiska intressen. Det uttalade m¿let …r att brottslighet skall f‰rebyggas och bek…mpas p¿ den i niv¿ som …r l…mpligast ’’vare sig brottsligheten …r or(cid:220) ganiserad eller ej, s…rskilt terrorism, m…nniskohandel och brott mot barn, olaglig narkotikahandel och olaglig vapenhandel, korruption och bedr…geri’’. a)(cid:217)Organiserad brottslighet 12. (cid:217)EU g¿r denna utmaning till m‰tes genom de ¿tg…r(cid:220) der som presenteras i den handlingsplan som god(cid:220) k…ndes av Europeiska r¿det i Amsterdam och som utg¿r ifr¿n ett samlat f‰rh¿llningss…tt hela v…gen fr¿n f‰rebyggande till bek…mpande och ¿tal. Vid Euro(cid:220) peiska r¿dets m‰te i Cardiff konstaterades att viktiga framsteg redan gjorts, men …ven n…r planen till fullo …r genomf‰rd, m¿ste man utnyttja de m‰jligheter att g¿ vidare som ges i Amsterdamf‰rdraget. C 19/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 b)(cid:217)Narkotika stitutionella ramar som kr…vs f‰r att f‰rsvara dessa v…rden inom unionen. inte alltid, …r 13. (cid:217)Narkotikaproblemet motiverar ett s…rskilt avsnitt, ef(cid:220) tersom detta problem hotar m…nniskors kollektiva och individuella s…kerhet i flera avseenden och ofta, men f‰rknippat med organiserad brottslighet. EU:s insatser inom narkotikabek…mp(cid:220) ning har varit av stor betydelse genom det konse(cid:220) kventa kravet p¿ ett samlat grepp med delat ansvar mellan konsument(cid:220) och producentl…nder. Inom ra(cid:220) men f‰r detta samlade angreppss…tt f¿r man emeller(cid:220) tid inte underskatta vikten av att de brottsbek…m(cid:220) pande organen gemensamt l…gger all tillg…nglig kraft p¿ att bek…mpa narkotikahandlarna och de krimi(cid:220) nella organisationer som st¿r bakom handeln. Unio(cid:220) nens handlingsplan f‰r narkotikabek…mpning f‰r pe(cid:220) rioden 2000(cid:134)2004, som f‰r n…rvarande diskuteras i kimmissionen och r¿det, kommer att beh‰va uppr…t(cid:220) tas och genomf‰ras p¿ ett s…tt som till fullo utnyttjar m‰jligheterna i det nya f‰rdraget. c)(cid:217)Europol 14. (cid:217)I det nya f‰rdraget bekr…ftas den viktiga och cen(cid:220) trala roll Europol kommer att spela, och det anges d…rf‰r att en rad ¿tg…rder f‰r detta …ndam¿l skall antas inom fem ¿r efter f‰rdragets ikrafttr…dande. Det f‰reskrivs s…rskilt ‰kad samordning och st‰d till Europols operativa insatser. Eftersom Europolkon(cid:220) ventionen nu till sist har ratificerats av samtliga med(cid:220) lemsstater …r det viktigt att dessa ¿tg…rder kan b‰rja genomf‰ras s¿ snart som m‰jligt, s¿ att Europol kan agera effektivt i sin nya roll som samarbetsinstru(cid:220) ment p¿ Europaniv¿. Denna utveckling b‰r byggas p¿ erfarenheterna fr¿n Europols narkotikaenhet, som fungerat som en prototyp f‰r det framtida Europol i en rad avseenden, bland annat vad g…ller informa(cid:220) tionsutbyte, tekniskt och operativt st‰d, hotbildsana(cid:220) lys och l…gesrapportering. C. (cid:217)ETT OMR¯DE MED R´TTVISA 15. (cid:217)Eftersom Amsterdamf‰rdraget bidragit med nya framsteg och effektiva verktyg inom detta politikom(cid:220) r¿de b‰r m¿len f‰r det ’’omr¿de med r…ttvisa’’ vi vill skapa nu definieras, samtidigt som det tas h…nsyn till det faktum att medlemsstaternas r…ttsordningar, av sk…l som g¿r l¿ngt tillbaka i historia och tradition, avsev…rt skiljer sig fr¿n varandra. M¿let …r att med(cid:220) borgarna skall k…nna att en gemensam r…ttvisesyn r¿(cid:220) der inom hela unionen, och att r…ttvisan i praktiken f‰renklar det dagliga livet f‰r var och en, och st…ller dem till svars som hotar individens eller samh…llets frihet och s…kerhet. Detta omfattar b¿de vars och ens r…tt att f¿ sin sak pr‰vad och en vidareutveckling av det r…ttsliga samarbetet mellan medlemsstaterna. Amsterdamf‰rdraget ger de begreppsm…ssiga och in(cid:220) S¿v…l i civilr…ttsliga som i straffr…ttsliga fr¿gor …r en snabb ratificering och ett effektivt genomf‰rande av antagna konventioner avg‰rande f‰r att det skall uppn¿s ett omr¿de med r…ttvisa. a)(cid:217)Civilr…ttsligt samarbete 16. (cid:217)F‰r att ett europeiskt omr¿de med avseende p¿ r…tts(cid:220) liga fr¿gor skall upplevas som p¿tagligt av EU(cid:220)med(cid:220) borgarna kr…vs ett framg¿ngsrikt civilr…ttsligt samar(cid:220) bete; detta utg‰r n¿got av en grundstomme i utveck(cid:220) lingen, och m¿nga bed‰mare anser att det civilr…tts(cid:220) liga samarbetet hittills har utvecklats alltf‰r l¿ng(cid:220) samt. Det …r rimligt att f‰rv…nta sig att EU bidrar till att f‰renkla den ’’r…ttsliga milj‰’’ som r¿der inom unionen, p¿ s¿ s…tt att livet underl…ttas f‰r laglydiga medborgare. I detta sammanhang b‰r principerna om r…ttss…kerhet och lika m‰jligheter att f¿ sin sak pr‰vad utg‰ra grundl…ggande m¿l. Detta inneb…r bland annat att det m¿ste vara l…tt att ta reda p¿ vil(cid:220) ken som …r den beh‰riga domstolen i olika fr¿gor och att klarhet r¿der om vilka best…mmelser som …r till…mpliga. Snabba och r…ttvisa r…ttsliga f‰rfaranden och effektiva system f‰r att verkst…lla beslut utg‰r andra grundf‰ruts…ttningar. b)(cid:217)Straffr…ttsligt samarbete 17. (cid:217)Det finns ett tydligt behov av att f‰rb…ttra och p¿(cid:220) skynda det straffr…ttsliga samarbetet b¿de bland medlemsstaterna och med tredje land, s…rskilt med sikte p¿ ett intensifierat polisi…rt samarbete. ´ven med ett effektivt straffr…ttsligt samarbete …r det mycket sv¿rt att hantera s¿dana f‰reteelser som den organiserade brottsligheten om det inte samtidigt sker en f‰renkling av de f‰rfaranden som till…mpas och vid behov en tilln…rmning av medlemsstaternas lagstiftning p¿ omr¿det. 18. (cid:217)Detta inneb…r mera konkret att brottsliga handlingar b‰r bem‰tas p¿ samma effektiva s…tt inom hela unio(cid:220) nen. N…r det g…ller terrorism, korruption, m…nnisko(cid:220) handel, organiserad brottslighet b‰r det s¿ledes ska(cid:220) pas gemensamma minimiregler avseende brottsrekvi(cid:220) sit, och dessa brott b‰r bek…mpas med samma fasthet oavsett var de …ger rum. Om allvarliga brott kan be(cid:220) m‰tas p¿ ett motsvarande s…tt inom hela unionen b‰r ocks¿ m‰jligheten att samordna f‰rfarandena f‰r ¿tal unders‰kas, s¿ l…nge som en f‰rb…ttrad effektivi(cid:220) tet kan f‰renas med respekten f‰r individens r…ttig(cid:220) heter. Detta g…ller s…rskilt politikomr¿den d…r unio(cid:220) nen redan utformat gemensam politik och fr¿gor av starkt gr…ns‰verskridande karakt…r, s¿som mil(cid:220) j‰brott, h‰gteknologisk brottslighet, korruption och bedr…gerier, penningtv…tt, m. m. Enligt best…mmel(cid:220) 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/5 serna i Amsterdamf‰rdraget b‰r en utveckling av Europols befogenheter ske och de r…ttsliga myndig(cid:220) heternas roll och plats i f‰rh¿llande till Europol (cid:134) antingen p¿ medlemsstats(cid:220) eller unionsniv¿ (cid:134) m¿ste granskas. Antagandet av handlingsplanen kommer att ha den ytterligare f‰rdelen att det d…r till f‰rm¿n f‰r ans‰(cid:220) karl…nderna fastst…lls en tydlig och omfattande redo(cid:220) g‰relse f‰r unionens prioriteringar p¿ detta omr¿de. c)(cid:217)F‰rfaranden E. (cid:217)FˆRBINDELSER MED TREDJE LAND OCH IN(cid:220) TERNATIONELLA ORGANISATIONER 19. (cid:217)De procedurregler b‰r vara s¿pass v…l samordnade att m…nniskor inte beh‰ver befara att f¿ olika be(cid:220) handling beroende p¿ vilken jurisdiktion som …r be(cid:220) h‰rig. I princip har samordningen av adekvata och j…mf‰rbara procedurregler redan uppn¿tts genom de procedurm…ssiga garantier som ges i Europakonven(cid:220) tionen om skydd f‰r de m…nskliga r…ttigheterna och de grundl…ggande friheterna och den dynamiska tolkning av dessa som gjorts av Europeiska domsto(cid:220) len f‰r de m…nskliga r…ttigheterna, s…rskilt avseende r…tten till f‰rsvar i brottm¿l. Det f‰refaller emellertid vara l…mpligt att komplettera dessa grundl…ggande principer med standarder och riktlinjer f‰r god praxis p¿ omr¿den av gr…ns‰verskridande relevans och gemensamt intresse (t. ex. tolkning) som ocks¿ kan utstr…ckas till att g…lla vissa delar av verkst…llan(cid:220) det av beslut i brottm¿l, inbegripet till exempel be(cid:220) slagtagande av tillg¿ngar och aspekter i fr¿ga om ¿teranpassning av g…rningsm…nnen och st‰d till brottsoffer. d)(cid:217)Processer ‰ver nationsgr…nser 20. (cid:217)De inneboende sv¿righeterna vid processer som be(cid:220) drivs ‰ver nationsgr…nser b‰r minimeras, b¿de vad avser tvistem¿l och brottm¿l. Bland annat b‰r utv…x(cid:220) ling av dokument och annan information underl…t(cid:220) tas, formul…r finnas tillg…ngliga p¿ flera spr¿k och funktioner eller n…tverk skapas f‰r att ge assistans och r¿dgivning i gr…ns‰verskridande …renden och m‰jliga modeller f‰r r…ttshj…lp i s¿dana fall. D. (cid:217)UTVIDGNINGEN 21. (cid:217)Ett viktigt samband finns med utvidgningsprocessen, s…rskilt med f‰ranslutningsstrategin. De l…nder som ans‰ker om medlemskap i Euro(cid:220) peiska unionen …r v…l medvetna om att r…ttsliga och inrikes fr¿gor kommer att ha s…rskild betydelse f‰r deras ans‰kningar. Emellertid …r regelverket f‰r RIF av en annan art …n andra delar av unionens regelverk. Mycket beh‰ver …nnu utr…ttas och regelverket kommer d…rf‰r att ut(cid:220) vecklas fortl‰pande under f‰ranslutnings¿ren. 22. (cid:217)De landvinningar som gjordes genom Amsterdam(cid:220) f‰rdraget kommer ocks¿ att f‰rst…rka unionens roll som akt‰r och partner p¿ den internationella arenan, s¿v…l bilateralt som inom multilaterala forum. Som ett resultat, byggt p¿ den dialog som redan har in(cid:220) letts i RIF(cid:220)samarbetet med ett ‰kande antal tredje l…nder och internationella organisationer och organ (t. ex. Interpol, UNHCR, Europar¿det, G8 och OECD) kan denna yttre aspekt av unionens hand(cid:220) lande v…ntas f¿ en ny och mer kr…vande dimension. De nya instrument som blivit tillg…ngliga enligt f‰r(cid:220) draget kommer att beh‰va anv…ndas fullt ut. S…rskilt ‰verf‰ringen till gemenskapernas beh‰righet av fr¿(cid:220) gor som r‰r asyl, invandring och civilr…ttsligt samar(cid:220) bete m‰jligg‰r f‰r gemenskapen att (cid:134) i den omfatt(cid:220) ning som till¿ts av EG(cid:220)domstolens etablerade r…tts(cid:220) praxis i fr¿ga om gemenskapens yttre beh‰righet (cid:134) ut‰va sitt inflytande internationellt i dessa fr¿gor. I de fr¿gor som kvarst¿r inom avdelning VI i FEU, kan unionen ocks¿ anv…nda sig av r¿dets m‰jlighet att ing¿ internationella avtal i fr¿gor som r‰r avdel(cid:220) ning VI i f‰rdraget, och m‰jligheten f‰r ordf‰ran(cid:220) deskapet, bitr…tt av r¿dets generalsekreterare och i full samverkan med kommissionen, att f‰retr…da unionen p¿ dessa omr¿den. F. (cid:217)ARBETETS STRUKTUR P¯ OMR¯DET FˆR R´TTSLIGA OCH INRIKES FR¯GOR inneb…r ett 23. (cid:217)S¿v…l Amsterdamf‰rdragets nya best…mmelser som dess protokoll, som inf‰rlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ra(cid:220) mar, och som i alldeles s…rskild grad k…nnetecknas av att vara pelar‰verpripande, kommer att beh‰va avspegla sig …ven i arbetets struktur inom r¿det. Av(cid:220) sikten med f‰rdraget var helt s…kert inte att katego(cid:220) risera det s…tt p¿ vilket de olika delarna av omr¿det med frihet, s…kerhet och r…ttvisa behandlas, som t. ex. mellan Europeiska gemenskapens strukturer ¿ ena si(cid:220) dan och Europeiska unionens ¿ den andra, s…rskilt som ansvaret f‰r att f‰ra m¿let fram¿t i b…gge fallen, oberoende av om dessa delar faller under f‰rsta eller andra pelarens beh‰righetsomr¿de, kommer att ¿ligga r¿det i dess sammans…ttning av justitie(cid:220) och inrikesministrar. Det kommer d…rf‰r att vara mycket viktigt att innan Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft l…mpliga arrangemang, f‰r detta …ndam¿l inr…tta C 19/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 som b¿de beaktar best…mmelserna i f‰rdraget och underl…ttar den samordnande roll som Coreper kom(cid:220) mer att spela. Det …r ocks¿ viktigt att f¿ till st¿nd l…mpliga arran(cid:220) gemang f‰r att omfatta det speciella fall som Schen(cid:220) gen informationssystem utg‰r s¿ att en smidig ‰ver(cid:220) g¿ng utan minskning av systemets effektivitet kan tryggas. En diskussion kan p¿ medell¿ng sikt …ven p¿b‰rjas om utsikterna f‰r att utveckla SIS II efter utvidgningen. Inom K 4(cid:220)kommitt~n, som arbetar p¿ grundval av artikel K 4. 1 i FEU, …r arbetet med de n‰dv…ndiga strukturella arrangemangen, bl. a. reflexioner ‰ver behovet av ytterligare samordning s¿v…l inom omr¿(cid:220) dena migration och asyl som p¿ det civilr…ttsliga om(cid:220) r¿det genom kommitt~er som …r sammansatta av h‰ga tj…nstem…n, redan i g¿ng. Denna reform av arbetsstrukturerna borde grunda sig p¿ f‰ljande principer: rationalisering och f‰renk(cid:220) ling (ett l…mpligt antal arbetsgrupper som motsvarar de m¿l som fastst…lls i f‰rdraget, inget dubbelarbete), specialisering och ansvar (arbetsgrupper sammansatta av experter med ansvar p¿ tillr…ckligt h‰g niv¿ i sin egen stat, en l…mplig plats f‰rbeh¿llen Europols ope(cid:220) rativa strukturer, ett europeiskt r…ttsligt n…tverk), kontinuitet (permanenta arbetsgrupper f‰r perma(cid:220) i f‰rdraget, uppf‰ljningsmekanism f‰r nenta m¿l samtliga antagna instrument), ‰ppenhet (tydlighet n…r det g…ller arbetsgruppernas mandat och inb‰rdes f‰rh¿llanden) och (m‰jlighet att p¿ flexibilitet mycket kort sikt anpassa strukturerna f‰r att kunna bem…stra nya problemkomplex som kr…ver s…rskild och br¿dskande behandling). I och med att Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft uppst¿r ett antal r…ttsliga fr¿gor som ett resultat b¿de av ‰verg¿ngen av vissa politikomr¿den fr¿n tredje till f‰rsta pelaren och av ‰verg¿ngen till nya former av r…ttsakter och f‰rfaranden under den tredje pelaren. Detta r‰r t. ex. fr¿gan om hur konventioner inom det omr¿de som skall flyttas ‰ver till gemenskapens be(cid:220) fogenhetsomr¿de skall behandlas och vilka kommer att ha undertecknats men …nnu inte ratificerats den dag Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft. DEL II PRIORITERINGAR OCH ¯TG´RDER A. (cid:217)URVALSKRITERIER FˆR PIORITERINGAR 24. (cid:217)Genom ett antal principer har det best…mts p¿ vilket s…tt r¿det och kommissionen har identifierat (cid:134) och …mnar genomf‰ra (cid:134) de ¿tg…rder som anges i denna del: i) Redan i Amsterdamf‰rdraget fastst…lls vissa klara riktlinjer f‰r de ¿tg…rder som skall prioriteras, s…rskilt under de f‰rsta fem ¿ren efter ikrafttr…(cid:220) dandet. I handlingsplanen m¿ste dessa riktlinjer respekteras. ii) Subsidiaritetsprincipen, samtliga aspekter av unionens ¿tg…rder, har s…rskild rele(cid:220) vans n…r ett omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa skall uppr…ttas. g…ller som iv) Effektiv f‰rvaltning i genomf‰randet av den r…ttsliga ram som uppr…ttats genom f‰rdraget …r inte mindre viktigt …n den r…ttsliga ramen i sig. ¯tg…rder som vidtas skall motsvara faktiska be(cid:220) hov och ge utdelning. I detta sammanhang b‰r det i unionens handlingsplan finnas utrymme f‰r arbetsmetoder som tidigare har visat sig v…rde(cid:220) fulla, till exempel i samband med Schengen. v) Ansvaret f‰r att garantera den inre s…kerheten f‰r(cid:220) blir medlemsstaternas. Det …r d…rf‰r viktigt, n…r det europeiska samarbetet utvecklas, att ta h…n(cid:220) syn till nationella intressen, liksom …ven gemen(cid:220) samma strategier och skillnader. vi)(cid:217)En realistisk strategi kr…ver, n…r prioriteringar skall g‰ras, att de resurser och den tid som finns att tillg¿ beaktas. iii) Principen om solidaritet mellan medlemsstaterna och mellan dessa och de europeiska institutio(cid:220) nerna, skall g…lla i m‰tet de gr…ns‰verskridande utmaningar som den organsierade brottsligheten och migrationsr‰relserna representerar. 25. (cid:217)Enligt artikel 2 i FEU skall unionen ha som m¿l att bevara och utveckla ett omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa, d…r den fria r‰rligheten f‰r personer 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/7 garanteras, samtidigt som l…mpliga ¿tg…rder vidtas avseende kontroller vid yttre gr…nser, asyl, invand(cid:220) ring och f‰rebyggande och bek…mpande av brottslig(cid:220) het. Det ‰msesidiga beroendet mellan de olika aspekterna av detta ‰vergripande m¿l bekr…ftas i ar(cid:220) tikel 61(cid:216)a som n…mner artikel 31(cid:216)e i FEU. Det …r d…r(cid:220) f‰r av intresse f‰r en s¿ h‰g s…kerhetsniv¿ som m‰j(cid:220) ligt f‰r allm…nheten att vissa ¿tg…rder p¿ ett omr¿de tids(cid:220) och inneh¿llsm…ssigt samordnas med ¿tg…rder p¿ ett annat. 26. (cid:217)Inf‰rlivande av Schengenregelverket inom Euro(cid:220) peiska unionens ram kommer att f¿ till f‰ljd att fr¿n det datum d¿ Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft ko(cid:220) mer gemenskapens m¿l enligt hela artikel 61 i EG(cid:220) f‰rdraget och i stor utstr…ckning artikel 63. 3(cid:216)b i EG(cid:220) f‰rdraget i de versioner som finns i Amsterdamf‰r(cid:220) draget att till stor del ha f‰rverkligats avseende tio medlemsstater och avseende 13 medlemsstater fr¿n datumet f‰r det r¿dsbeslut som anges i artikel 2. 2 i Schengenprotokollet. Detta betyder att mycket av det faktiska arbetet kommer att vara gjort l¿ngt f‰re den tidsgr…ns p¿ fem ¿r som anges i artiklarna i fr¿ga. Det skulle m‰jligg‰ra f‰r r¿det att inlednings(cid:220) vis inrikta sig s…rskilt p¿ andra av gemenskapens och unionens m¿l p¿ omr¿det f‰r r…ttsliga och inrikes fr¿gor f‰r vilkas f‰rverkligande en maximal tidsgr…ns p¿ fem ¿r har fastst…llts (artikel 63. 1 och artikel 63. 2(cid:216)a i EG(cid:220)f‰rdraget och artikel 30. 2 i FEU, till ex(cid:220) empel), och att ta itu med fr¿gor som br¿dskande m¿ste ¿tg…rdas eller som har blivit politiskt viktiga. F‰r att i praktiken oms…tta de prioriteringar som f‰rtecknas i dessa artiklar, m¿ste insatser g‰ras f‰r att anta ¿tg…rder som n…rmare beskrivs i f‰ljande av(cid:220) snitt. 27. (cid:217)N…r det g…ller kraven i f‰rdraget b‰r h…nsyn …ven tas till F‰renade kungarikets och Irlands st…llning enligt protokollen till Amsterdamf‰rdraget samt, vid fastst…llandet av prioriteringarna, till befintliga pla(cid:220) ner och till behovet av att forts…tta arbetet med be(cid:220) fintliga handlingsprogram p¿ medell¿ng sikt. 28. (cid:217)N…r man fastst…ller faktiska och politiska priorite(cid:220) ringar m¿ste man f‰rst och fr…mst t…nka p¿ projekt som redan l‰per eller som sannolikt kommer att p¿g¿ n…r Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft. Inrikt(cid:220) ningen har h…rvid varit att s…kerst…lla st‰rsta m‰jliga kontinuitet samtidigt som en fullst…ndig anpassning sker till de nya f‰rh¿llandena. 29. (cid:217)I lagstiftningsarbetet har man ocks¿ varit tvungen att ta h…nsyn till det befintliga regelverket inom den tredje pelaren. Detta har gjort det n‰dv…ndigt att av(cid:220) g‰ra vilka av de f‰religgande reglerna, om n¿gra, som b‰r ers…ttas av mer verkningsfulla s¿dana. Lag(cid:220) stiftning av icke bindande karakt…r har h…rvidlag an(cid:220) setts komma i f‰rsta rummet. 30. (cid:217)N…r Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft kommer f‰lj(cid:220) den troligen att bli ett ‰kat antal m¿l f‰r Europeiska gemenskapernas domstol, medan ett omr¿de med frihet, s…kerhet och r…ttvisa just kr…ver att de r…tts(cid:220) liga f‰rfarandena …r s¿ …ndam¿lsenliga som m‰jligt. Det ligger d…rf‰r i b¿de medlemsstaternas och be(cid:220) r‰rda enskilda personers intresse att h‰gsta prioritet ges ¿t en unders‰kning tillsammans med domstolen av alla t…nkbara m‰jligheter som finns f‰r att korta ner den genomsnittliga tiden f‰r f‰rfaranden i dom(cid:220) stolen, s…rskilt n…r det g…ller ans‰kan om f‰rhands(cid:220) avg‰randen enligt avdelning VI i FEU och avdelning IV i EG(cid:220)f‰rdraget. 31. (cid:217)De prioriteringsniv¿er som anges nedan b‰rjar lo(cid:220) giskt sett att g…lla n…r Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft. Prioriterade ¿tg…rder ¿terfinns i tv¿ kategorier. F‰r det f‰rsta insatser och ¿tg…rder som det …r vik(cid:220) tigt att genomf‰ra eller anta inom tv¿ ¿r fr¿n det att Amsterdamf‰rdraget tr…der i kraft (anges nedan som ¿tg…rder som skall vidtas inom tv¿ ¿r) och f‰r det andra insatser och ¿tg…rder som m¿ste antas eller ge(cid:220) nomf‰ras inom fem ¿r fr¿n det att f‰rdraget tr…der i kraft, eller ¿tminstone m¿ste utarbetandet av insatser och ¿tg…rder (anges nedan som ¿tg…rder som skall vidtas inom fem ¿r) p¿b‰rjas p¿ omr¿det. Det kan emellertid bli n‰dv…ndigt att b‰rja med viss verksam(cid:220) het som …r h‰gst prioriterade snarast efter antagan(cid:220) det av denna handlingsplan, eftersom det kr…vs f‰r(cid:220) arbete, exempelvis i tekniska arbetsgrupper, som helst b‰r vara avslutat vid ikrafttr…dandet. S¿dana s…rskilt br¿dskande ¿tg…rder anges s…rskilt nedan. B. (cid:217)FR¯GOR SOM RˆR FRI RˆRLIGHET FˆR PER(cid:220) SONER I. (cid:217)¯tg…rder inom omr¿dena f‰r asyl, yttre gr…nser och invandring 32. (cid:217)M¿let …r att under de kommande fem ¿ren inleda arbetet med omr¿det med frihet. F‰rverkligandet av detta m¿l f‰ruts…tter f‰ljaktligen, f‰r att en ‰kad s…(cid:220) kerhet skall kunna s…kerst…llas f‰r alla europeiska medborgare, utarbetandet av st‰d¿tg…rder, s…rskilt i samband med kontroller vid de yttre gr…nserna och kampen mot den invandringen, samtidigt som man helt och fullt beaktar principer som kom(cid:220) mer till uttryck i artiklarna 6 i FEU samt 12 och 13 i illegala C 19/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 EG(cid:220)f‰rdraget. FN:s flyktingkommissarie kommer vid behov att r¿dgr¿gas n…r det g…ller asylfr¿gor. 33. (cid:217)Det ¿tg…rder som utarbetas skall vederb‰rligen be(cid:220) akta att asyl och invandring …r tv¿ olika omr¿den som kr…ver olika metoder och l‰sningar. 34. (cid:217)En generell migrationsstrategi b‰r sammanst…llas i vilken en europeisk solidaritetsplan b‰r inta en viktig plats. Erfarenheterna och framstegen inom Schen(cid:220) gensamarbetet b‰r visa sig vara s…rskilt relevanta be(cid:220) tr…ffande kortfristiga uppeh¿llstillst¿nd (upp till tre m¿nader), kampen mot den olagliga invandringen och …ven kontrollerna vid de yttre gr…nserna. En ‰vergripande prioritering b‰r vara att f‰rb…ttra statistik(cid:220) och informationsutbytet n…r det g…ller asyl och invandring. Detta utbyte b‰r innefatta statistik om asyl och invandring, information om tredjeland(cid:220) medborgares st…llning, nationell lagstiftning och po(cid:220) litik p¿ grundval av kommissionens handlingsplan. 35. (cid:217)F‰r att fullborda omr¿det med fri r‰rlighet …r det av avg‰rande betydelse att en snabb och omfattande ut(cid:220) vidgning sker av principerna f‰r den fria r‰rligheten f‰r personer i enlighet med det protokoll som inf‰r(cid:220) livar Schengenregelverket med EU. ¯tg…rder som skall vidtas inom tv¿ ¿r En studie b‰r f‰retas f‰r att se i vilken om(cid:220) fattning mekanismen b‰r kompletteras, bland annat med best…mmelser som l…gger ansvaret f‰r behandlingen av medlemmarna i samma familj p¿ en enda medlemsstat i de fall till(cid:220) l…mpningen av kriterierna resulterar i att flera medlemsstater blir ansvariga, samt genom be(cid:220) st…mmelser som g‰r att fr¿gan om skydd f‰r en flykting som byter bos…ttningsland regleras p¿ ett tillfredsst…llande s…tt. ii)(cid:217)Genomf‰rande av Eurodac. iii)(cid:217)Antagande av miniminormer f‰r medlemssta(cid:220) ternas f‰rfarnden f‰r att bevilja eller ¿terkalla flyktingstatus (artikel 63. 1(cid:216)d i EG(cid:220)f‰rdraget), s¿ att bland annat tiden f‰r asylf‰rfaranden kan minskas. I detta sammanhang skall s…r(cid:220) skild uppm…rksamhet …gnas barns situation. iv) Begr…nsning av asyls‰kandes f‰rflyttningar mellan meldemsstaterna. v) Best…mmande av miniminormer f‰r motta(cid:220) gande av asyls‰kande med s…rskild uppm…rk(cid:220) samhet p¿ barnens situation (artikel 63. 1(cid:216)b i EG(cid:220)f‰rdraget). vi) Genomf‰rande av en studie i syfte att p¿visa f‰rtj…nsterna med ett gemensamt europeiskt asylf‰rfarande. 36. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom tv¿ ¿r efter det att c) ¯tg…rder inom omr¿det f‰r invandring f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)¯tg…rder inom omr¿dena f‰r asyl och invandring Bed‰mning av ursprungsl…nderna f‰r att en inte(cid:220) grerad strategi, specifik f‰r varje land, skall kunna utformas. b) ¯tg…rder inom omr¿det f‰r asyl i)(cid:217)Instrument f‰r lagliga invandrares r…ttsliga st…llning. ii)(cid:217)Uppr…ttande av en konsekvent EU(cid:220)politik f‰r ¿tertagande och ¿ters…ndande. iii)(cid:217)¯tg…rder mot olaglig (artikel 63. 3(cid:216)b i EG(cid:220)f‰rdraget) bland annat genom in(cid:220) formationskampanjer i transiteringsl…nder och ursprungsl…nder. invandring i)(cid:217)Faktisk till…mpning av Dublinkonventionen: fortsatt granskning av kriterierna och villko(cid:220) ren f‰r ett f‰rb…ttrat genomf‰rande av kon(cid:220) ventionen och en m‰jlig ‰verf‰ring av den r…ttsliga grunden till Amsterdamf‰rdragets system (artikel 63. 1(cid:216)a i EG(cid:220)f‰rdraget). Som en f‰ljd av att kontrollen av migrations(cid:220) str‰mmarna prioriteras skulle det vara l…mp(cid:220) ligt att snabbt ta fram konkreta f‰rslag som f‰rb…ttrar ¿tg…rderna mot den olagliga in(cid:220) vandringen. 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/9 d) ¯tg…rder inom omr¿dena f‰r yttre gr…nser och fri b) ¯tg…rder inom omr¿det f‰r asyl r‰rlighet f‰r personer i)(cid:217)F‰rfarande och villkor f‰r att utf…rda vise(cid:220) ringar i medlemsstaterna (tillg…ngliga medel, garantier f‰r ¿terresa och kostnadst…ckning f‰r olycksh…ndelser eller sjukdom) och …ven uppr…ttande av en f‰rteckning ‰ver l…nder vars medborgare omfattas av viseringstv¿ng vid flygplatstransitering (slopande av den nu(cid:220) varande gr¿ listan). ii)(cid:217)Best…mmande av regler f‰r enhetligt utfor(cid:220) made viseringar (artikel 62. 2(cid:216)b(cid:216)iv i EG(cid:220)f‰rdra(cid:220) get). iii)(cid:217)Utarbetande av en f‰rordning f‰r de l…nder -(cid:217)vars medborgare …r undantagna fr¿n vise(cid:220) ringstv¿nget i Europeiska unionens med(cid:220) lemsstater, -(cid:217)vars medborgare av samtliga Europeiska unionens medlemsstater ¿l…ggs viserings(cid:220) tv¿ng (artikel 62. 2 b i i EG(cid:220)f‰rdraget). iv) Vidareutveckling av harmoniseringen av med(cid:220) betr…ffande lagstiftningar lemsstaternas fraktf‰rares ansvar. ¯tg…rder som skall vidtas s¿ snart som m‰jligt i enlig(cid:220) het med best…mmelserna i Amsterdamf‰rdraget 37. (cid:217)a)(cid:217)Miniminormer f‰r att ge tillf…lligt skydd ¿t f‰r(cid:220) drivna personer fr¿n tredje land vilka inte kan ¿terv…nda till sitt ursprungsland (artikel 63. 2(cid:216)a i EG(cid:220)f‰rdraget). b) Fr…mjande av en balans mellan medlemsstaternas insatser f‰r att ta emot f‰rdrivna personer och b…ra f‰ljderna av detta (artikel 63. 2(cid:216)b i EG(cid:220)f‰r(cid:220) draget). ¯tg…rder som skall vidtas inom fem ¿r 38. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)¯tg…rder inom omr¿dena f‰r asyl och invandring i)(cid:217)Antagande av miniminormer f‰r n…r medbor(cid:220) gare i tredje land skall betraktas som flyk(cid:220) tingar. ii)(cid:217)Best…mmande av miniminormer f‰r subsidi…rt skydd f‰r personer som beh‰ver internatio(cid:220) nellt skydd (artikel 63. 2(cid:216)a, senare delen). c) ¯tg…rder inom omr¿det f‰r invandring i)(cid:217)F‰rb…ttrade m‰jligheter att avvisa personer som v…grats r…tten att stanna genom en f‰r(cid:220) b…ttrad samordning inom EU n…r det g…ller genomf‰randet av best…mmelser om ¿terta(cid:220) gande och utarbetandet av europeiska offici(cid:220) ella (ambassad(cid:220)) rapporter om situationen i ursprungsl…nderna. ii)(cid:217)Utarbetande av regler om villkor f‰r inresa och bos…ttning samt normer f‰r medlemssta(cid:220) ternas f‰rfaranden f‰r att utf…rda viseringar och uppeh¿llstillst¿nd f‰r l…ngre tid, inbegri(cid:220) pet s¿dana som avser familje¿terf‰rening (ar(cid:220) tikel 63. 3(cid:216)a i EG(cid:220)f‰rdraget). Fr¿gan om r…tten f‰r medborgare i tredje land som har uppeh¿llstillst¿nd att bos…tta sig i valfri medlemsstat i unionen kommer inom kort att diskuteras i den beh‰riga arbetsgrup(cid:220) pen. iii)(cid:217)Fastst…llande av de r…ttigheter och villkor en(cid:220) ligt vilka medborgare i tredje land som …r lag(cid:220) ligen bosatta i en medlemsstat f¿r bos…tta sig i andra medlemsstater (artikel 63. 4 i EG(cid:220)f‰r(cid:220) draget). Diskussioner kan, med beaktande av f‰lj(cid:220) derna f‰r den sociala j…mvikten och arbets(cid:220) marknaden, f‰ras inom r¿dets beh‰riga organ om de villkor p¿ vilka medborgare i tredje land skulle kunna etablera sig och arbeta i vil(cid:220) ken stat som helst i unionen, liksom unions(cid:220) medborgarna och deras familjer. Best…mmande och genomf‰rande av de ¿tg…rder som finns f‰rtecknade i den europeiska migra(cid:220) tionsstrategin. P¿ dessa tv¿ omr¿den b‰r anstr…ngningar g‰ras f‰r att s¿ sm¿ningom f‰rb…ttra situationen, …ven om det inte st…lls krav i Amsterdamf‰rdraget p¿ att detta skall slutf‰ras inom en fem¿rsperiod. C 19/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 d) ¯tg…rder inom omr¿dena f‰r yttre gr…nser och fri r‰rlighet f‰r personer lig lag p¿ avtalsf‰rpliktelser, med beaktande av s…rskilda best…mmelser om lagvalsregler i andra gemenskapsinstrument (Rom I). i)(cid:217)Anv…ndning av samma reprsentationsformer som i Schengen …ven p¿ viseringsomr¿det Man kunde ‰verv…ga m‰jligheten av att in(cid:220) r…tta ett system mellan medlemsstaterna som skulle f‰rb…ttra utsikterna att f‰rhindra vise(cid:220) ringss‰kande fr¿n att p¿ ett or…tt s…tt anv…nda sig av de utl…ndska representationerna i en el(cid:220) ler flera medlemsstater f‰r att f¿ tilltr…de till en annan medlemsstat, som vid tiden f‰r ans‰(cid:220) kan var det egentliga destinationsland som av(cid:220) s¿gs. ii)(cid:217)Uppm…rksamhet kommer att …gnas den nya tekniska utvecklingen f‰r att vid behov garan(cid:220) tera en …nnu st‰rre s…kerhet n…r det g…ller den enhetliga utformningen av viseringar (klister(cid:220) m…rke). II. (cid:217)Civilr…ttsligt samarbete 39. (cid:217)M¿let …r att g‰ra medborgarnas liv enklare genom f‰rb…ttring och f‰renkling av regler och f‰rfaran(cid:220) dena f‰r samarbete och kommunikation mellan myn(cid:220) digheter och vid verkst…llighet av domar, genom att fr…mja ‰verensst…mmelsen i fr¿ga om lagvalsreglerna och reglerna f‰r fastst…llande av beh‰rig domstol och genom att undanr‰ja hinder f‰r att de civilr…tts(cid:220) liga f‰rfarandena skall fungera v…l enligt europeiska r…ttsregler. D…rf‰r b‰r r…ttskipningen i Europa sam(cid:220) ordnas b…ttre och kunskapen om medlemsstaternas r…ttsordningar f‰rb…ttras, s…rskilt r‰rande vissa fr¿(cid:220) gor d…r de m…nskliga aspekterna …r viktiga och har inverkan p¿ medborgarnas dagliga liv. ¯tg…rder som skall vidtas inom tv¿ ¿r 40. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom tv¿ ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Revideringen av Bryssel(cid:220) och Luganokonventio(cid:220) nerna, om den inte har avslutats, b‰r slutf‰ras. b) Ett r…ttsligt instrument r‰rande till…mplig lag p¿ b‰r utarbetas f‰rpliktelser utomobligatoriska (Rom II). c) En revidering b‰r, i f‰rekommande fall, p¿b‰rjas av vissa best…mmelser i konventionen om till…mp(cid:220) d) Granskning av m‰jligheten att utstr…cka princi(cid:220) perna f‰r det europeiska straffr…ttsliga n…tverket till att omfatta civilr…ttsliga f‰rfaranden. V…l definierade kontaktpunkter i alla medlemssta(cid:220) ter kunde g‰ra det m‰jligt att f‰rb…ttra kunska(cid:220) perna om medlemsstaternas r…ttsordningar och att s…kerst…lla en b…ttre samordning av f‰rfarandena p¿ vissa omr¿den d…r de m…nskliga aspekterna …r viktiga (exempelvis konflikter mellan f‰r…ldrar i olika medlemsstater). ¯tg…rder som skall vidtas inom fem ¿r 41. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Granskning av m‰jligheterna att utarbeta ett r…ttsligt instrument f‰r till…mplig lag f‰r skilsm…s(cid:220) sor (Rom III): Efter det f‰rsta steg som tagits i fr¿gor som r‰r …ktenskapsskillnad genom Bryssel II i fr¿ga om beh‰righet, erk…nnande och verkst…llighet av be(cid:220) slut, b‰r m‰jligheterna att enas om best…mmelser f‰r fastst…llande av till…mplig lag f‰r att undvika ’’forum shopping’’ utforskas p¿ grundval av en ing¿ende unders‰kning. b) Granskning av m‰jligheterna att utarbeta andra l‰sningsmodeller …n domstolsf‰rfaranden, s…rskilt med avseende p¿ familjekonflikter ‰ver gr…n(cid:220) serna. M‰jligheten av medling som ett s…tt att l‰sa familjekonflikter b‰r i detta sammanhang granskas. c) Granskning av m‰jligheterna att uppr…tta ett r…ttsligt instrument f‰r internationell beh‰righet, till…mplig lag, erk…nnande och verkst…llighet av beslut i fr¿ga om makars f‰rm‰genhetsf‰rh¿llan(cid:220) den och i fr¿ga om arvsr…tt. N…r s¿dana r…ttsliga instrument utarbetas b‰r sambandet mellan makars f‰rm‰genhetsf‰rh¿llan(cid:220) den och arvsregler beaktas. Det arbete som redan utf‰rts inom ramen f‰r Haagkonferensen om in(cid:220) ternationell privatr…tt b‰r beaktas. d) Fastst…llande av vilka civilr…ttsliga regler med gr…ns‰verskridande verkan som snabbt b‰r till(cid:220) n…rmas f‰r att underl…tta de europeiska medbor(cid:220) garnas tillg¿ng till domstolspr‰vning och under(cid:220) 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/11 s‰ka utarbetandet av ytterligare ¿tg…rder i enlig(cid:220) het d…rmed f‰r att f‰rb…ttra ‰verensst…mmelsen mellan civilr…ttsliga f‰rfaranden. Detta kunde inbegripa en granskning av reglerna om st…llande av s…kerhet f‰r r…tteg¿ngskostnader och svarandens utgifter i tvistem¿l, beviljande av r…ttshj…lp samt andra eventuella hinder som …r av ekonomisk art. e) F‰rb…ttring och f‰renkling av samarbetet mellan domstolar n…r det g…ller att h‰ra vittnen. f) Granskning av m‰jligheterna till tilln…rmning av vissa civilr…ttsliga omr¿den, t. ex. genom att skapa en enhetlig internationell privatr…tt, till…mplig p¿ godtrosf‰rv…rv av l‰s egendom. C. (cid:217)POLISI´RT SAMARBETE OCH STRAFFR´TTS(cid:220) LIGT SAMARBETE 42. (cid:217)M¿let …r att ge medborgarna en h‰g skyddsniv¿ en(cid:220) ligt Amsterdamf‰rdraget och att fr…mja r…ttsstats(cid:220) principen. Det f‰ruts…tter att samarbetet mellan de myndigheter som har ansvar f‰r att lagarna till…mpas med respekt f‰r r…ttss…kerheten intensifieras. Det f‰ruts…tter ocks¿ att ett r…ttsligt omr¿de d…r r…ttsliga myndigheter kan samarbeta p¿ ett effektivare, snab(cid:220) bare och smidigare s…tt fastst…lls. Genom n…ra sam(cid:220) arbete fr…mja ett integrerat arbetss…tt fr¿n r…ttsliga, polisi…ra och andra ber‰rda myndigheters sida n…r det g…ller att f‰rhindra och bek…mpa brottslig verk(cid:220) samhet, organiserad eller av annat slag. ¯tg…rder som skall vidtas inom tv¿ ¿r I. (cid:217)Polisi…rt samarbete 43. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom tv¿ ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: 1. (cid:217)Polisi…rt samarbete inom ramen f‰r Europol a)(cid:217)F‰rb…ttring av Europols samarbete inom f‰l(cid:220) jande sektorer: i)(cid:217)Unders‰ka m‰jligheten av att uppr…tta en databas f‰r oavslutade utredningar inom ramen f‰r best…mmelserna i Europolkon(cid:220) ventionen s¿ att ‰verlappningar mellan olika utredningar undviks och s¿ att flera europeiska beh‰riga myndigheter engage(cid:220) ras i samma utredning och d…rigenom kombinera deras information och sakkun(cid:220) skap. ii)(cid:217)Styrning av Europols dokumentationsar(cid:220) bete till operativa insatser. Dessa analyser b‰r s¿ ofta som m‰jligt ut(cid:220) mynna i operativa slutsatser. iii)(cid:217)Prioritering av kampen mot de illegala n…tverken f‰r invandring, i synnerhet ge(cid:220) nom att anv…nda de nationella enheterna som ett n…tverk f‰r nationella kontaktper(cid:220) soner med ansvar f‰r bek…mpningen av dessa illegala n…tverk f‰r invandring. iv) Bek…mpning av terrorismen: ‰ka informa(cid:220) tionsutbytet och samordningen mellan medlemsstaternas beh‰riga myndigheter i kampen mot brott som har beg¿tts eller som sannolikt kommer att beg¿s i form av terroristhandlingar, s…rskilt genom Euro(cid:220) pol. v) Ut‰kning av Europols befogenheter till an(cid:220) nan brottslig verksamhet, efter behov (t. ex. f‰rfalskning av euron eller andra betal(cid:220) ningsmedel). b) Utarbetande av ett l…mpligt r…ttsligt instrument d…r Europols befogenheter ut‰kas till den verksamhet som anges i artikel 30. 2 i FEU ge(cid:220) nom att inrikta Europols verksamhet p¿ opera(cid:220) tivt samarbete. Ett viktigt …mne …r de r…ttsliga myndigheternas roll och plats i f‰rh¿llande till Europol. En av de prioriterade ¿tg…rder som anges i f‰rdraget …r att best…mma karakt…ren och r…ckvidden av Europols operativa beh‰righet. Europol b‰r kunna ’’anmoda staterna att ge(cid:220) nomf‰ra och samordna sina utredningar’’ och …ven ingripa inom ramen f‰r ’’operativa insat(cid:220) ser av gemensamma grupper’’. c) Granskning av Europols ingripanden med hj…lp av upplysningar fr¿n SIS respektive EIS. C 19/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 d) Utveckling av Europols roll n…r det g…ller in(cid:220) formationsutbyte f‰r att genomf‰ra f‰ranslut(cid:220) ningspakten om organiserad brottslighet. inom ramen f‰r det som i Amsterdamf‰rdraget kallas ’’beslut f‰r alla andra …ndam¿l’’ som st…m(cid:220) mer ‰verens med m¿len i avdelning VI i FEU. 2. (cid:217)ˆvriga ¿tg…rder inom polissamarbetet 44. (cid:217)De ‰vriga ¿tg…rderna inom polis(cid:220) och tullsamarbetet inbegriper f‰ljande: a)(cid:217)Gemensam utv…rdering av s…rskild utredningstek(cid:220) nik i samband med uppt…ckt av grova former av organiserad brottslighet (artikel 30. 1(cid:216)d i FEU). b) Analys av vilka arrangemang som kr…vs f‰r att en medlemsstats skall brottsbek…mpande kunna verka p¿ en annan medlemsstats territo(cid:220) rium (artikel 32 FEU) samtidigt som Schengenre(cid:220) gelverket beaktas. organ d) Utarbetandet av den ¿rliga rapporten om organi(cid:220) i syfte att fastst…lla gemen(cid:220) serad brottslighet samma strategier. Man b‰r se till att en harmonisering av analyspa(cid:220) rametrarna tryggas s¿ att de insamlade uppgif(cid:220) terna kan j…mf‰ras. e) Genomf‰randet av TIS(cid:220) och Neapel II(cid:220)konven(cid:220) tionerna inom omr¿det f‰r tullsamarbete i fr¿ga om brottsbek…mpning. Vid genomf‰randet av punkterna a(cid:134)e b‰r h…nsyn tas till Europols befogenheter. II. (cid:217)Straffr…ttsligt samarbete Analysen b‰r s…rskilt omfatta f‰ljande: 45. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder skall vidtas inom tv¿ ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: -(cid:217)Fastst…llande av villkor och begr…nsningar under vilka en medlemsstats brottsbek…mpande organ f¿r verka under p¿ en annan medlemsstats terri(cid:220) torium, i samverkan och enligt ‰verenskommelse med den senare. -(cid:217)¯ andra sidan, vilka typer av ¿tg…rder …r varje medlemsstat redo att godta och p¿ vilket s…tt f¿r de genomf‰ras p¿ det egna territoriet? a)(cid:217)Effektivt genomf‰rande och, vid behov, ytterli(cid:220) gare utveckling av det europeiska r…ttsliga n…tver(cid:220) ket. Det effektiva genomf‰randet av ett europeiskt r…ttsligt n…tverk skall prioriteras. Det kommer att m‰jligg‰ra en konkret f‰rb…ttring av samarbetet och m¿ste vara utrustat med moderna verktyg f‰r att m‰jligg‰ra effektivt samarbete. En analys b‰r genast g‰ras f‰r att g‰ra det mer operativt. Att skapa en gemensam ram f‰r denna typ av samar(cid:220) bete prioriteras i det polisi…ra samarbetet. Denna ram kan vara flexibel. b) Slutligt utformande av konventionen om inb‰rdes r…ttshj…lp i brottm¿l samt ett till…ggsprotokoll till konventionen och snarast m‰jliga genomf‰rande av dessa. c) Utveckling och utvidgning av det operativa sam(cid:220) arbetet mellan brottsbek…mpande organ i unionen samt st…rkande av det polisi…ra samarbetets tek(cid:220) niska aspekter. En granskning b‰r ske av m‰jligheterna att f‰r(cid:220) utse en f‰renkling av f‰rfaranden och en be(cid:220) gr…nsning av grund f‰r f‰rv…grad hj…lp. De gemensamma insatser som genomf‰rs i syn(cid:220) nerhet av medlemsstaternas tullmyndigheter b‰r anv…ndas som f‰rebilder och b‰r utvidgas i sam(cid:220) arbete med nationella polisstyrkor och gendarme(cid:220) rier i n…ra samarbete med r…ttsliga myndigheter. P¿ medell¿ng sikt kan Europol utg‰ra en st‰d(cid:220) punkt f‰r dessa framtida initiativ som kan startas c) F‰renkling av utl…mningen mellan medlemssta(cid:220) terna genom ett s…kerst…llande av att de tv¿ kon(cid:220) ventionerna om utl…mning som antagits enligt FEU effektivt genomf‰rs i lagstiftning och praxis. d) St…rkande och utveckling av kampen mot pen(cid:220) ningtv…tt. 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/13 e) Underl…ttande och p¿skyndande av samarbete ‰ver gr…nserna mellan beh‰riga ministerier och r…ttsliga eller motsvarande myndigheter i med(cid:220) lemsstaterna. f) Inledande av en process med sikte p¿ att under(cid:220) l…tta omsesidigt erk…nnande av beslut och verk(cid:220) st…llighet av domar i brottm¿l. g) Unders‰kning av vilken roll och vilken st…llning de r…ttsliga myndigheterna skall ha inom ramen f‰r en ytterligare utveckling av Europol i enlighet med Amsterdamf‰rdraget med sikte p¿ att f‰r(cid:220) b…ttra institutionens effektivitet. h) Analys av p¿ vilket s…tt r…ttsliga eller motsvarande myndigheter fr¿n en medlemsstat f¿r verka p¿ en annan medlemsstats i FEU). (artikel 32 territorium S…rskilt tv¿ punkter b‰r analyseras -(cid:217)Best…mmandet av villkor och begr…nsningar un(cid:220) der vilka r…ttsliga myndigheter och/eller ¿klagar(cid:220) myndigheter i en medlemsstat f¿r verka p¿ en an(cid:220) nan medlemsstats territorium i samverkan och samf‰rst¿nd med den staten. -(cid:217)Vilka slags verksamheter (cid:134) och enligt vilka ‰ver(cid:220) enskommelser (cid:134) …r ¿ andra sidan varje medlems(cid:220) stat villig att acceptera p¿ sitt eget territorium? Skapandet av en gemensam ram f‰r detta slags verk(cid:220) samhet …r en av prioriteringarna f‰r det r…ttsliga samarbetet. Detta samarbete kan vara flexibelt. Denna granskning skall f‰retr…desvis inbegripa, s¿vitt den organiserade brottsligheten …r inblan(cid:220) dad, terrorism och narkotikahandel, brott som t. ex. handel med m…nniskor och sexuellt utnytt(cid:220) jande av barn, brott i fr¿ga om narkotikahandel, mutbrott och bestickning, databrott, terro(cid:220) ristbrott, milj‰brott, brott som beg¿tts med hj…lp av Internet samt penningtv…tt i samband med dessa olika former av brottslighet. Parallellt ar(cid:220) bete i internationella organisationer som Europa(cid:220) r¿det m¿ste beaktas. b) Granskning av om det …r m‰jligt att vid behov utf‰ra en tilln…rmning av den nationella lagstift(cid:220) ningen i fr¿ga om penningf‰rfalskning (skydd av euron), bedr…geri och f‰rfalskning i fr¿ga om an(cid:220) dra betalningsmedel …n kontanter. IV. (cid:217)ˆvergripande problem 47. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom tv¿ ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Granskning av m‰jligheterna att harmonisera be(cid:220) st…mmelserna f‰r dataskydd. b) Slutgiltigt utformande, om detta inte har gjorts, och utv…rdering av genomf‰randet samt uppdate(cid:220) ring av handlingsplanen f‰r bek…mpande av orga(cid:220) niserad brottslighet, vilken godk…ndes av Euro(cid:220) peiska r¿det i Amsterdam. c) Fullf‰ljande av processen f‰r ‰msesidig utv…rde(cid:220) ring enligt den gemensamma ¿tg…rd som antogs av r¿det den 5 december 1997. d) Forts…ttning p¿ och utveckling av det arbete som p¿b‰rjats inom ramen f‰r handlingsplanen f‰r be(cid:220) k…mpande av organiserad brottslighet n…r det g…l(cid:220) ler skyddade zoner och skatteparadis. III. (cid:217)Tilln…rmning av straffr…ttsliga best…mmelser i medlemsstaterna ¯tg…rder som skall vidtas inom fem ¿r 46. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom tv¿ ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: I. (cid:217)Polisi…rt samarbete 48. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder skall vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Fastst…llande av beteendet p¿ omr¿det f‰r organi(cid:220) serad brottslighet, terrorism och narkotikahandel, d…r det …r br¿dskande och n‰dv…ndigt att vidta ¿tg…rder som fastst…ller minimiregler avseende brottsrekvisit och p¿f‰ljder samt vid behov utar(cid:220) betande av ¿tg…rder i enlighet med detta. a)(cid:217)I fr¿ga om samarbete inom ramen f‰r Europol: i)(cid:217)Fr…mjande av sambandssystem mellan tj…ns(cid:220) tem…n som handl…gger f‰runders‰kning re(cid:220) C 19/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 1999 spektive ¿tal och som …r s…rskilt inriktade p¿ att bek…mpa organiserad brottslighet i n…ra samarbete med Europol (artikel 30. 2(cid:216)c i FEU). ii)(cid:217)Uppr…ttande av ett n…tverk f‰r forskning och gr…ns‰verskridande om dokumentation brottslighet (artikel 30. 2(cid:216)d i FEU). iii) F‰rb…ttring av statistiken om den gr…ns‰ver(cid:220) i (artikel 30. 2(cid:216)d skridande brottsligheten FEU). iv)(cid:217)Uppr…ttande av ett system f‰r analys och ut(cid:220) byte av information i fr¿ga om penningtv…tt. v)(cid:217)Unders‰kning om i fall och hur Europol kan f¿ tillg¿ng till Tullinformationssystemet. vi)(cid:217)Tillsammans med Europol, utarbetande och genomf‰rande av en informationsstrategi f‰r att g‰ra Europols arbete och befogenheter k…nda f‰r allm…nheten. vii)(cid:217)Unders‰kning av m‰jligheterna till ett system f‰r elektroniskt utbyte av fingeravtryck med(cid:220) lemsstaterna emellan. b) ˆvriga ¿tg…rder inom det polisi…ra samarbetet i)(cid:217)Fr…mjande av allm…n samarbetsstrategi och operativt samarbete mellan de beh‰riga myn(cid:220) inbegripet polisen, tullen, andra digheterna specialiserade brottsbek…mpande organ och de r…ttsliga myndigheterna i medlemsstaterna f‰r att f‰rebygga, uppt…cka och utreda brott (artikel 30. 1(cid:216)a i FEU). I detta sammanhang skulle det vara till nytta att utveckla och ‰ka det nuvarande bilaterala och regionala samarbetet ‰ver gr…nserna, t. ex. genom att p¿ liknande grund forts…tta och ut(cid:220) vidga erfarenheterna av gemensamma polis(cid:220) stationer. Det vore …ven ‰nskv…rt med en forts…ttning av utvecklingen av riskanalysteknikerna och f‰rb…ttringen av kontrollmetoderna inom tul(cid:220) len, som t. ex. genomf‰randet av handlingspla(cid:220) nen f‰r containerkontroll och att reflektera ‰ver de nya bedr…gerisektorerna, varav Inter(cid:220) net …r en. inbegripet ii)(cid:217)Organisering av insamling, lagring, bearbet(cid:220) ning, analys och utbyte av relevant informa(cid:220) tion, information som brottsbe(cid:220) k…mpande organ innehar, i synnerhet genom Europol, om rapporter om tvivelaktiga eko(cid:220) nomiska transaktioner, under iakttagande av till…mpliga best…mmelser om skydd av person(cid:220) uppgifter (artikel 30. 1(cid:216)b i FEU). iii)(cid:217)Fr…mjande av samarbete och gemensamma initiativ n…r det g…ller utbildning, utbyte av sambandsm…n, utstationering, anv…ndning av utrustning och kriminalteknisk forskning (30. 1(cid:216)c i FEU). II. (cid:217)Straffr…ttsligt samarbete 49. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder skall vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Granskning av om det kan ske formella eller ma(cid:220) teriella f‰rb…ttringar av utl…mningsf‰rfaranden, inbegripet best…mmelser f‰r att minska f‰rse(cid:220) ningar. Fr¿gan om utl…mning i samband med f‰rfaranden in absentia, med full respekt f‰r de grundl…g(cid:220) gande r…ttigheter som garanteras genom Europa(cid:220) konventionen om de m…nskliga r…ttigheterna, kan ocks¿ behandlas i detta sammanhang. b) Ytterligare underl…ttande av samarbetet ‰ver gr…nserna mellan ministerierna och de r…ttsliga myndigheterna p¿ det straffr…ttsliga omr¿det. c) Unders‰kning av m‰jligheterna att f‰rb…ttra sam(cid:220) arbetet ‰ver gr…nserna i fr¿ga om ‰vers…ndande av ¿tal och verkst…llighet av straff. d) Unders‰kning av m‰jligheten att utvidga och m‰jligen formalisera informationsutbytet i fr¿ga om ett kriminalregister. e) F‰rebyggande av beh‰righetskonflikter mellan medlemsstaterna genom att exempelvis granska m‰jligheten att registrera huruvida det f‰religger oavslutade f‰rfaranden mot samma personer f‰r samma brott i flera medlemsstater. 23. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/15 Fastst…llande av ¿tg…rder f‰r att samordna p¿g¿(cid:220) ende straffr…ttsliga utredningar och r…ttsliga ¿t(cid:220) g…rder i medlemsstaterna i syfte att undvika dub(cid:220) belarbete liksom motstridiga avg‰randen och d…r(cid:220) vid ta h…nsyn till en b…ttre anv…ndning av princi(cid:220) pen om ne bis in idem. III. (cid:217)Tilln…rmning av straffr…ttsliga best…mmelser 50. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder b‰r vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)S…kerst…llande av att till…mpliga best…mmelser i medlemsstaterna st…mmer ‰verens, i den utstr…ck(cid:220) ning det beh‰vs f‰r att f‰rb…ttra det r…ttsliga samarbetet. Reflektioner b‰r …ven p¿b‰rjas n…r det g…ller m‰jligheter att undvika att missbruk av r…ttsliga ¿tg…rder p¿verkar eller f‰rdr‰jer samar(cid:220) betet. Det …r n‰dv…ndigt att f‰rs‰ka finna normer f‰r effektiva f‰rfaranden f‰r att f‰rb…ttra inb‰rdes r…ttshj…lp i brottm¿l, med respekt f‰r kraven i fr¿ga om de grundl…ggande friheterna. En diskus(cid:220) sion b‰r inledas ang¿ende avlyssning av telekom(cid:220) munikationer, men …ven ang¿ende civila ¿tg…rder i samband med brottsliga handligar. I samband d…rmed b‰r ers…ttning till brottsoffer utg‰ra en inriktning som inte b‰r f‰rsummas. kande av vinning av brott, samtidigt som h…nsyn tas till tredje parts r…ttigheter in bona fide. c) Fortsatt utarbetande av ¿tg…rder som fastst…ller minimiregler i fr¿ga om v…sentliga inslag i beteen(cid:220) det och om p¿f‰ljder p¿ alla omr¿den f‰r organi(cid:220) serad brottslighet, terrorism och narkotikahandel. IV. (cid:217)ˆvergripande problem 51. (cid:217)F‰ljande ¿tg…rder skall vidtas inom fem ¿r efter det att f‰rdraget har tr…tt i kraft: a)(cid:217)Best…mmande av vilka speciella former av brott som b…st kan bek…mpas genom en allm…n strategi fr¿n EU:s sida, t. ex. databrott, s…rskilt barnpor(cid:220) nografi p¿ Internet, rasism och fr…mlingsfientlig(cid:220) het, narkotikahandel och tilln…rmning av straff(cid:220) satser inom detta omr¿de, samtidigt som man be(cid:220) aktar det arbete som gjorts inom andra interna(cid:220) tionella organisationer. b) Utveckling av samarbete och samlade ¿tg…rder i brottsf‰rebyggande syfte. c) Behandling av fr¿gan om st‰d till brottsoffer ge(cid:220) nom att utf‰ra en j…mf‰rande studie av systemen f‰r brottsofferers…ttning och bed‰ma om det …r m‰jligt att vidta ¿tg…rder inom unionen. b) Vid behov f‰rb…ttring och tilln…rmning av de na(cid:220) tionella best…mmelser som r‰r beslag och f‰rver(cid:220) d) Ett effektivt genomf‰rande av f‰ranslutningspak(cid:220) ten om organiserad brottslighet


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3613/98 do Deputado Nelly MAES à Comissão. Verdadeira amplitude do caso ECHO

eurovoc_concepts:
European official
budgetary control
corruption
economic offence
fraud against the EU
humanitarian aid

formats: html pdf print

text: C 182/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 6. 1999 Em 1997, ao abrigo da rubrica B7-6000, foram apoiados 15 projectos de sensibilização da opinião pública europeia para as questões de desenvolvimento no que diz respeito ao comércio leal. O montante concedido pela Comissão (no máximo 50 % dos custos totais do projecto) foi de aproximadamente 2,9 milhões de euros. Em 1998 verificou-se um aumento significativo, tendo 21 projectos sido aprovados ou prestes a ser autorizados a partir da mesma rubrica orçamental, no montante de aproximadamente 3,7 milhões de euros. De modo geral, a Comissão co-financia desde há anos projectos de organizações não governamentais (ONG) de rotulagem ou de organizações que constituem os «Magasins du monde» ou que são responsáveis pela aplicação dos códigos de conduta. (1999/C 182/143) PERGUNTA ESCRITA E-3613/98 apresentada por Nelly Maes (ARE) à Comissão (3 de Dezembro de 1998) Objecto: Verdadeira amplitude do caso ECHO Segundo a Comissão Europeia, dos 96 milhões de francos belgas referidos no contexto do caso ECHO, apenas 20 milhões terão efectivamente desaparecido. De que provas dispõe a Comissão para proferir tais afirmações? Se, conforme declarações da UCLAF, os quatro contratos são falsos, tendo sido efectuados pagamentos com base em documentos falsos, a única conclusão que poderá retirar-se é a de que o conjunto das despesas, no total de 96 milhões de francos belgas, foi efectuado em moldes completamente irregulares. Tal conclusão é exacta? Está a Comissão disposta a exigir a reposição da totalidade dos 96 milhões de francos belgas? Poderá ainda a Comissão informar se o caso ECHO se limita aos quatro contratos falsos de ajuda humanitária à ex-Jugoslávia e à Região dos Grandes Lagos, em África? Poderá a Comissão garantir, sem margem para dúvidas, não ter havido recurso, noutras ocasiões, à prática de facturas e contratos falsos? O actual caso ECHO constitui uma excepção, ou existiram outros casos semelhantes? Segundo declarações da Comissão, foram atribuídos à empresa em causa, em anos anteriores, contratos no montante de quase mil milhões de francos belgas. Foram entretanto encetadas investigações, no sentido de apurar se os outros contratos, celebrados com a mesma empresa, foram executados de forma correcta? (1999/C 182/144) PERGUNTA ESCRITA E-3614/98 apresentada por Nelly Maes (ARE) à Comissão (3 de Dezembro de 1998) Objecto: Confirmação de relatos de imprensa sobre a existência de nepotismo no caso ECHO Poderá a Comissão confirmar as informações divulgadas pela imprensa, segundo as quais o funcionário suspenso no âmbito do caso ECHO teria conseguido a contratação de familiares e/ou amigos para a célula externa de ECHO? Correspondem à verdade as informações segundo as quais a esposa do funcionário suspenso teria trabalhado como tradutora para as empresas suspeitas de fraude no caso ECHO?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2607/98 af 3. december 1998 om salg ved licitation af oksekød, som visse interventionsorganer ligger inde med, med henblik på fremstilling af hakket kød

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention agency
meat processing industry
sale

text: L 328/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 12. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2607/98 af 3. december 1998 om salg ved licitation af oksekød, som visse interventionsorganer ligger inde med, med henblik p(cid:134) fremstilling af hakket kød KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1633/ 98 (2), særlig artikel 7, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: Anvendelsen af interventionsforanstaltninger i oksekød- sektoren har ført til lagre i flere medlemsstater; for at undg(cid:134) en alt for lang oplagring bør en del af disse lagre sælges ved licitation med henblik p(cid:134) fremstilling af hakket kød i Fællesskabet; for at sikre en effektiv forvaltning af markederne bør producenter af hakket kød, som er autoriseret i henhold til artikel 8 i R(cid:134)dets direktiv 94/65/EF af 14. december 1994 om krav til fremstilling og afsætning af hakket kød og tilberedt kød (3), ogs(cid:134) have mulighed for at købe oksekød fra interventionslagre; salget bør finde sted efter reglerne i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2173/79 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95 (5), særlig afsnit II og III, dog med visse undtagelser p(cid:134) grund af produkternes særlige anvendelsesform(cid:134)l; for at sikre en korrekt og ensartet licitationsprocedure bør der fastsættes foranstaltninger ud over dem, som er fast- lagt i artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/79; der bør gøres undtagelse fra artikel 8, stk. 2, litra b), i forordning (EØF) nr. 2173/79 i betragtning af de admini- strative som anvendelsen af denne bestemmelse skaber i de p(cid:134)gældende medlemsstater; vanskeligheder, de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Oksekød — (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 17. (3) EFT L 368 af 31. 12. 1994, s. 10. (4) EFT L 251 af 5. 10. 1979, s. 12. (5) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. 1. Der gennemføres salg af interventionsprodukter, der efter artikel 6 i forordning (EØF) nr. 805/68 er opkøbt i september og oktober 1997, af: — ca. 800 tons udbenet oksekød fra det irske interventi- onsorgan — ca. 1 000 tons udbenet oksekød fra Det Forenede Kongeriges interventionsorgan. Præcise oplysninger om mængder er angivet i bilag I. 2. Med forbehold af bestemmelserne i nærværende forordning sælges de i stk. 1 omhandlede produkter i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2173/79, særlig afsnit II og III. Artikel 2 1. Som undtagelse fra artikel 6 og 7 i forordning (EØF) nr. 2173/79 tjener bestemmelserne i og bilagene til denne forordning som almindelig bekendtgørelse om licitation. Interventionsorganerne udfærdiger en licitationsbekendt- gørelse med angivelse af: a) de mængder oksekød, der udbydes til salg og b) frist og sted for indgivelse af bud. 2. Oplysninger om produktmængder og oplagrings- steder kan indhentes p(cid:134) de i bilag II til denne forordning anførte adresser. Interventionsorganerne opsl(cid:134)r desuden den i stk. 1 omhandlede bekendtgørelse p(cid:134) deres hoved- kontor og kan offentliggøre den p(cid:134) andre m(cid:134)der. 3. For hvert produkt, der er nævnt i bilag I, sælger interventionsorganerne først det kød, der har været oplagret længst. 4. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/13 4. Der tages kun hensyn til bud, som er interventions- organerne i hænde senest den 7. december 1998, kl. 12. 00. fald en bekræftet kopi af købekontrakten til den ansvar- lige myndighed i den medlemsstat, hvor det hakkede kød fremstilles. Som undtagelse fra artikel 8, stk. 1, i forordning 5. (EØF) nr. 2173/79 indgives buddene til interventionsor- ganet i en lukket kuvert, der er p(cid:134)ført referencen til den p(cid:134)gældende forordning. Den lukkede kuvert m(cid:134) først (cid:134)bnes af interventionsorganet, n(cid:134)r den i stk. 4 nævnte licitationsfrist er udløbet. 6. Som undtagelse fra artikel 8, stk. 2, litra b), i forord- ning (EØF) nr. 2173/79 skal det eller de kølelagre, hvor de ønskede produkter er oplagret, ikke angives i buddene. Artikel 3 1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de modtagne bud senest den første arbejdsdag efter udløbet af fristen for indgivelse af bud. 2. P(cid:134) grundlag af de modtagne bud vil der for hvert produkt blive fastsat en minimumssalgspris, eller det vil blive besluttet ikke at give tilslag. Artikel 4 Bud er kun gyldige, hvis de indgives af eller p(cid:134) vegne 1. af virksomheder, der i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 94/65/EF er autoriseret til fremstilling af hakket kød eller tilberedninger heraf. Ved anvendelse af dette stykke underretter medlemsstaterne hinanden efter behov. 2. Buddet skal være ledsaget af: — en skriftlig erklæring fra den bydende, hvori han forpligter sig til at anvende alt kødet til fremstilling af hakket kød som defineret i artikel 2, stk. 2, litra a) og b), i direktiv 94/65/EF inden tre m(cid:134)neder efter, at kontrakten er indg(cid:134)et med interventionsorganet Artikel 5 1. Hakningen af det kød, der opkøbes i henhold til denne forordning, skal finde sted senest tre m(cid:134)neder fra datoen for købekontraktens indg(cid:134)else. 2. Den ansvarlige myndighed i den medlemsstat, hvor det hakkede kød fremstilles, skal have dokumentation for, at kravene i stk. 1 er overholdt, senest fem m(cid:134)neder fra datoen for købekontraktens indg(cid:134)else. Artikel 6 Medlemsstaterne indfører en ordning med fysisk kontrol og dokumentkontrol, s(cid:134) det sikres, at alt kødet hakkes i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1. Med henblik herp(cid:134) skal forarbejdningsvirksomhederne p(cid:134) ethvert tidspunkt kunne bevise kødets identitet og anven- delse ved hjælp af relevante produktionsregistre. Artikel 7 1. Den i artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2173/ 79 omhandlede sikkerhed fastsættes til 12 ECU pr. 100 kg. 2. Der stilles en sikkerhed for hakningen af produk- terne over for den ansvarlige myndighed i den medlems- stat, hvor hakningen skal finde sted, inden kødet over- tages. — en nøjagtig angivelse af den eller de af hans virksom- heder, hvor det hakkede kød skal fremstilles. Beløbet er forskellen i ecu mellem den tilbudte pris pr. ton og 2 700 ECU. 3. De i stk. 1 nævnte bydende kan skriftligt instruere en befuldmægtiget om p(cid:134) deres vegne at modtage de produkter, som de køber. I s(cid:134) fald fremlægger den befuld- mægtigede buddene fra de bydende, som han repræsen- terer, sammen med ovennævnte skriftlige instruks. 4. Ovennævnte købere og befuldmægtigede fører et regnskab, som holdes ajour, p(cid:134) grundlag af hvilket produkternes bestemmelse og anvendelse kan fastsl(cid:134)s, især med henblik p(cid:134) at sikre, at de opkøbte mængder svarer til de fremstillede mængder hakket kød. Med henblik p(cid:134) den administrative kontrol sender det inter- ventionsorgan, der ligger inde med produkterne, i givet Hakningen af alt det opkøbte kød er et primært krav som omhandlet i artikel 20 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85 (1). Artikel 8 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. (1) EFT L 205 af 3. 8. 1985, s. 5. L 328/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 12. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen 4. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/15 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) 400 400 500 500 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b¶lagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liitteet V ja VII. (1) Se bilaga V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 328/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 12. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser IRELAND Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806; telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33, Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01 189) 58 36 26 Fax (01 189) 56 67 50 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3628/98 dell'on. Hartmut NASSAUER alla Commissione. Decreti Benesch

eurovoc_concepts:
Czechoslovakia
Germany
accession to the European Union
expropriation
fundamental rights
human rights

text: C 207/94 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 Le autorità olandesi hanno strettamente cooperato con la Commissione onde fissare in modo più preciso 4. i precedenti storici della flotta. Ai Paesi Bassi sono state dirette parecchie missioni, durante le quali è stato possibile consultare a scopo di analisi tutti i dati storici disponibili. Sono state preparate proposte di modifica del programma per i Paesi Bassi che attualmente sono oggetto di discussioni bilaterali. All’inizio del 1999 sarà adottato un programma modificato dopo che il comitato di gestione per la pesca e l’acquacoltura avrà espresso il proprio parere. 5. Secondo la relazione al Consiglio e al Parlamento sui risultati del POP fino alla fine del 1997, di prossima pubblicazione, soltanto due Stati membri, la Francia e i Paesi Bassi, non hanno raggiunto gli obiettivi del POP III per tale data. Successivamente la Francia li ha raggiunti e, come abbiamo già indicato più sopra, sono in corso discussioni con i Paesi Bassi sulle modifiche proposte al loro programma. La Commissione esaminerà le implicazioni giuridiche di tali modifiche prima di decidere quali ulteriori iniziative prendere. (1999/C 207/126) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3626/98 di Hartmut Nassauer (PPE) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Contenzioso patrimoniale ancora irrisolto tra la Repubblica federale di Germania e la Repubblica ceca Come è noto, il governo della Repubblica federale di Germania ha sempre giudicato contrarie al diritto internazionale l’espulsione della popolazione tedesca dal territorio cecoslovacco e l’espropriazione, senza alcun indennizzo, dei beni di proprietà di tedeschi. Il governo tedesco ha sempre sostenuto con determina- zione tale posizione facendo chiaramente capire alla controparte ceca, anche in epoca recente, di ritenere ancora irrisolto questo contenzioso, come affermato da ultimo dal Cancelliere tedesco dopo la firma della dichiarazione tedesco-ceca del 21 gennaio 1997, concernente le relazioni bilaterali fra i due paesi e il loro futuro sviluppo. Nella prospettiva dei negoziati di adesione tra l’Unione europea e la Repubblica ceca, come valuta la Commissione le questioni patrimoniali ancora in sospeso? La Commissione ritiene che esse possano avere ripercussioni sui negoziati stessi, dei quali è imminente l’avvio? Nel quadro dei preparativi per i negoziati, la Commissione ha già preso atto di questa problematica ancora irrisolta oppure intende occuparsene in futuro? È d’accordo la Commissione sul fatto che, qualora fra Stati membri dell’Unione dovessero continuare a sussistere contenziosi patrimoniali irrisolti, ciò potrebbe recare pregiudizio all’ordinamento giuridico comunitario? (1999/C 207/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3628/98 di Hartmut Nassauer (PPE) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Decreti Benesch La corte costituzionale della Repubblica ceca ha statuito l’8 marzo 1995 nella causa Dreithaler che l’espropriazione e l’espulsione della popolazione tedesca sulla base dei cosiddetti decreti Benesch sono conformi ai principi giuridici della società civili d’Europa. Di conseguenza, ad esempio, continua ad avere validità la legge dell’8 maggio 1946 concernente la legittimità di atti inerenti alla lotta di cechi e slovacchi per riacquistare la libertà, una legge che sancisce l’impunità degli autori di tali atti e che fornisce un fondamento giuridico tuttora valido a misure arbitrarie le cui conseguenze si avvertono ancora. Vista l’imminente apertura dei negoziati di adesione, come valuta la Commissione il fatto che nella Repubblica ceca sono in vigore leggi discriminatorie contro un altro Stato membro o parte della sua popolazione? La Commissione è d’accordo sul fatto che il mantenimento di tali leggi è contrario all’ordinamento giuridico europeo? Ritiene la Commissione possibile l’adesione della Repubblica ceca all’Unione europea in caso tali leggi rimangano in vigore senza limitazioni di sorta?


title: WRITTEN QUESTION No. 3620/98 by José BARROS MOURA Results of the ban on exports of bulls to be used in bullfights

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
animal disease
animal show
bull
export
health policy
international sanctions
veterinary inspection
veterinary legislation

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3598/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Gefahren für die Umwelt und die Gesundheit der Einwohner der Insel Samos

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Greece
complaint to the Commission
electrical industry
environmental impact
environmental protection
impact study
island region
public health

text: C 297/86 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 15. 10. 1999 (1999/C 297/113) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3598/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (3. Dezember 1998) Betrifft: Gefahren für die Umwelt und die Gesundheit der Einwohner der Insel Samos Kokkari auf Samos (Griechenland) gehört zu den schönsten Teilen der Insel und zieht alljährlich Hunderte von Reisenden an. Während der letzten Jahre betreibt das „Öffentliche Elektrizitätsversorgungsunternehmen“ (DEI) 3 mit voller Rückendeckung durch die griechische Regierung 3 die Errichtung von Kraftwerksblöcken zur Strom- erzeugung in Kokkari, ohne Rücksicht auf die Reaktionen der dortigen Bevölkerung und der lokalen Selbstverwaltungskörperschaften oder auf die Warnungen der Ökologen zu nehmen, denen zufolge die Errichtung neuer Blöcke (zusätzlich zu den bereits seit über 20 Jahren in dem Gebiet bestehenden umwelt- verschmutzenden Blöcken) wegen der Ansammlung großer Mengen entflammbarer Stoffe in unmittelbarer Nähe der Ansiedlungen die Sicherheit der Einwohner gefährdet. Die EU finanziert 60 % der Gesamtinvestition (mit einem Etat in Höhe von 390 Mio Drachmen) über den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung. Kann die Kommission mitteilen, ob ihr der geschilderte Sachverhalt bekannt ist und wie sie einzuschreiten gedenkt, um nicht nur die natürliche Umwelt auf Samos, sondern auch die Gesundheit und die Sicherheit der Inselbewohner wirksam zu schützen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (25. Januar 1999) Die Kommission hat infolge einer Klage gegen die Bedingungen des Ausbaus des Kraftwerks in Kokkari auf Samos durch die DEI sowie gegen die allgemeinen Bedingungen des Betriebs dieser Anlage von dem betreffenden Vorhaben Kenntnis erhalten. In Beantwortung einer Anfrage der Kommission haben die griechischen Behörden im Juni 1998 die Ministerialverordnung Nr. 61045 vom 13. März 1998 übermittelt, wodurch die gemäß Richtlinie 85/337/ EWG des Rates vom 27. Juni 1985 über die Umweltverträglichkeitsprüfung bei bestimmten öffentlichen und privaten Projekten (1) vorgenommene Umweltverträglichkeitsprüfung gebilligt wurde. Nach den der Kommis- sion vorliegenden Informationen wurde der griechische Staatsrat mit dieser Angelegenheit befaßt; seine Entscheidung wird für Anfang 1999 erwartet. Ferner fand im November 1998 in Brüssel ein informelles Treffen mit den Beschwerdeführern statt. Bei dieser Zusammenkunft haben die Beschwerdeführer neue Unterlagen über die vom Betrieb der betreffenden Anlage verursachte Umweltverschmutzung vorgelegt. Die Kommission prüft derzeit diese Unterlagen, um über das weitere Verfahren in dieser Angelegenheit entscheiden zu können. Das Projekt, auf das der Herr Abgeordnete sich bezieht, wird nicht durch den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung kofinanziert. (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40-48. (1999/C 297/114) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3601/98 von Alessandro Danesin (PPE) an die Kommission (3. Dezember 1998) Betrifft: Eine gemeinsame Einwanderungspolitik Die jüngsten Ereignisse in Italien wie die Landungen von Flüchtlingsschiffen an den Küsten Apuliens oder die endlosen Warteschlangen für eine Aufenthaltsgenehmigung haben die Lösung eines Problems noch dring- licher gemacht, das nunmehr schon seit Anfang der achtziger Jahre andauert, als Italien zu einem Haupt- einwanderungsziel und zu einem der beliebtesten Länder illegaler Einwanderer wurde, die nicht nur eine Bleibe in Italien suchen, sondern vor allem auch in andere Länder der Europäischen Union einreisen wollen


title: Conference to launch the European Union's fifth framework programme for research, Essen (Germany), 25 to 26 February 1999.

eurovoc_concepts:
EU programme
European conference
research and development
research programme
technological change


title: Commission Regulation (EC) No 2614/98 of 3 December 1998 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: L 328/24 EN Official Journal of the European Communities 4. 12. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 2614/98 of 3 December 1998 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (8) thereof, Whereas Article 13 (8) of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the export refund applicable to cereals on the day on which application for an export licence is made must be applied on request to exports to be effected during the period of validity of licence; whereas, in this case, a corrective amount may be applied to the refund; the export Whereas Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the cereals and the meas- ures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), allows for the fixing of a corrective amount for the products listed in Article 1 (1) (c) of Regulation (EEC) No 1766/92; whereas that corrective amount must be calculated taking account of the factors referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; the world market the specific Whereas requirements of certain markets may make it necessary to vary the corrective amount according to destination; situation or Whereas the corrective amount must be fixed at the same time as the refund and according to the same procedure; whereas it may be altered in the period between fixings; Whereas the representative market rates defined in Article 1 of Council Regulation (EEC) No 3813/92 (5), as last amended by Regulation (EC) No 150/95 (6), are used to convert amounts expressed in third country currencies and are used as the basis for determining the agricultural conversion rates of the Member States’ currencies; whereas detailed rules on the application and determina- tion of these conversions were set by Commission Regu- lation (EEC) No 1068/93 (7), as last amended by Regula- tion (EC) No 961/98 (8); Whereas it follows from applying the provisions set out above that the corrective amount must be as set out in the Annex hereto; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1 (1) (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applic- able to export refunds fixed in advance in respect of malt shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 4 December 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 December 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (6) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. (7) OJ L 108, 1. 5. 1993, p. 106. (8) OJ L 135, 8. 5. 1998, p. 5. 4. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities L 328/25 to the Commission Regulation of 3 December 1998 fixing the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 12 1st period 1 2nd period 2 3rd period 3 4th period 4 5th period 5 6th period 6 (ECU / tonne) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –3,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –4,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries 02 other third countries 03 United States of America, Canada and Mexico. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Komission asetus (EY) N:o 2605/98, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 14 artiklan 3 kohdassa säädetyn maataloutta koskevan vapautuksen soveltamista koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1768/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
application of EU law
derogation from EU law
industrial property
plant propagation

text: L 328/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 4. 12. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2605/98, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, yhteis(cid:148)n kasvinjalostajanoikeuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/ 94 14 artiklan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn maataloutta koskevan vapautuksen sovelta- mista koskevista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetun asetuksen (EY) N:o 1768/95 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon yhteis(cid:148)n kasvinjalostajanoikeuksista 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 (perusasetus) (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2506/95 (2), ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) perusasetuksen 14 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n kasvinja- lostajanoikeuksia koskevasta poikkeuksesta maataloustuo- tannon turvaamiseksi (maataloutta koskeva vapautus), Komission asetuksessa (EY) N:o 1768/95 (3) vahvistetaan edellytykset, jotka mahdollistavat poikkeuksen sek(cid:132) turvaavat jalostajan ja viljelij(cid:132)n oikeutetut edut, kyseisen(cid:132) ajankohtana ei ollut viel(cid:132) mahdollista t(cid:132)sment(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) mainittua poikkeusta sovellettaessa maksettavia kohtuullisia palkkioita, kyseisess(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n kuitenkin, ett(cid:132) alkupe- r(cid:132)inen taso samoin kuin my(cid:148)hempien mukautusten t(cid:132)smennett(cid:132)v(cid:132) mahdollisimman pian, j(cid:132)rjestelm(cid:132) olisi useissa j(cid:132)senvaltioissa on t(cid:132)ll(cid:132) v(cid:132)lin tehty jalostajien ja viljelij(cid:148)iden j(cid:132)rjest(cid:148)jen v(cid:132)lisi(cid:132) muun muassa palkkioita koskevia sopimuksia, on tarpeen varmistaa, ett(cid:132) kustakin alasta ja lajista makset- tavan palkkion tason osalta kyseiset sopimukset otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n yhteis(cid:148)ss(cid:132) ohjeellisina, niiden alojen tai lajien osalta, joihin t(cid:132)llaisia sopimuksia ei sovelleta, maksettava 50 palkkio prosenttia luvanvaraisen lis(cid:132)ysaineiston tuotannosta perit- t(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), joka porrastetaan soveltuvan asteikon mukaan, jos kansallisille kasvinjalostajanoikeuksille on vahvistettu t(cid:132)llainen asteikko, on periaatteessa kyseiset tammikuuta 2003, tasot on tarkistettava viimeist(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) (1) EYVL L 227, 1. 9. 1994, s. 1 (2) EYVL L 258, 28. 10. 1995, s. 3 (3) EYVL L 173, 25. 7. 1995, s. 14 on aiheellista s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) kohtuullisesta kannustimesta jalosta- jien ja viljelij(cid:148)iden j(cid:132)rjest(cid:148)jen v(cid:132)listen uusien sopimusten tekemiseksi alueista tai lajeista, joista ei viel(cid:132) ole sopi- musta, jos t(cid:132)llaiset sopimukset ovat jo valmisteilla; edell(cid:132) mainittua tasoa alhaisempi taso, jota sovelletaan vain rajal- lisen ajan, voi kannustaa tiettyj(cid:132) j(cid:132)rjest(cid:148)j(cid:132) tekem(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)llaiset sopimukset valmiiksi mahdollisimman pian, yhteis(cid:148)n kasvilajikeviraston hallinnollista neuvostoa on kuultu, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat kasvinjalosta- janoikeuksia k(cid:132)sittelev(cid:132)n pysyv(cid:132)n komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 1768/95 5 artiklaan kohdat 4, 5, 6 ja 7 seuraavasti: 2 Jos kohdassa tarkoitetussa ”4. tapauksessa yhteis(cid:148)(cid:148)n joko yhteis(cid:148)n, kansallisella tai alueellisella tasolla sijoittuneiden omistajien ja viljelij(cid:148)iden v(cid:132)lill(cid:132), riippumatta siit(cid:132) ovatko valmistajien j(cid:132)rjest(cid:148)t mukana, tehd(cid:132)(cid:132)n sopimuksia palkkioiden tasoista, sovittuja tasoja on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) ohjeellisesti kyseisell(cid:132) alueella ja kyseisist(cid:132) lajeista maksettavaa palkkiota m(cid:132)(cid:132)rit(cid:132)ess(cid:132), jos asianomaisten j(cid:132)rjest(cid:148)jen valtuutetut edustajat ovat ilmoittaneet n(cid:132)ist(cid:132) sopimuksista ja niiden ehdoista komissiolle kirjallisesti ja jos sopimukset ja niiden ehdot on ilmoituksen perusteella julkaistu yhteis(cid:148)n kasvilajikeviraston julkaisemassa Official Gazette -lehdess(cid:132). tarkoitetussa Jos 2 kohdassa 5. tapauksessa 4 kohdassa tarkoitettua sopimusta ei sovelleta, makset- tava palkkio on 50 prosenttia 2 kohdassa tarkoite- tuista, luvanvaraisen lis(cid:132)ysaineiston tuotannosta perit- t(cid:132)vist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rist(cid:132). Jos j(cid:132)senvaltio on kuitenkin ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) tammi- kuuta 1999 ilmoittanut komissiolle kansalliselle tai alueelliselle tasolle sijoittautuneiden j(cid:132)rjest(cid:148)jen v(cid:132)lisen, 4. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 328/7 4 artiklassa tarkoitetun sopimuksen tekemisest(cid:132) l(cid:132)hiai- koina, kyseisen alueen ja lajin osalta maksettava palkkio on edell(cid:132) t(cid:132)smennetyn 50 prosentin sijasta 40 prosenttia, mutta t(cid:132)m(cid:132) koskee ainoastaan ennen t(cid:132)llaisen sopimuksen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa ja viimeist(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999 tehdyn maataloutta koskevan vapautuksen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). 6. Jos viljelij(cid:132) on 5 kohdan tapauksessa k(cid:132)ytt(cid:132)nyt koskevaa asianomaisella ajanjaksolla maataloutta vapautusta yli 55 prosenttiin kaikesta tuotannossaan k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n aineistosta, kyseisen alueen ja lajin osalta maksettava palkkio on samansuuruinen kuin palkkio, jota sovellettaisiin t(cid:132)llaiseen lajikkeeseen, jos se olisi kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa suojattu kansallisella j(cid:132)rjestelm(cid:132)ll(cid:132), kasvinjalostajanoikeuksia mik(cid:132)li on olemassa kansallinen j(cid:132)rjestelm(cid:132), jossa t(cid:132)llainen taso on vahvistettu, ja jos kyseinen taso on yli 50 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetuista, luvanvaraisen koskevalla lis(cid:132)ysaineiston tuotannosta peritt(cid:132)vist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rist(cid:132). Jos kansallisessa j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) ei ole t(cid:132)llaista tasoa, 5 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) sovelletaan riippumatta k(cid:132)ytt(cid:148)suh- teesta. Edell(cid:132) olevan 5 kohdan ensimm(cid:132)isen alakohdan 7. ja 6 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset tarkistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen ja 3 kohdassa tarkoitetun suhteen kehityksen perusteella viimeist(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 2003 niiden mukauttamiseksi tarvittaessa 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 2003 edell(cid:132) maini- tussa kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyn j(cid:132)rkev(cid:132)sti tasapainoitetun suhteen aikaansaamiseksi tai vakiinnuttamiseksi koko yhteis(cid:148)ss(cid:132) tai sen osassa. ” 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kahdentenakymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhtei- s(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen