title: 1999/66/Euratom: Rådets afgørelse af 22. december 1998 om regler for gennemførelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) samt for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse heri (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EAEC
research body
research programme
shareholding
type of business
university

text: L 26/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 1999 RÅDETS AFGØRELSE af 22. december 1998 om regler for gennemførelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab forskningscentres og universiteters deltagelse heri (Euratom) samt (1998–2002) for virksomheders, (1999/66/Euratom) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), juridiske personer hjemmehørende i tredjestater bør kunne deltage, bl. a. på grundlag af internatio- nale aftaler; aftaler indgået med Fællesskabet, navnlig på grundlag af traktatens artikel 101, gen- nemføres under overholdelse af princippet om gen- sidighed og med beskyttelse af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder; juridiske personer hjemmehørende i Fællesskabet skal derfor have reel adgang tredjestaters til forskningsprogrammer; pågældende de under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), (5) Det Fælles Forskningscenter (FFC) deltager i indi- rekte FTDU-aktioner på lige fod med juridiske personer etableret i en medlemsstat eller i en asso- cieret stat; og ud fra følgende betragtninger: (1) inden indsats (Euratom) Femte rammeprogram for Det Europæiske Atome- nergifællesskabs for forskning og uddannelse (1998–2002) (i det føl- gende benævnt »femte rammeprogram«) blev ved- taget ved Rådets afgørelse 1999/64/Euratom (4); de betingelser for finansielle bidrag fra Fællesskabet, som fremgår af bilag III til denne afgørelse, skal suppleres med andre bestemmelser vedrørende virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forsknings- og teknologiaktiviteter, her- under demonstration og uddannelse (i det følgende benævnt »indirekte FTDU-aktioner«); (2) de nye bestemmelser bør indgå i en komplet, sammenhængende og gennemskuelig ramme; (3) regler for virksomheders, forskningscentres og uni- versiteters deltagelse bør tage hensyn til de indi- rekte FTDU-aktioner; de afhænger desuden af, om deltageren er hjemmehørende i henholdsvis en medlemsstat eller associeret stat eller i en tredjestat samt af deltagerens retlige struktur; (6) (7) reglerne bør anvendes så enkelt og effektivt, at der ikke pålægges Kommissionen eller deltagerne større administrative og finansielle byrder med hensyn til den tid, det tager at udarbejde forslagene, for- handle kontrakterne og foretage udbetalingerne; Fællesskabets finansieringsbidrag udbetales til del- tagerne på grundlag af de dokumenterede støttebe- rettigede omkostninger i forbindelse med den indi- rekte FTDU-aktion, hvilket dog ikke udelukker, at andre, mere hensigtsmæssige metoder kan anven- des; (8) forsknings- og teknologiaktiviteter, herunder de- monstration og uddannelse, bør gennemføres i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning; (1) EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14. (2) EFT C 195 af 22. 6. 1998, s. 27. (3) EFT C 214 af 10. 7. 1998, s. 51. (4) Se side 34 i denne EFT. (9) i det for opfyldelse af målene nødvendige omfang kan der i programmet for forskning og uddannelse fastsættes nærmere eller supplerende bestemmelser for virksomheders, forskningscentres og universite- ters deltagelse i forskning; 1. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 26/57 (10) bestemmelserne vedrørende formidling af viden d) »tredjestat«: en stat, som hverken er medlemsstat eller fremgår af traktatens artikel 12–29; associeret stat (11) for at sikre sammenhæng mellem de forskningsak- tiviteter, der gennemføres i medfør af femte ram- meprogram, og dem, der gennemføres i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1999/ 182/EF af 22. december 1998 om femte ramme- program for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998–2002) (1), bør Rådets afgø- relse 1999/65/EF af 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universite- ters deltagelse i forskning samt regler for formid- ling af forskningsresultater til iværksættelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Fælles- skab (1998–2002) (2) vedtages samtidig med nær- værende afgørelse og for samme periode — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: e) »juridisk person«: — fysiske personer, eller — juridiske personer, dersom de er oprettet i overens- stemmelse med gældende fællesskabsret eller natio- nal ret og har status som juridisk person eller har rets- og handleevne, og i eget navn kan indgå kontrakter og møde for retten f) »international organisation«: enhver anden statssam- menslutning end Fællesskabet, etableret på grundlag af en traktat eller en tilsvarende akt, med fælles organer og status som en international juridisk per- son, der adskiller sig fra dens deltagende stater g) »FTDU’s potentielle brugere«: juridiske personer, internationale organisationer eller FFC, som på grund af sine behov eller muligheder — det være sig af videnskabelig, teknologisk, økonomisk eller sam- fundsmæssig art — i særlig grad kan medvirke til at nyttiggøre, eller lade nyttiggøre, viden, der hidrører fra indirekte FTDU-aktioner. KAPITEL I KAPITEL II ALMINDELIGE BESTEMMELSER REGLER FOR VIRKSOMHEDERS, FORSKNINGSCENTRES OG UNIVERSITETERS DELTAGELSE Artikel 1 Definitioner I denne afgørelse forstås ved: a) »FTDU-aktiviteter«: aktiviteter inden for forskning, herunder demonstration og uddannelse som angivet i bilag II til femte rammeprogram b) »indirekte FTDU-aktioner«: en af de to gennemførel- sesformer for FTDU-aktiviteter som angivet i bilag III til femte rammeprogram. De udføres af tredjemand i henhold til kontrakter indgået med Fællesskabet, idet FFC kan deltage i sådanne aktioner på de i artikel 6 anførte betingelser c) »associeret stat«: en stat, der er part i en international aftale indgået med Fællesskabet, navnlig på grundlag af traktatens artikel 101, i henhold til hvilken staten bidrager finansielt til femte rammeprogram. Aftalen vedrører samarbejde inden for forskning og uddan- nelse Artikel 2 Anvendelsesområde Under forudsætning af, at reglerne i traktatens artikel 10 overholdes, gælder reglerne i dette kapitel for deltagelse af retlige enheder og internationale organisationer samt FFC i indirekte FTDU-aktioner. A f d e l i n g 1 Betingelser for deltagelse og finansiering Artikel 3 Antal deltagere i indirekte FTDU-aktioner (1) Se side 1 i denne EFT. (2) Se side 46 i denne EFT. 1. Indirekte FTDU-aktioner gennemføres af: L 26/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 1999 a) mindst to juridiske personer, der er indbyrdes uaf- hængige og etableret i to forskellige medlemsstater eller i en medlemsstat og en associeret stat, eller b) mindst en juridisk person, der er etableret i en med- lemsstat eller en associeret stat, og FFC, eller c) en eller flere juridiske personer etableret i en tredjestat eller internationale organisationer, i samarbejde med det mindste antal juridiske personer etableret i en medlemsstat eller en associeret stat og FFC, som foreskrevet i litra a) eller b). 2. Hvis indirekte FTDU-aktioner eller -aktiviteter på grund af deres art undtagelsesvis må gennemføres af en enkelt deltager, skal denne være: a) en juridisk person etableret i en medlemsstat, i en associeret stat, eller i en tredjestat, eller b) en international organisation, eller c) FFC. Artikel 4 Betingelser for deltagelse af juridiske personer i medlemsstater og associerede stater 1. Juridiske personer etableret i en medlemsstat eller i en associeret stat kan deltage i indirekte FTDU-aktioner og modtage finansieringsbidrag under femte rammeprogram, såfremt de: — gennemfører eller står i begreb med at gennemføre FTDU-aktiviteter, eller — medvirker til at formidle og nyttiggøre resultater fra FTDU-aktiviteter, eller — er potentielle brugere af FTDU-resultater, eller — hvad angår tematiske net og samordnede aktioner, hvis den råder over sådan viden inden for den pågæl- dende forskning, at den kan bibringe det planlagte arbejde en betydelig kvalitetsmæssig merværdi. 2. Betingelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse for ledsageforanstaltninger, når den juridiske person har den fornødne tekniske kompetence til at gennemføre den indirekte FTDU-aktion. 3. Når formålet med den indirekte FTDU-aktion gør det muligt, skal de i stk. 1 og 2 nævnte juridiske personer udføre størstedelen af arbejdet på medlemsstaternes eller de associerede staters område. Artikel 5 Betingelser for juridiske personer fra tredjestater og internationale organisationer 1. Juridiske personer etableret i en tredjestat og interna- tionale organisationer kan deltage i indirekte FTDU- aktioner, såfremt dette er i overensstemmelse med Fælles- skabets interesser, uden finansieringsbidrag under femte rammeprogram, jf. dog betingelserne i stk. 2, såfremt: a) antallet af deltagere i forslaget til den indirekte FTDU-aktion opfylder betingelserne i artikel 3, og b) betingelserne i artikel 4, stk. 1 og 2, er overholdt for så vidt angår juridiske personer i medlemsstater eller associerede stater. Dette gælder dog ikke for uddannelsesstipendier som defineret i bilag III til femte rammeprogram. 2. Når det er nødvendigt at skaffe adgang til program- mer af høj kvalitet i tredjestater og/eller sikre passende arrangementer for intellektuelle ejendomsrettigheder, er deltagelse af juridiske personer, der er etableret i den pågældende tredjestat, betinget af indgåelsen af en inter- national aftale mellem Fællesskabet og den pågældende tredjestat. Hvis en sådan aftale allerede eksisterer, er deltagelse desuden afhængig af de i denne fastsatte prin- cipper, betingelser og begrænsninger. 3. Enhver juridisk person, der er etableret i de central- og østeuropæiske stater eller i de nye uafhængige stater, og som opfylder betingelserne i stk. 1, kan deltage med finansieringsbidrag under femte rammeprogram, for så vidt angår nuklear fissionsenergi, såfremt finansieringen er behørigt begrundet i, at deltagelsen er et afgørende bidrag til programmets mål, som ikke kan skaffes ad anden vej. Fællesskabet vil kun give finansieringsbidrag til aktivite- ter, der er specificeret i forsknings- og uddannelsespro- grammet og under de betingelser, som er anført i dette program. Dette gælder dog ikke for uddannelsesstipendier som defineret i bilag III til femte rammeprogram. 4. Enhver international organisation kan undtagelsesvis modtage finansieringsbidrag under femte rammeprogram, såfremt: a) i forbindelse med indirekte FTDU-aktioner bortset fra ledsageforanstaltninger, 1. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 26/59 — finansieringen er behørigt begrundet som væsent- lig for at nå den indirekte FTDU-aktions målsæt- ninger, og og indhentning af interessetilkendegivelser offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, samtidig med at de formidles ad andre relevante kanaler. — en grundlæggende facilitet kun anvendes i en tredjestat, når den er absolut nødvendig for at kunne gennemføre det planlagte arbejde b) i forbindelse med ledsageforanstaltninger, såfremt den råder over den fornødne tekniske kompetence, som ikke uden videre eller slet ikke er til rådighed i medlemsstaterne eller de associerede stater. Artikel 6 Betingelser for FFC Med forbehold af de interne budgetmæssige og admi- nistrative foranstaltninger, der er nødvendige for, at FFC kan deltage i indirekte FTDU-aktioner, er FFC underlagt samme betingelser og har samme rettigheder og forplig- telser som juridiske personer, der er etableret i en med- lemsstat eller i en associeret stat, som deltager i indirekte FTDU-aktioner. Artikel 7 Betingelser vedrørende ressourcer Juridiske personer, internationale organisationer og 1. FFC skal: — ved indgivelsen af forslag til indirekte FTDU-aktioner mindst råde over de potentielle ressourcer, der er nødvendige for gennemførelsen — ved kontraktens underskrivelse bevise, at de til sin tid vil råde over alle de ressourcer, der er nødvendige for gennemførelsen. 2. De ressourcer, der er nødvendige for at deltage i gennemførelsen af en indirekte FTDU-aktion, omfatter menneskelige ressourcer, infrastrukturer, finansielle res- sourcer og, i givet fald, immaterielle goder. A f d e l i n g 2 Procedurer Artikel 8 Gældende procedurer Indirekte FTDU-aktioner på området kontrolleret termo- nuklear fusion, der gennemføres på grundlag af associe- ringsaftaler, aftalen om NET, den firesidede samarbejds- aftale mellem Fællesskabet, Japan, Den Russiske Fødera- tion og Amerikas Forenede Stater vedrørende ingeniør- projekteringen af den internationale termonukleare for- søgsreaktor (ITER), fællesforetagendet JET (Joint Euro- pean Torus) eller enhver anden aftale indgået med Fælles- skabet, er underlagt de i aftalerne fastsatte procedurer. 2. Ledsageforanstaltningerne kan alt efter omstændighe- derne være genstand for: — indkaldelser af forslag efter samme regler som anført i stk. 1, eller — offentlige udbud, når den indirekte FTDU-aktion be- står i et køb eller en tjenesteydelse, efter de på området gældende regler, eller — indkaldelse af ansøgninger om udnævnelse til uafhæn- gig ekspert, såfremt foranstaltningen kræver, at Kom- missionen tager ligeligt hensyn til de forskellige delta- gere i forskningen, med forbehold af andre bestem- melser med samme formål i forbindelse med højt kvalificerede uafhængige eksperter, der udnævnes med henblik på den femårsevaluering, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram. 3. Indirekte FTDU-aktioner, der gennemføres som pilot- projekter, behandles efter de dertil egnede procedurer, jf. afgørelsen om forsknings- og uddannelsesprogrammet. 4. Under forbehold af juridiske begrænsninger og beho- vet for at overholde kravene om gennemsigtighed og ligebehandling, skal Kommissionen holde procedurerne for fremsendelse, udvælgelse og vedtagelse af forslag så korte, som det med rimelighed kan lade sig gøre, ligesom den skal sørge for, at ansøgernes og Kommissionens administrative udgifter begrænses til det absolut nødven- dige. Artikel 9 Udvælgelseskriterier og gældende betingelser efter procedurens art 1. Indirekte FTDU-aktioner, bortset fra ledsageforan- staltningerne, er genstand for indkaldelse af forslag. Forud for indkaldelserne kan der, i informationsøjemed, indhentes interessetilkendegivelser. Indkaldelser af forslag 1. Forslag til en indirekte FTDU-aktion hidhørende fra indkaldelser af forslag samt pilotprojekter udvælges i overensstemmelse med bilag I til femte rammeprogram på L 26/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 1999 grundlag af de i artikel 3–7 fastsatte betingelser for deltagelse samt følgende kriterier: tet af kontrakten. Godtgørelse sker ved betaling inden en rimelig frist, når udgiften reelt er afholdt og opført i regnskabet eller skatteopgørelsen. a) fremragende videnskabeligt niveau b) ekstra gevinst ved en indsats på EF-plan c) dets eventuelle bidrag til fremme af Fællesskabets økonomiske og sociale målsætninger d) den nyskabende karakter af forslaget til en indirekte FTDU-aktion e) udsigterne for formidling/udnyttelse af resultaterne, som beskrevet i den plan for formidling og nyttiggø- relse, der er vedlagt forslaget til den indirekte FTDU- aktion f) effektivt internationalt samarbejde g) effektiv og dygtig ledelse h) supplerende kriterier, som fremgår af forsknings- og uddannelsesprogrammet. Anvendelsen af disse kriterier afhænger af kategorien af den indirekte FTDU-aktion og arten af FTDU-aktivite- ten. Projekter, der strider mod principperne i relevante inter- nationale konventioner og bestemmelser, udvælges ikke. Forslag til ledsageforanstaltninger, der omfattes af en procedure for offentlige udbud, bedømmes efter de krite- rier for udvælgelse og tildeling, der er fastlagt efter de gældende bestemmelser på området. 2. Tilbudsgiverne i forbindelse med en indkaldelse af ansøgninger udvælges på grundlag af kriterierne i Kom- missionens afgørelse herom samt de relevante betingelser for deltagelse, jf. artikel 3, 4 og 5. A f d e l i n g 3 Kontrakter Artikel 10 Fællesskabets finansieringsbidrag og støtteberettigede omkostninger 1. Fællesskabets finansieringsbidrag består i hel eller delvis godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger til den indirekte FTDU-aktion under overholdelse af bestem- melserne i bilag III til femte rammeprogram. Når forholdene taler herfor, bør der fastsættes bestem- melser om forudbetalinger. lægges ekstraomkostninger 3. Ved projekter vedrørende forskning eller demonstra- tion og ved kombinerede forsknings- og demonstra- tionsprojekter til grund, såfremt det regnskabssystem, der anvendes af deltageren i en indirekte FTDU-aktion, efter Kommissionens opfat- telse ikke tillader at bestemme de samlede faktiske omkostninger ved gennemførelsen af den indirekte FTDU-aktion med tilstrækkelig nøjagtighed. 4. De samlede støtteberettigede omkostninger vil blive godtgjort mod forelæggelse af dokumentation for de faktiske omkostninger i forbindelse med den pågældende indirekte FTDU-aktion. Dokumentationen for disse omkostninger skal være tilfredsstillende. Såfremt delta- gerne i forslaget til en indirekte FTDU-aktion anmoder om det, kan generalomkostningerne dog efter aftale med Kommissionen beregnes som et fast beløb. Efter anmodning fra deltagerne i forslaget til en indirekte FTDU-aktion og efter aftale med Kommissionen kan kontrakten fastsætte andre betingelser: a) ved små projekter: faste beløb, der fastlægges på grundlag af en vurdering af de anslåede omkostninger ved arbejdet b) i andre tilfælde, faste beløb, som er betingede af opvisning af de størst mulige bestræbelser på at opfylde kontraktmæssigt aftalte mål c) andre aftaler om betaling af faste eller afvejede beløb svarende til de enkelte projekter. 5. Støtteberettigede ekstraomkostninger, der anvendes i bilag III til femte rammeprogram, omfatter følgende elementer: — støtteberettigede ekstra omkostninger, som udeluk- kende skyldes deltagelsen i den indirekte FTDU- aktion — et fast bidrag til generalomkostningerne. Artikel 11 Kontrakter 2. Omkostninger til en indirekte FTDU-aktion er støtte- berettigede, når de er nødvendige for aktionen og omfat- 1. Forslag til indirekte FTDU-aktioner, der udvælges efter en af de i artikel 8 nævnte procedurer, gøres til genstand for en kontrakt. 1. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 26/61 2. Kontrakter vil blive baseret på Kommissionens rele- vante kontraktmodeller efter samråd med medlemssta- terne, idet der om nødvendigt tages hensyn til de enkelte FTDU-aktiviteter. Artikel 14 Rapporter KAPITEL III AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 12 Eventuelle bestemmelser i forsknings- og uddannelsesprogrammet 1. I Rådets afgørelse om forsknings- og uddannelsespro- grammet til gennemførelse af femte rammeprogram kan reglerne for virksomheders, forskningscentres og universi- teters deltagelse præciseres eller suppleres. 2. Første afsnit gælder dog ikke med hensyn til definitio- nerne i artikel 1 eller uddannelsesstipendier, jf. artikel 5, stk. 1, andet afsnit, og artikel 5, stk. 3, tredje afsnit. Artikel 13 Gennemførelsesbestemmelser De i artikel 3, 7 og 10 omhandlede gennemførelsesbe- stemmelser fastsættes af Kommissionen. 1. Den årlige rapport, som Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte rammeprogram, skal indeholde oplysninger om denne afgørelses gennemførelse. 2. Inden udløbet af femte rammeprogram forelægger Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne afgørelse for Rådet. Artikel 15 Varighed Denne afgørelse finder anvendelse på indirekte FTDU- aktioner til iværksættelse af femte rammeprogram. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. På Rådets vegne C. EINEM Formand


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 12/1999 vom Rat festgelegt am 22. Dezember 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 1999/.../EG des Rates vom ... zur zweiten Änderung der Richtlinie 90/394/EWG über den Schutz der Arbeitnehmer gegen Gefährdung durch Karzinogene bei der Arbeit und zu ihrer Ausdehnung auf Mutagene

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
dangerous substance
occupational health
occupational safety
safety standard

formats: html pdf print

text: 25. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 55/39 GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 12/1999 vom Rat festgelegt am 22. Dezember 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 1999/. /EG des Rates vom. zur zweiten Änderung der Richtlinie 90/394/EWG über den Schutz der Arbeitnehmer gegen Gefährdung durch Karzinogene bei der Arbeit und zu ihrer Ausdehnung auf Mutagene (1999/C 55/05) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 118a, gestützt auf die Richtlinie 90/394/EWG des Rates vom 28. Juni 1990 über den Schutz der Arbeitnehmer gegen die Gefährdung durch Karzinogene bei der Arbeit (Sech- ste Einzelrichtlinie im Sinne von Artikel 16 Absatz 1 der Richtlinie 89/3981/EWG) (1), auf Vorschlag der Kommission (2), der nach Anhörung des Beratenden Ausschusses für Sicherheit, Arbeitshygiene und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz vorgelegt wurde, nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialaus- schusses (3), gemäß dem Verfahren des Artikels 189c des Vertrags (4), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Artikel 118a des Vertrags sieht vor, daß der Rat durch Richtlinien Mindestvorschriften festlegt, die die Verbesserung insbesondere der Arbeitsumwelt fördern, um die Sicherheit und die Gesundheit der Arbeitnehmer verstärkt zu schützen. (2) Gemäß jenem Artikel sollen diese Richtlinien keine verwaltungsmäßigen, finanziellen oder rechtlichen Auflagen vorschreiben, die der Gründung und Ent- wicklung von kleinen und mittleren Unternehmen entgegenstehen. (3) Keimzellenmutagene sind Stoffe, die bleibende qua- litative oder quantitative Veränderungen des geneti- schen Materials einer Keimzelle auslösen können, die zu einer Änderung der phänotypischen Merk- male dieser Zelle führen und auf künftige Genera- tionen von Tochterzellen übertragen werden kön- nen. (1) ABl. L 196 vom 26. 7. 1990, S. 1. Richtlinie zuletzt geändert durch die Richtlinie 97/42/EG (ABl. L 179 vom 8. 7. 1997, S. 4). (2) ABl. C 123 vom 22. 4. 1998, S. 21. (3) ABl. C 284 vom 14. 9. 1998, S. 111. (4) Stellungnahme des Europäischen Parlaments vom 22. Okto- ber 1998 (ABl. C 341 vom 9. 11. 1998, S. 132), Gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 22. Dezember 1998 und Beschluß des Europäischen Parlaments vom. (noch nicht im Amts- blatt veröffentlicht). (4) Aufgrund ihrer Wechselwirkung mit der DNA haben Keimzellenmutagene wahrscheinlich karzino- gene Wirkung. (5) Gemäß der Richtlinie 67/548/EWG des Rates vom 27. Juni 1967 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften für die Einstufung, Ver- packung und Kennzeichnung gefährlicher Stoffe (5) wird Vinylchloridmonomer als Karzinogen der Kategorie 1 eingestuft. (6) Im Interesse der Konsistenz und der Klarheit sollten die wesentlichen Bestimmungen der Richtlinie 78/ 610/EWG des Rates vom 29. Juni 1978 zur Anglei- chung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten über den Schutz der Gesundheit von Arbeitnehmern, die Vinylchloridmonomer aus- gesetzt sind (6), in die vorliegende Richtlinie aufge- nommen werden, ohne daß dabei das Niveau des Gesundheitsschutzes und der Sicherheit der Arbeit- nehmer gesenkt wird. (7) Die Richtlinie 78/610/EWG kann nach Umsetzung der vorliegenden Richtlinie aufgehoben werden. (8) Die Karzinogenität von Eichen- und Buchenholz- stäuben ist im Rahmen epidemiologischer Studien an exponierten Arbeitnehmern nachgewiesen wor- den. Es ist sehr wahrscheinlich, daß Stäube anderer Hartholzarten beim Menschen ebenfalls Krebs her- vorrufen können. Die betroffenen Arbeitnehmer sind daher einem schweren potentiellen Risiko aus- gesetzt, an Krebs zu erkranken. (9) Beim Schutz der Gesundheit der Arbeitnehmer sollte das Vorsorgeprinzip gelten. Deshalb sollte der Anwendungsbereich der Richtlinie 90/394/EWG auf Stäube sämtlicher Hartholzarten ausgedehnt wer- den. (10) Weitere Forschungen zur Karzinogenität von Stäu- ben anderer Holzarten sind wünschenswert. Die Kommission ist gehalten, in allen Fällen, in denen ein Risiko festgestellt wird, Vorschläge zum Schutz der Gesundheit der Arbeitnehmer vorzulegen. (11) Gemäß Artikel 16 der Richtlinie 90/394/EWG sind auf der Grundlage der verfügbaren Informationen, (5) ABl. L 196 vom 16. 8. 1967, S. 1. Richtlinie zuletzt geändert durch Richtlinie 97/69/EG (ABl. L 343 vom 13. 12. 1997, S. 19). (6) ABl. L 197 vom 22. 7. 1978, S. 12. C 55/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 25. 2. 1999 einschließlich der wissenschaftlichen und techni- schen Daten, für alle diejenigen Karzinogene, bei denen es möglich ist, Grenzwerte für die Exposition festzulegen. (12) Es sollten solche Grenzwerte für Hartholzstäube festgelegt werden. Die gegenwärtigen Grenzwerte für Vinylchloridmonomer sollten gesenkt werden, um den Mindestniveaus für technologische Verfah- ren besser zu entsprechen, die Faktoren der Durch- führbarkeit berücksichtigen und zugleich darauf abzielen, am Arbeitsplatz die Gesundheit der Arbeitnehmer sicherzustellen. (13) Die Arbeitnehmer müssen wirksam vor dem Risiko geschützt werden, als Folge der berufsbedingten Hartholzstaubexposition an Krebs zu erkranken. Ziel dieser Richtlinie ist es nicht, die Verwendung von Holz einzuschränken, indem Holz durch andere Stoffe oder bestimmte Holzarten durch andere ersetzt werden. (14) Durch die Befolgung der Mindestvorschriften über den Schutz von Gesundheit und Sicherheit der Arbeitnehmer gegen die besondere Gefährdung durch Karzinogene wird nicht nur angestrebt, den Schutz der Gesundheit und Sicherheit jedes einzel- nen Arbeitnehmers zu gewährleisten, sondern auch ein Mindestmaß an Schutz für alle Arbeitnehmer in der Gemeinschaft zu schaffen. (15) Es muß ein einheitliches Niveau des Schutzes gegen die Gefährdung durch Karzinogene für die ganze Gemeinschaft festgelegt werden, und zwar durch einen Rahmen allgemeiner Grundsätze, innerhalb dessen die Mitgliedstaaten die Mindestvorschriften einheitlich anwenden können. (16) Die Änderungen nach dieser Richtlinie stellen einen praktischen Beitrag der Verwirklichung der sozialen Dimension des Binnenmarkts dar. (17) Gemäß dem Beschluß 74/325/EWG (1) muß die Kommission den Beratenden Ausschuß für Sicher- heit, Arbeitshygiene und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz im Hinblick auf die Erstellung von Vorschlägen auf diesem Gebiet konsultieren — HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: linie, soweit sie ein höheres Sicherheits- und Gesund- heitsschutzniveau bei der Arbeit vorsehen. (*) ABl. L 263 vom 24. 9. 1983, S. 25. Richtlinie zuletzt geändert durch die Richtlinie 98/24/EG (ABl. L 131 vom 5. 5. 1998, S. 11). “ 2. In Artikel 2 wird nach Buchstabe a) folgender Dop- pelbuchstabe hinzugefügt: „aa) gilt als Mutagen i) ein Stoff, der die in Anhang VI der Richt- linie 67/548/EWG genannten Kriterien für die Einstufung als erbgutverändernder Stoff der Kategorie 1 oder 2 erfüllt; ii) eine Zubereitung, die einen oder mehrere der in Ziffer i) genannten Stoffe enthält, sofern die Konzentration eines oder mehre- rer der einzelnen Stoffe die Anforderungen für Konzentrationsgrenzen für die Einstu- fung einer Zubereitung als erbgutverändern- der Stoff der Kategorie 1 oder 2 erfüllt, die dargelegt sind: — entweder in Anhang I der Richtlinie 67/548/EWG — oder in Anhang I der Richtlinie 88/ 379/EWG, sofern der Stoff oder die Stoffe in Anhang I der Richtlinie 67/ 548/EWG nicht oder ohne Konzentra- tionsgrenzen aufgeführt sind. “ 3. 4. In Artikel 1 Absatz 1, Artikel 3 Absatz 1, Absatz 2 Unterabsätze 1 und 2 und Absatz 4, Artikel 5 Absatz 5 Buchstaben c), d), e) und j), Artikel 6 Buchstaben a) und b), Artikel 10 Absatz 1, einleiten- der Satz und Buchstabe a), Artikel 11 Absatz 2, Artikel 14 Absatz 3, Artikel 16 Absatz 1 sowie Artikel 17 Absatz 2 werden die Worte „Karzinogene“ und „Karzinogenen“ durch „Karzinogene oder Muta- gene“ bzw. „Karzinogenen oder Mutagenen“ ersetzt. In Artikel 2 Buchstabe b), Artikel 4 Absatz 1, Arti- kel 5 Absatz 2 und Absatz 5, einleitender Satz, werden die Worte „Karzinogen“ und „Karzinogens“ durch „Karzinogen oder Mutagen“ bzw. „Karzino- gens oder Mutagens“ ersetzt; in Artikel 5 Absatz 5 Buchstabe a) wird das Wort „Karzinogenmengen“ durch „Karzinogen- oder Mutagenmengen“ ersetzt. Artikel 1 5. In Anhang I wird folgende Nummer angefügt: Die Richtlinie 90/394/EWG wird wie folgt geändert: 1. Artikel 1 Absatz 4 erhält folgende Fassung: „Für Asbest, der unter die Richtlinie 83/477/EWG (*) fällt, gelten die Bestimmungen der vorliegenden Richt- (1) ABl. L 185 vom 9. 7. 1974, S. 15. Beschluß zuletzt geändert durch die Beitrittsakte von 1994. „5. Arbeiten, bei denen die betreffenden Arbeitneh- mer Hartholzstäuben (*) ausgesetzt sind. (*) Ein Verzeichnis einiger Hartholzarten findet sich in Band 62 der vom Internationalen Krebsforschungszentrum (IARC) veröffent- lichten Monographienreihe zur Evaluierung von Krebsrisiken für den Menschen, Wood Dust and Formaldehyde, Lyon, 1995. “ 25. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 55/41 6. In Anhang III erhält Teil A folgende Fassung: „A. GRENZWERTE BERUFSBEDINGTER EXPOSITION Bezeichnung des Arbeits- stoffs Einecs (1) CAS (2) Grenzwerte mg/m3 (3) ppm (4) Hinweis Übergangsmaßnahmen Benzol 200-753-7 71-43-2 3,25 (5) 1 (5) Haut (6) Grenzwert: 3 ppm (= 9,75 mg/m3) bis zum (3 Jahre nach dem in Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 97/42/ EG (*) genannten Zeitpunkt Vinylchlorid- monomer Hartholz- stäube 200-831 75-01-4 7,77 (5) 3 (5) — — 5,0 (5) (7) — — — — — (1) Einecs: Europäisches Verzeichnis der auf dem Markt vorhandenen chemischen Stoffe. (2) CAS: Chemical Abstract Service Number. (3) mg/m3 = Milligramm pro Kubikmeter Luft bei 20 °C und 101,3 kPa (760 mm Quecksilbersäule). (4) ppm = Volumenteile pro Million in Luft (ml/m3). (5) Gemessen oder berechnet anhand eines Bezugszeitraums von 8 Stunden. (6) Deutliche Erhöhung der Gesamtbelastung des Körpers durch dermale Exposition möglich. (7) Einatembarer Anteil; wenn Hartholzstäube mit anderen Holzstäuben gemischt werden, gilt der Grenzwert für sämtliche in der Mischung enthaltenen Holzstäube. (*) ABl. L 179 vom 8. 7. 1997, S. 4. “ Artikel 2 Die Richtlinie 78/610/EWG wird mit Wirkung vom. (*) aufgehoben. Artikel 3 Die Kommission kann dem Rat auf der Grundlage der neuesten wissenschaftlichen Erkenntnisse binnen zwei Jahren nach Annahme dieser Richtlinie einen Vorschlag zur Annahme überarbeiteter Grenzwerte für Vinylchlorid- monomer und Hartholzstäube gemäß Artikel 118a des Vertrags vorlegen. Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzel- heiten der Bezugnahme. (2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut der innerstaatlichen Rechtsvorschriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlas- sen. Artikel 5 Diese Richtlinie tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 4 Artikel 6 (1) Die Mitgliedstaaten setzen die Rechts- und Verwal- tungsvorschriften in Kraft, die erforderlich sind, um die- ser Richtlinie spätestens am. (*) nachzukommen. Sie setzen die Kommission unverzüglich davon in Kenntnis. Wenn die Mitgliedstaaten derartige Vorschriften erlassen, nehmen sie in den Vorschriften selbst oder durch einen Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Geschehen zu. Im Namen des Rates Der Präsident (*) Vier Jahre nach dem Zeitpunkt der Annahme dieser Richt- linie. C 55/42 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 25. 2. 1999 BEGRÜNDUNG DES RATES I. EINLEITUNG 1. Die Kommission hat dem Rat den genannten Richtlinienvorschlag am 19. März 1998 vorgelegt; dieser ist auf Artikel 118a des EG-Vertrags gestützt. Das Europäische Parlament und der Wirtschafts- und Sozialausschuß haben ihre Stellungnahmen am 22. Oktober 1998 bzw. am 2. Juli 1998 abgegeben. Im Anschluß an die Stellungnahme des Europäischen Parlaments hat die Kommission am 16. November 1998 einen geänderten Vorschlag übermittelt. 2. Am 22. Dezember 1998 hat der Rat seinen Gemeinsamen Standpunkt gemäß Arti- kel 189c des EG-Vertrags festgelegt. II. ZIEL Die Richtlinie sieht folgendes vor: — Einbeziehung von Mutagenen in den Anwendungsbereich der Richtlinie 90/394/EWG, soweit sie von ihr nicht bereits erfaßt werden; — Einbeziehung von Hartholzstaub in den Anwendungsbereich der Richtlinie 90/394/ EWG; — Übernahme der geltenden Vorschriften der Richtlinie 78/610/EWG betreffend Vinylchlo- ridmonomer in die vorgenannte Richtlinie. Für die letzten beiden Kategorien von Stoffen werden Expositionsgrenzwerte festgelegt. III. ANALYSE DES GEMEINSAMEN STANDPUNKTS 1. Allgemeine Bemerkungen Der Gemeinsame Standpunkt folgt im wesentlichen dem geänderten Vorschlag der Kommission; insbesondere greift er die wichtigste Änderung auf, die mit der Stellung- nahme des Europäischen Parlaments angeregt wurde, nämlich die Ausdehnung der Bestimmungen für Buchen- und Eichenholzstaub auf Hartholzstaub insgesamt. Was Mutagene anbelangt, so vertrat der Rat die Auffassung, daß nicht nachgewiesen ist, daß alle Mutagene zwangsläufig karzinogen sind; diese Stoffe sollten daher als eigen- ständige Kategorie in den Text aufgenommen und nicht einfach in Anhang I der Richtlinie 90/394/EWG hinzugefügt werden, wie es die Kommission vorgeschlagen hatte. Aus dem gleichen Grund wurde es für zweckmäßig gehalten, den Titel der Richtlinie entsprechend zu ändern. 2. Analyse der Artikel — Artikel 1 — Absatz 1: Dieser Absatz ist gegenüber dem Kommissionsvorschlag unverändert. — Absatz 2: Dieser Absatz enthält die Definition des Begriffs „Mutagen“. 25. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 55/43 — Absätze 3 und 4: Durch diese Absätze werden Mutagene, soweit angezeigt, in den Anwendungsbereich der Richtlinie einbezogen. — Absatz 5: entsprechend der Änderung 6 des Europäischen Parlaments wird mit diesem Absatz in Anhang I eine neue Nummer 5 betreffend Hartholz angefügt. Um den Mitgliedstaaten die Durchführung der Richtlinie zu erleichtern, wurde eine Fußnote mit einer Bezugnahme auf die vom Internationalen Krebsfor- schungszentrum veröffentlichte Monographienreihe über „Wood Dust and For- maldehyde“, die ein Verzeichnis der am häufigsten anzutreffenden Hartholzarten und tropischen Hartholzarten enthält, eingefügt. — Absatz 6: Mit diesem Absatz, der Änderung 7 des Europäischen Parlaments entspricht, werden die Grenzwerte für Vinylchloridmonomer und Hartholzstäube in Anhang III Teil A aufgenommen. Der Jahresgrenzwert für Vinylchloridmonomer, der im Kommissionsvorschlag enthalten war, wurde gestrichen, da der Rat seine Anwendung in der Praxis für nicht durchführbar hielt. Bei dem Grenzwert für Hartholzstäube handelt es sich um den vom Europäischen Parlament vorgeschlagenen Wert, und es wird ferner klargestellt, daß der Grenzwert auch für Mischungen von Holzstäuben gilt. Da sich der Begriff „einatembarer Anteil“ von internationalen Normen und Praktiken ableitet, wurde eine weitere Definition im vorliegenden Text für überflüssig gehalten. — Artikel 2 Dieser Artikel ist gegenüber dem Kommissionsvorschlag unverändert. Änderung 9 des Europäischen Parlaments wurde nicht übernommen, da Klarheit darüber bestand, daß das Datum der Aufhebung der Richtlinie 78/610/EWG mit dem Ende der Frist für die Umsetzung der vorliegenden Richtlinie zusammenfallen muß. — Artikel 3 Dieser Artikel entspricht dem Wortlaut im geänderten Kommissionsvorschlag und enthält die Zweijahresfrist zur Überprüfung der Grenzwerte entsprechend der Änderung 10 des Europäischen Parlaments. — Artikel 4 In Einklang mit Änderung 11 des Europäischen Parlaments war im geänderten Vorschlag der Kommission eine Frist von drei Jahren für die Umsetzung vorgese- hen. Der Rat hat beschlossen, diese Frist auf vier Jahre auszudehnen, insbesondere wegen der Kosten, die auf kleine und mittlere Unternehmen bei der Erfüllung des neuen Grenzwerts für Hartholzstäube zukommen. — Artikel 5 und 6 Standardbestimmungen. 3. Präambel Die Präambel wurde angepaßt, um den Änderungen des Textes gegenüber dem geänderten Vorschlag der Kommission Rechnung zu tragen. Der Änderung 3 des Europäischen Parlaments wird im achten, neunten und zehnten Erwägungsgrund Rechnung getragen. C 55/44 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 25. 2. 1999 Außerdem wird der Änderung 5 des Europäischen Parlaments im elften, zwölften und dreizehnten Erwägungsgrund inhaltlich Rechnung getragen. 4. Sonstige vom Europäischen Parlament vorgeschlagene Änderungen Änderung 1: Die Kommission hatte diese Änderung nicht in ihren geänderten Vor- schlag übernommen. Die Umsetzungsfrist von vier Jahren (Artikel 4) gewährleistet in jedem Fall einen angemessenen Übergangszeitraum. Änderung 4: Die Kommission hatte diese Änderung nicht in ihren geänderten Vor- schlag übernommen. IV. SCHLUSSFOLGERUNG Der Rat vertritt die Auffassung, daß der Wortlaut des Gemeinsamen Standpunkts den wesentlichen Zielen des Kommissionsvorschlags, ungeachtet einiger relativ geringfügiger Abweichungen vom Wortlaut des geänderten Vorschlags, gerecht wird


title: WRITTEN QUESTION No. 3811/98 by Graham WATSON VAT accounting for opticians

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Kingdom
VAT
interpretation of the law
paramedical profession
tax harmonisation

text: C 325/28 Official Journal of the European Communities EN 12. 11. 1999 (1999/C 325/032) WRITTEN QUESTION E-3811/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (22 December 1998) Subject: VAT accounting for opticians Given the problems identified in the UK with VAT accounting for opticians, has the Commission studied VAT accounting for opticians in other Member States, and does it believe that the substantial VAT refunds obtained in the UK could be replicated in other Member States? Would the Commission explain briefly the ways in which the various Member States require opticians to account for VAT? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (28 January 1999) The Commission has not received any complaints from opticians regarding difficulties in accounting for VAT. In accordance with Article 13(A)(1)(e) of the sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes 3 Common system of value added tax: uniform basis of assessment (1), the provision of medical care in the exercise of the medical and paramedical profession as defined by the Member State concerned is exempt from VAT. The Court of justice has ruled (2) that this exemption did not extend to the supply of corrective spectacles prescribed by a doctor or by other authorised persons. The substantial refunds of VAT in the United Kingdom to which the Honourable Member refers are due to the British courts finding against the interpretation by the British administration (HM Customs and Excise) that the supply of spectacles constituted a single supply and was therefore fully taxable rather than being two supplies 3 that of the dispensing (measuring and fitting) service and the supply of the spectacles. In 1995 opticians in the United Kingdom were invited to submit claims for repayment of VAT overpaid from 1 September 1988. (1) OJ L 145, 13. 6. 1977. (2) Case 353/85, Commission of the European Communities v. United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland. (1999/C 325/033) WRITTEN QUESTION E-3814/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of research and development in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of research and development for the period 1994-99? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects? Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (12 May 1999) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to her Written Question P-3790/98 (1). (1) OJ C 142, 21. 5. 1999, p. 150


title: Euroopa Ühenduse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping

eurovoc_concepts:
China
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
technical cooperation

text: 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 22000A0111(02) L 6/40 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11. 1. 2000 Euroopa Ühenduse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö LEPING EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) ühelt poolt ja HIINA RAHVAVABARIIGI VALITSUS teiselt poolt, edaspidi “lepinguosalised”, PIDADES majanduskoostöölepingut; SILMAS Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelist 1985. aasta kaubandus- ja PIDADES SILMAS teaduse ja tehnika tähtsust oma majanduslikule ja ühiskondlikule arengule; PIDADES SILMAS ühenduse ja Hiina vahelist käimasolevat teadus- ja tehnoloogiakoostööd; PIDADES SILMAS, et ühendus ja Hiina korraldavad teadus- ja tehnoloogiategevust, sealhulgas tutvustustegevust, mitmetes ühist huvi pakkuvates valdkondades ning teineteise uurimis- ja arendustegevuses vastastikku osalemine annab vastastikust kasu; SOOVIDES panna teadus- ja tehnikauuringute alasele koostööle ametliku aluse, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist oma majandusliku ja ühiskondliku kasu huvides; PIDADES SILMAS, et käesolev teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping on osa Hiina ja ühenduse laiemast koostööst, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Eesmärk Teadus- ja korraldades lepinguosalised ühenduse pakkuvates valdkondades. tehnoloogiaalast uurimis- arendavad soodustavad, arendustegevust hõlbustavad ja ja Hiina koostööd ühist huvi ja Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) koostöö – lepinguosaliste käesoleva lepingu kohaselt tehtav või toetatav tegevus, mis hõlmab ka ühiseid teadusuuringuid; b) teave – teaduslikud või tehnilised andmed, uurimis- ja arendus- tegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ühistest tea- dusuuringutest, ning muud andmed, mida peavad vajalikuks koostöös osalejad, sealhulgas vajaduse korral lepinguosalised ise; c) intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967 koostatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand; d) ühised teadusuuringud – ühe või mõlema lepinguosalise rahali- sel toetusel või ilma selleta toimuvad teadusuuringud ja teh- noloogia arendamine või tutvustamine, mille raames teevad koostööd ühenduse ja Hiina osalejad ning mille kohta lepin- guosalised või nende teadusuuringute programme rakendavad ja tehnoloogiaorganisatsioonid ja -asutused on teadus- kirjalikult kinnitanud, et tegemist on ühiste teadusuuringute- ga. Kui rahastajaks on vaid üks lepinguosaline, on kinnitajaks see lepinguosaline ja projektis osaleja; e) osaleja või teadusüksus – ühenduses või Hiinas asuv koostöös osalev juriidiline või füüsiline isik, teadusasutus või muu jurii- diline isik või äriühing, sealhulgas lepinguosalised ise. Artikkel 3 Põhimõtted Koostöö toimub järgmiste põhimõtete kohaselt: a) vastastikune kasu, pidades silmas kasu üldist tasakaalu; b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele; c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine; d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse. Artikkel 4 Koostöö valdkonnad Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö võib hõlmata kogu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisega (edaspidi “TTA”) seotud tegevust, mis kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 130 g sätestatud raamprogrammi esimese meetme alla, ning kogu Hiina samaväärset TTA valdkonna tegevust vastavates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 102 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd Käesolev leping ei mõjuta Hiina kui arengumaa osalemist ühenduse uurimis- ja arendustegevuses. c) Juhtkomitee ülesanded on järgmised: Artikkel 5 Koostöö vormid a) Vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele ja tegevuspõhi- mõtetele soodustavad lepinguosalised nii palju kui võimalik osalejate kaasamist käesoleva lepingu kohasesse koostöösse, püüdes luua võrreldavad võimalused oma teadus- ja tehnoloo- giaalases uurimis- ja arendustegevuses osalemiseks. b) Koostöö vormid võivad olla järgmised: — Hiina teadusüksuste osalemine raamprogrammi esimese meetme alla kuuluvates TTA projektides ning ühenduses asuvate teadusüksuste osalemine omakorda Hiina sarnaste TTA sektorite projektides. Osalemine toimub kummagi lepinguosalise kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt, — juba rakendatavate TTA projektide ühendamine kummagi lepinguosalise TTA programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt, 1) artiklis 4 nimetatud eri liiki koostöö ning TTA valdkonna arengukoostöö raames tehtava koostöö edendamine ja järelevalve; 2) järgmiseks aastaks vastavalt artikli 5 lõike b esimese taan- dele potentsiaalsete TTA valdkonna koostöö sektorite seast vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete sektorite või all- sektorite väljavalimine, kus koostööd soovitakse; 3) vastavalt artikli 5 lõike b teisele taandele mõlema lepingu- osalise teadlastele ettepanekute tegemine nende vastastikku kasulike ja vastastikku täiendavate projektide ühendami- seks; 4) artikli 5 lõike b seitsmenda taande kohaste soovituste and- mine; 5) lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö laiendamise ja parandamise alal; 6) käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise läbi- vaatamine; — teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused, 7) — teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja töö- rühmade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes, — kooskõlastatud meetmed, — varustuse ja materjalide vahetus ja jagamine, — käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigus- akte ja programme käsitlev teabevahetus, — mis tahes muud viisid, mida soovitab juhtkomitee ning mis leitakse olevat kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga. Ühiseid TTA projekte hakatakse rakendatama pärast seda, kui lepinguosalised on välja arendanud käesoleva lepingu lisas sätestatud tehnoloogiahalduskava. Artikkel 6 Koostöö kooskõlastamine ja soodustamine a) Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamist ja soodus- tamist korraldavad Hiina poolt teadus- ja tehnoloogiaminis- teerium ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused, kes tegutsevad rakendusasutustena. b) Rakendusasutused loovad käesoleva lepingu rakendamiseks TTA valdkonna koostöö juhtkomitee, edaspidi “juhtkomitee”; komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise amet- likke esindajaid; komitee kehtestab oma töökorra. igal aastal lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta. Kõnealune aruanne edastatakse Euroopa Majandu- sühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise 1985. aasta kaubandus- ja majanduskoostöölepinguga loodud ühisko- miteele. d) Üldjuhul tuleb juhtkomitee kokku kord aastas, eelistatavalt enne Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise 1985. aasta lepinguga loodud ühiskomitee koosole- kut ning vastavalt ühiselt kokkulepitud ajakavale; koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Hiinas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosole- kuid. e) Juhtkomitee poolt või nimel tehtud kulutused kannab lepin- guosaline, keda kulutused teinud liikmed esindavad. Juhtko- mitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi- ja majutuskulud, katab vastuvõttev lepinguosaline. Artikkel 7 Rahastamine a) Koostöö sõltub rahaliste vahendite saamisest ning lepinguosa- liste kohaldatavatest õigusaktidest, tegevuspõhimõtetest ja programmidest. Koostöö käigus osalejate kantud kuludega seoses ei teki mingit kohustust vahendeid ühelt lepinguosali- selt teisele üle kanda. b) Kui ühe lepinguosalise koostöösüsteem näeb ette teise lepin- guosalise osalejate rahalist toetamist, vabastatakse selline ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi või rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivatele õigusakti- dele. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 Artikkel 8 Töötajate ja varustuse liikumine Mõlemad lepinguosalised võtavad oma territooriumil kehtivate õigusaktide kohaselt kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohaselt endast lepinguosaliste kindlaksmääratud koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist. Artikkel 9 Teabe levitamine ja kasutamine Hiinas asuvad teadusüksused, kes osalevad ühenduse TTA projektides, järgivad seoses teabe omandiõiguse, levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga uurimistulemuste levitamise eeskirju, mis tulenevad ühenduse TTA valdkonna eriprogrammidest ja käesoleva lepingu lisast. Ühenduses asuvatel teadusüksustel, kes osalevad Hiina TTA projektides, on seoses levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga samad õigused ja kohustused kui Hiina teadusüksustel ning nende suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu lisa sätteid. teabe omandiõiguse, Intellektuaalomandi õigusi käsitlev lisa moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 10 Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi territooriumi suhtes. See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, avakosmoses või kolmandate riikide territooriumil. Artikkel 11 Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine a) Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teine- teisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud oma lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused. b) Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel (vaikimisi) pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist. c) Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teine- teisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu muut- miseks vajalikud siseriiklikud menetlused. d) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpe- tada, teatades sellest kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivus- aega ega lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi. e) Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seo- tud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vas- tastikusel kokkuleppel. Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. Koostatud 22. detsembril 1998 Brüsselis kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani ning hiina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Euroopa Liidu Nõukogu nimel Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel 104 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd LISA INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED Lepingu alusel loodud või antud intellektuaalomandi õigused jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil. I. Kohaldamine Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu kohaste ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. II. Omandiõigus, õiguste jagamine ja teostamine 1. Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse “intellektuaalomandi” mõistet lepingu artikli 2 punkti c tähenduses. 2. Käesolev lisa käsitleb õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva lisa kohaselt antud intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja autoritasude jaotamist, mis on määratud kindlaks kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide ja tavadega. 3. Lepinguosalised lähtuvad ka järgmistest põhimõtetest, mis tuleks sätestada kokkulepetes: a) b) c) tõhus intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teatavad üksteisele mõistliku aja jooksul käesolevast tuleneva intellektuaalomandi loomisest ning taotlevad sellele intellektuaalomandile viivitamata kaitset; lepingust või selle rakendusmeetmetest tulemuste tulemuslik kasutamine, võttes arvesse lepinguosaliste ja nende osalejate panust; teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega; d) konfidentsiaalse äriteabe kaitse. teadus- konkreetsete 4. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava, milles käsitletakse ühiste teadusuuringute käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilist kuuluvust ja kasutamist, sealhulgas avaldamist. Teadusuuringute rahastamises osaleva lepinguosalise vastutav rahastamisasutus või -amet kinnitab tehnoloogiahalduskava lisatakse. enne Tehnoloogiahalduskava koostatakse kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse ühiste teadusuuringute eesmärke, lepinguosaliste või osalejate suhtelist rahalist või muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise eeliseid ja puudusi, ekspordipiirangute alla kuuluvate andmete, kaupade või teenuste üleandmist, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid ja muid tegureid, mida osalejad peavad asjakohaseks. Ühistes sätestatakse ka tehtavate teadusuuringutega loodud külalisteadlaste (st mitte lepinguosalise või osaleja teadlaste) intellektuaalomandi õigused ja kohustused. tehnoloogiahalduskavades sõlmimist, millele arenduskoostöö lepingute see ja Tehnoloogiahalduskava on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik kokkulepe ühiste teadusuuringute tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste kohta. Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse tehnoloogiahalduskavas tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning lahendamise kord. Tehnoloogiahalduskavas võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ja objektiivse vormi. vaidluste 5. Ühiste teadusuuringute käigus loodud teave ja intellektuaalomand, mida ei ole tehnoloogiahalduskavas käsitletud, jagatakse lepinguosaliste nõusolekul tehnoloogiahalduskavas sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuste korral kuulub selline teave või intellektuaalomand ühiselt kõigile osalejatele, kes olid kaasatud ühistesse teadusuuringutesse, millest see teave või intellektuaalomand tuleneb. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta. 6. Kumbki lepinguosaline tagab, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesolevate põhimõtete kohaselt antud intellektuaalomandi õigused. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 7. Säilitades konkurentsitingimusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi kasutatakse nii, et soodustatakse eelkõige: i) käesoleva lepingu kohaselt loodud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levikut ja kasutamist; ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist. 8. Käesoleva lepingu lõpetamine või lõppemine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid õigusi ega kohustusi. III. Autoriõigusega kaitstud teosed ja teaduskirjandus Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt). Autoriõiguse kaitse laieneb väljendustele, mitte aga ideedele, protsessidele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele. Ainuõiguste puhul seatakse teatud erijuhtudel piiranguid või tehakse erandeid, kui see ei ole vastuolus teose normaalse kasutamisega ega kahjusta liigselt õigusevaldaja seaduslikke huve. Ilma et see piiraks II jao kohaldamist ja kui tehnoloogiahalduskavas ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või ühistes teadusuuringutes osalejad selliste teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui eelnevast üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda. 1. Kui lepinguosaline või tema avalik-õiguslikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents ja avalikuks selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks levitamiseks. 2. Lepinguosalised tagavad, et teaduskirjandust, mis tuleneb lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest ja mille avaldavad sõltumatud kirjastajad, levitatakse võimalikult laialdaselt. 3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. IV. Leiutised, avastused ning muud teadus- ja tehnoloogiasaavutused Lepinguosaliste koostöös loodud leiutised, tehtud avastused ja muud teadus- ja tehnoloogiasaavutused kuuluvad lepinguosalistele, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. V. Mitteavaldatav teave A. Mitteavaldatav dokumenteeritud teave 1. Mõlemad lepinguosalised või vajaduse korral nende asutused või osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt tehnoloogiahalduskavas kindlaks teabe, mille avaldamist nad lepinguga seoses ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume: a) teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav; b) teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest; c) teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrale vastavaid meetmeid. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avaldada. 2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad mitteavaldatava teabe selgelt, näiteks kohase märke või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise puhul. Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle leviku piiratust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui teabe omanik avaldab teabe avalikkusele. 3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud mitteavaldatavat teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on käimasolevate ühiste teadusuuringute eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsuslepingut ja et see teave on kooskõlas eespool sätestatuga konfidentsiaalsena kergesti äratuntav. 106 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd 4. Mitteavaldatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat laiemalt, kui on lubatud punktis 3. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses. teavet B. Mitteavaldatav dokumenteerimata teave Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud dokumenteerimata mitteavaldatavat teavet või muud konfidentsiaalset teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühisprojektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende osalejad käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest. C. Järelevalve Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et käesoleva lepingu kohaselt saadud mitteavaldatava teabe järele valvatakse käesoleva lepingu kohaselt. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita levitamisest hoidumist käsitlevate A ja B osa sätteid, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks


title: Verordening (EG) nr. 2781/98 van de Commissie van 22 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 23. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 347/13 VERORDENING (EG) Nr. 2781/98 VAN DE COMMISSIE van 22 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt 1998. in werking op 23 december Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 347/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 12. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 22 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 220 624 999 052 204 999 052 204 999 052 204 999 052 464 999 052 600 999 052 060 064 400 404 728 999 052 064 400 720 999 129,9 109,0 242,0 242,1 180,8 89,3 94,7 92,0 32,3 39,5 35,9 76,4 58,4 67,4 53,1 171,5 112,3 59,2 70,4 64,8 64,5 16,5 45,1 69,3 76,4 88,7 60,1 145,4 59,2 88,9 63,0 89,1 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: 1999/43/EG: Beschikking van de Commissie van 22 december 1998 waarbij in beginsel wordt erkend dat de dossiers die zijn ingediend voor een grondig onderzoek met het oog op de eventuele opneming van CGA 279 202 (trifloxystrobin), clefoxydim (BAS 625H), etoxazol en ijzerfosfaat in bijlage I van Richtlijn 91/414/EEG van de Raad betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen, volledig zijn (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4355) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
market approval
marketing
pharmaceutical product
plant health product

text: L 14/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 1. 1999 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 22 december 1998 waarb¶ in beginsel wordt erkend dat de dossiers die z¶n ingediend voor een grondig onderzoek met het oog op de eventuele opneming van CGA 279 202 (trifloxystrobin), clefoxydim (BAS 625H), etoxazol en ¶zerfosfaat in b¶lage I van Richtl¶n 91/414/EEG van de Raad betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen, volledig z¶n (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4355) (Voor de EER relevante tekst) (1999/43/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtl¶n 91/414/EEG van de Raad van 15 juli 1991 betreffende het op de markt brengen van gewasbe- schermingsmiddelen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Richtl¶n 98/47/EG van de Commissie (2), en met name op artikel 6, lid 3, Overwegende dat Richtl¶n 91/414/EEG van de Raad (hierna „de richtl¶n” te noemen) voorziet in de opstelling van een communautaire l¶st van toegelaten werkzame stoffen in bestr¶dingsmiddelen; Overwegende dat b¶ de autoriteiten van de betrokken lidstaten dossiers z¶n ingediend met het oog op de opne- ming van vier werkzame stoffen in b¶lage I b¶ de richtl¶n; Overwegende dat Novaritis Crop Protection UK Ltd op 28 januari 1998 b¶ de Britse autoriteiten een dossier heeft ingediend betreffende de werkzame stof CGA 279 202 (trifloxystrobin); Overwegende dat BASF AG op 2 april 1998 b¶ de Spaanse autoriteiten een dossier heeft ingediend betref- fende de werkzame stof clefoxydim (BAS 625H); Overwegende dat Sumitomo Chemical Agro Europe SA op 21 april 1998 b¶ de Franse autoriteiten een dossier heeft ingediend betreffende de werkzame stof etoxazol; Overwegende dat W. Neudorff GmbH KG op 27 augustus 1998 b¶ de Duitse autoriteiten een dossier heeft ingediend betreffende de werkzame stof ¶zerfosfaat; de dat genoemde Overwegende de Commissie de resultaten hebben meegedeeld van een eerste onderzoek naar de volledigheid van de betrokken dossiers ten aanzien van de gegevens en informatie als bedoeld in b¶lage II en, voor ten minste (cid:130)(cid:130)n gewasbe- autoriteiten (1) PB L 230 van 19. 8. 1991, blz. 1. (2) PB L 191 van 7. 7. 1998, blz. 50. schermingsmiddel dat de betrokken werkzame stof bevat, in b¶lage III b¶ de richtl¶n; dat de bedr¶ven de dossiers vervolgens overeenkomstig artikel 6, lid 2, van de richtl¶n hebben doen toekomen aan de Commissie en aan de andere lidstaten; Overwegende dat de dossiers betreffende CGA 279 202 (trifloxystrobin), clefoxydim (BAS 625H), etoxazol en ¶zerfosfaat op 15 oktober 1998 aan het Permanent Plan- tenziektekundig Comit(cid:130) z¶n voorgelegd; Overwegende dat krachtens artikel 6, lid 3, van de richtl¶n op het niveau van de Gemeenschap dient te worden bevestigd dat elk dossier moet worden geacht in beginsel te voldoen aan de in b¶lage II vervatte voor- schriften inzake gegevens en informatie en, voor ten minste (cid:130)(cid:130)n gewasbeschermingsmiddel dat de betrokken werkzame stof bevat, aan de in b¶lage III b¶ de richtl¶n vervatte desbetreffende voorschriften; Overwegende dat deze bevestiging nodig is om het grondige onderzoek van elk dossier te kunnen uitvoeren en om het voor de lidstaten mogel¶k te maken gewasbe- schermingsmiddelen met deze werkzame stof voorlopig toe te laten met inachtneming van de in artikel 8, lid 1, van de richtl¶n gestelde voorwaarden, en met name de voorwaarde dat de werkzame stof en het gewasbescher- mingsmiddel moeten worden onderworpen aan een grondige beoordeling in het licht van de voorschriften van de richtl¶n; Overwegende dat dit niet uitsluit dat het bedr¶f kan worden gevraagd verdere gegevens of informatie te verstrekken indien dat t¶dens het grondige onderzoek nodig bl¶kt om een besluit te kunnen nemen; Overwegende dat tussen de lidstaten en de Commissie is overeengekomen dat het Verenigd Koninkr¶k het grondige onderzoek zal verrichten van het dossier betref- fende CGA 279 202 (trifloxystrobin), Spanje dat van het dossier betreffende clefoxydim (BAS 625H), Frankr¶k dat van het dossier betreffende etoxazol en Duitsland dat van het dossier betreffende ¶zerfosfaat; 19. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 14/31 Overwegende dat het Verenigd Koninkr¶k, Spanje, Frankr¶k en Duitsland de conclusies van hun onder- zoeken — vergezeld van eventuele aanbevelingen met betrekking tot de vraag of de betrokken werkzame stof al dan niet moet worden opgenomen, en welke voorwaarden eventueel aan die opneming moeten worden verbonden — zo spoedig mogel¶k en in elk geval binnen (cid:130)(cid:130)n jaar in verslagen aan de Commissie zullen meedelen; dat na ontvangst van deze verslagen het grondige onderzoek zal worden voortgezet met de deskundige inbreng van alle lidstaten in het kader van het Permanent Plantenziekte- kundig Comit(cid:130); Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Permanent Plantenziektekundig Comit(cid:130), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 De onderstaande dossiers voldoen, rekening houdende met de voorgestelde toepassingen, aan de in b¶lage II vervatte voorschriften inzake gegevens en informatie en, voor minstens een gewasbeschermingsmiddel dat de betrokken werkzame stof bevat, aan de in b¶lage III b¶ de richtl¶n vervatte desbetreffende voorschriften: 1. Het dossier dat Novaritis Crop Protection UK Ltd b¶ de Commissie en de lidstaten heeft ingediend met het oog op de opneming van CGA 279 202 (trifloxy- strobin) als werkzame stof in b¶lage I b¶ Richtl¶n 91/414/EEG en dat op 15 oktober 1998 is voorgelegd aan het Permanent Plantenziektekundig Comit(cid:130); 2. Het dossier dat BASF AG b¶ de Commissie en de lidstaten heeft ingediend met het oog op de opneming in van clefoxydim (BAS 625H) als werkzame stof b¶lage I b¶ Richtl¶n 91/414/EEG en dat op 15 oktober 1998 is voorgelegd aan het Permanent Plan- tenziektekundig Comit(cid:130); 3. Het dossier dat Sumitomo Chemical Agro Europe SA b¶ de Commissie en de lidstaten heeft ingediend met het oog op de opneming van etoxazol als werkzame stof in b¶lage I b¶ Richtl¶n 91/414/EEG en dat op 15 oktober 1998 is voorgelegd aan het Permanent Plan- tenziektekundig Comit(cid:130); 4. Het dossier dat W. Neudorff GmbH KG b¶ de Commissie en de lidstaten heeft ingediend met het oog op de opneming van ¶zerfosfaat als werkzame stof in b¶lage I b¶ Richtl¶n 91/414/EEG en dat op 15 oktober 1998 is voorgelegd aan het Permanent Plan- tenziektekundig Comit(cid:130). Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 22 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: 98/737/PESC: Decisione del Consiglio del 22 dicembre 1998 riguardante la proroga dell'azione comune 95/545/PESC relativa alla partecipazione dell'Unione europea alle strutture di attuazione dell'accordo di pace per la Bosnia Erzegovina e che modifica la decisione 98/607/PESC

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
diplomatic representation
joint action
peacekeeping
settlement of disputes

text: L 354/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 12. 98 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 22 dicembre 1998 riguardante la proroga dell’azione comune 95/545/PESC relativa alla partecipa- zione dell’Unione europea alle strutture di attuazione dell’accordo di pace per la Bosnia Erzegovina e che modifica la decisione 98/607/PESC (98/737/PESC) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, DECIDE: visto il trattato sull’Unione europea, in particolare l’arti- colo J. 3, considerando che l’11 dicembre 1995 il Consiglio ha adottato l’azione comune 95/545/PESC, relativa alla parte- cipazione dell’Unione europea alle strutture di attuazione dell’accordo di pace per la Bosnia Erzegovina (1), proro- gata il 20 novembre 1996 con la decisione 96/745/ PESC (2) e completata il 26 ottobre 1998 con la decisione 98/607/PESC (3); considerando che, nelle sue conclusioni del 7 dicembre 1998, il Consiglio ha garantito il suo fermo appoggio all’Alto Rappresentante in Bosnia Erzegovina; considerando che in occasione del Consiglio sull’attua- zione degli accordi di pace svoltosi a Madrid il 15-16 dicembre 1998, l’Unione ha ribadito il suo sostegno agli sforzi dell’Alto Rappresentante; considerando che l’azione comune 95/545/PESC scadr(cid:133) il 31 dicembre 1998 e che (cid:138) opportuno deciderne una proroga; che (cid:138) opportuno garantire la continuit(cid:133) del contributo dell’Unione alle spese connesse a tale proroga, Articolo 1 L’azione comune 95/545/PESC (cid:138) prorogata fino al 31 dicembre 1999. Articolo 2 L’articolo 2 della decisione 98/607/PESC (cid:138) sostituito dal seguente: «Articolo 2 La presente decisione entra in vigore alla data dell’a- dozione ed (cid:138) applicabile sino al 31 dicembre 1999. » Articolo 3 La presente decisione entra in vigore alla data dell’ado- zione. Articolo 4 La presente decisione (cid:138) pubblicata nella Gazzetta ufficiale. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 22 dicembre 1998. Per il Consiglio Il presidente C. EINEM (1) GU L 309 del 21. 12. 1995, pag. 2. (2) GU L 340 del 30. 12. 1996, pag. 3. (3) GU L 290 del 29. 10. 1998, pag. 3


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3845/98 do Deputado Susan WADDINGTON Polio och andra sjukdomar vilkas uppkomst kan förhindras med vaccin

eurovoc_concepts:
EU aid
West Africa
World Health Organisation
disease prevention
financial aid
health aid
health policy
infectious disease
medical centre
vaccination

text: C 289/96 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 (1999/C 289/126) PERGUNTA ESCRITA E-3845/98 apresentada por Susan Waddington (PSE) à Comissão (22 de Dezembro de 1998) Objecto: Poliomielite e outras doenças para as quais existem vacinas Em 1990, a Cimeira Mundial sobre a Infância estimou em 2 milhões o número de crianças que morrem todos anos de doenças para as quais existem vacinas, tais como a poliomielite. Que apoio dá a União aos programas da Organização Mundial de Saúde destinados a erradicar essas doenças? A quanto ascendeu o contributo da União para esses programas desde 1990? Resposta de João de Deus Pinheiro em nome da Comissão (24 de Fevereiro de 1999) A Comunidade participa activamente no financiamento da primeira estratégia do programa global para a erradicação da poliomielite, através do apoio prestado aos serviços básicos de saúde de 32 países subsarianos (mais de 250 milhões de euros), bem como aos programas de apoio ao ajustamento estrutural, assegurando o financiamento das rubricas orçamentais prioritárias em matéria de saúde (mais de 458 milhões de euros). Mediante pedido específico das autoridades nacionais, a Comunidade poderá financiar algumas despesas suplementares relacionadas com o programa global de erradicação da poliomielite. Nesse caso, as referidas despesas deverão ser incluídas nos orçamentos nacionais para a saúde. A Comunidade apoia igualmente, em estreita colaboração com o serviço regional responsável pela África da Organização Mundial de Saúde (OMS), a criação de uma rede de vigilância epidemiológica na África Ocidental (com um orçamento de 500 000 euros), o que representa uma contribuição importante para a quarta estratégia do programa global para a erradicação da poliomielite. A Comunidade já presta um apoio considerável a actividades de imunização, principalmente em África, assegurando o fornecimento de vacinas prioritárias, nomeadamente a vacina contra a poliomielite, e desenvolvendo e melhorando as actividades de imunização dos serviços básicos de saúde. Encontra-se em curso um programa especial destinado a apoiar a autonomia em matéria de imunização em oito países subsarianos, denominado «Support to reinforcing immunisation independence» (9,5 milhões de euros). Esse programa tem por objectivo melhorar a cobertura imunológica das crianças e das mulheres mais jovens, bem como reduzir a dependência destes países relativamente ao financiamento externo do programa alargado de vacinação, nomeadamente através da promoção da sua inclusão numa rubrica orçamental dos orçamentos nacionais para a saúde. (1999/C 289/127) PERGUNTA ESCRITA E-3849/98 apresentada por Ria Oomen-Ruijten (PPE), Karl-Heinz Florenz (PPE), Jan Bertens (ELDR) e Klaus-Heiner Lehne (PPE) à Comissão Objecto: Construção das auto-estradas A68, A73 e A74 na Holanda (22 de Dezembro de 1998) Os projectos das auto-estradas A73 (Venlo-Sul C Maasbracht), A68 (Roermond C Elmpt) que se junta à primeira (prolongamento da saída) e A74 (Venlo C fronteira alemã) fazem parte das Redes Transeuropeias (RTE) e, por isso, são elegíveis para co-financiamento comunitário (até ao limite de 10 % dos custos dos projectos) na condição de as autoridades holandesas incluirem os projectos no seu conjunto de prioridades. O facto de as autoridades holandesas terem posto de lado estas ligações transtransfronteiriças não só causa graves problemas às regiões afectadas como embaraça profundamente as autoridades alemãs, já que as ligações correspondentes do lado alemão estão prontas ou em construção. É verdade que, desde 1992, as autoridades holandesas não solicitaram co-financiamento comunitário 1. para projectos de construção de estradas? 2. É verdade que o co-financiamento relativo a 1998 (32 milhões de ecus) foi atribuído à Linha da Betuwe (Betuwelijn), a ligação de TGV com Bruxelas, e a dois estudos, entre os quais uma possível ligação de TGV entre Randstad-Leste e a região do Reno/Ruhr?


title: Директива 98/101/ЕО на Комисията от 22 декември 1998 година за адаптирането към техническия прогрес на Директива 91/157/ЕИО относно батериите и акумулаторите, съдържащи някои опасни веществаТекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
electric machinery
electrochemistry
technological change
waste disposal
waste management

formats: html pdf print xhtml

text: 13/т. 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 19 31998L0101 L 1/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 5. 1. 1999 ДИРЕКТИВА 98/101/ЕО НА КОМИСИЯТА от 22 декември 1998 година за адаптирането към техническия прогрес на Директива 91/157/ЕИО относно батериите и акумулаторите, съдържащи някои опасни вещества (текст от значение за ЕИП) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, Член 1 като взе предвид Директива 91/157/ЕИО относно батериите и акумулаторите, съдържащи някои опасни вещества (1), и по-специално член 10 от нея, като има предвид, че в рамките на Акта за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция, по-специално членове 69 и 112 от него, е предвидено в период от четири години от датата на при- съединяване, разпоредбите, които се отнасят до батерии, съдър- жащи живак, посочени в член 3 от Директива 91/157/ЕИО, следва да се преразгледат в съответствие с процедурите на Европейските общности; като има предвид, че, за да се постигне по-високо ниво на защита на околната среда, търговията с определени батерии следва да бъде забранена, поради количеството живак, което съдържат; като има предвид, че с цел да се постигне цялостен ефект за околната среда, тази забрана трябва да обхване уреди и съоръжения, в които са вградени такива батерии и акумулатори; като има предвид, че такава забрана би могла да има положително въздействие за улес- няване презареждането на батериите; Директива 91/157/ЕИО се изменя, както следва: 1. Член 3, параграф 1 се заменя със следното: „1. Държавите-членки забраняват не по-късно от 1 януари 2000 г. търговията на батерии и акумулатори, съдържащи повече от 0,0005 % тегловни живак, включително в случаите, когато тези батерии са вградени в уреди. Бутонните клетки и батериите, състоящи се от бутонни клетки със съдържание на живак, не повече от 2 % тегловни, са изключени от тази заб- рана. “ 2. Приложението се заменя с текста на приложението към настоя- щата директива. Член 2 като има предвид, че техническото развитие при разработването на свободни от тежки метали батерии следва да бъде взето предвид; Държавите-членки приемат и обнародват преди 1 януари 2000 г. разпоредбите, необходими за да се съобразят с настоящата директива. Те незабавно уведомяват Комисията за това. като има предвид, че Директива 91/157/ЕИО следва да бъде съот- ветно адаптирана; като има предвид, че мерките, предвидени за тази цел в настоящата директива, са в съответствие със становището на Комитета, осно- ван в съответствие с член 18 от Директива 75/442/ЕИО на Съвета от 15 юли 1975 г. относно отпадъците (2), последно изменена с Решение 96/350/ЕО на Комисията (3) ; Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки. Член 3 (1) ОВ L 78, 26. 3. 1991 г. , стр. 38. (2) ОВ L 194, 25. 7. 1975 г. , стр. 47. (3) ОВ L 135, 6. 6. 1996 г. , стр. 32. Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден от публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. 20 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 26 Адресати на настоящата директива да държавите-членки. Член 4 Съставено в Брюксел на 22 декември 1998 година. За Комисията Ritt BJERREGAARD Член на Комисията 13/т. 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 21 ПРИЛОЖЕНИЕ „ПРИЛОЖЕНИЕ I В обхвата на настоящата директива влизат следните батерии и акумулатори: 1. Батерии и акумулатори, съдържащи повече от 0,0005 % тегловни живак, предлагани на пазара от 1 януари 1999 г. ; 2. Батерии и акумулатори, предлагани на пазара след 18 септември 1992 г. , съдържащи: — повече от 25 mg живак на клетка, с изключение на алкални манганови батерии; — повече от 0,025 % тегловни кадмий; — повече от 4 % тегловни олово. 3. Алкални манганови батерии, съдържащи повече от 0,025 % тегловни живак, предлагани на пазара след 18 септември 1992 г. “


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3845/98 του Susan WADDINGTON Πολυμυελίτις και άλλες ασθένειες που είναι δυνατό να προληφθούν δια εμβολιασμού

text: C 289/96 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 11. 10. 1999 (1999/C 289/126) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3845/98 υποβολη΄: Susan Waddington (PSE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Πολυµυελι΄τις και α΄λλες ασθε΄νειες που ει΄ναι δυνατο΄ να προληφθου΄ν δια εµβολιασµου΄ Το 1990 η Παγκο΄σµια ∆ια΄σκεψη για τα παιδια΄ προε΄βη στην εκτι΄µηση ο΄τι κα΄θε χρο΄νο 2 εκατοµµυ΄ρια παιδια΄ πεθαι΄νουν απο΄ ασθε΄νειες που ει΄ναι δυνατο΄ να προληφθου΄ν µε εµβολιασµο΄, ο΄πως π. χ. η πολυµυελι΄τις. Τι΄ ει΄δους βοη΄θεια παρε΄χει η Ένωση σε προγρα΄µµατα του ΠΟΥ, µε στο΄χο την εξα΄λειψη της εν λο΄γω ασθε΄νειας; Ποι΄ο το υ΄ψος της σεινισφορα΄ς της Ένωσης στα προγρα΄µµατα αυτα΄ µετα΄ το 1990; Απα΄ντηση του κυρι΄ου Pinheiro εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (24 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Κοινο΄τητα ε΄χει εµπλακει΄ ενεργα΄ στη χρηµατοδο΄τηση της πρω΄της στρατηγικη΄ς του συνολικου΄ προγρα΄µµατος εκρι΄ζωσης της πολιοµυελι΄τιδας, µε΄σω της στη΄ριξης που παρε΄χεται στα συστη΄µατα πρωτοβα΄θµιας υγειονοµικη΄ς περι΄θαλψης σε 32 χω΄ρες της Αφρικη΄ς νοτι΄ως της Σαχα΄ρας (α΄νω των 250 εκατοµµυρι΄ων ευρω΄) καθω΄ς και µε΄σω προγραµµα΄των στη΄ριξης των διαρθρωτικω΄ν προσαρµογω΄ν που εξασφαλι΄ζουν τη χρηµατοδο΄τηση των γραµµω΄ν µε προτεραιο΄τητα του πρου¨ πολογισµου΄ για την υγει΄α (α΄νω των 458 εκατοµµυρι΄ων ευρω΄). Εξαιτι΄ας της ειδικη΄ς απαι΄τησης των εθνικω΄ν αρχω΄ν, η Κοινο΄τητα θα µπορου΄σε να χρηµατοδοτη΄σει ορισµε΄νες συµπληρωµατικε΄ς δαπα΄νες που σχετι΄ζονται µε το συνολικο΄ προ΄γραµµα εκρι΄ζωσης της πολιοµυελι΄τιδας. Στην περι΄πτωση αυτη΄, η δαπα΄νη αυτη΄ θα πρε΄πει να περιλαµβα΄νεται στους εθνικου΄ς πρου¨ πολογισµου΄ς υγει΄ας. Η Κοινο΄τητα υποστηρι΄ζει επι΄σης, σε στενη΄ συνεργασι΄α µε το περιφερειακο΄ γραφει΄ο Αφρικη΄ς της Παγκο΄σµιας Οργα΄νωσης Υγει΄ας (ΠΟΥ), τη δηµιουργι΄α ενο΄ς δικτυ΄ου επιδηµιολογικη΄ς παρακολου΄θησης στη ∆υτικη΄ Αφρικη΄ (πρου¨ πολογισµο΄ς 500 000 ευρω΄), το οποι΄ο αποτελει΄σηµαντικη΄ συνεισφορα΄ στην τε΄ταρτη στρατηγικη΄ του συνολικου΄ προγρα΄µµατος εκρι΄ζωσης της πολιοµυελι΄τιδας. Η Κοινο΄τητα παρε΄χει η΄δη ουσιαστικη΄ στη΄ριξη στις δραστηριο΄τητες ανοσοποι΄ησης, κυρι΄ως στην Αφρικη΄, εξασφαλι΄- ζοντας την προµη΄θεια εµβολι΄ων που ε΄χουν προτεραιο΄τητα, ιδι΄ως εµβολι΄ων πολιοµυελι΄τιδας και µε την ανα΄πτυξη και βελτι΄ωση των δραστηριοτη΄των ανοσοποι΄ησης στα συστη΄µατα παροχη΄ς πρωτογενου΄ς περι΄θαλψης. Ένα ειδικο΄ προ΄γραµµα «βοη΄θεια για την ενι΄σχυση της ανοσοποιητικη΄ς ανεξαρτησι΄ας» σε οκτω΄ χω΄ρες της Αφρικη΄ς νοτι΄ως της Σαχα΄ρας (9. 5 εκατοµµυ΄ρια ευρω΄) ε΄χει η΄δη ξεκινη΄σει. Το προ΄γραµµα αποβλε΄πει στη βελτι΄ωση της ανοσοποιητικη΄ς κα΄λυψης των παι΄δων και των νε΄ων γυναικω΄ν καθω΄ς και στη µει΄ωση της εξα΄ρτησης του κρα΄τους απο΄ την εξωτερικη΄ χρηµατοδο΄τηση του ευρυ΄τερου προγρα΄µµατος ανοσοποι΄ησης, ιδι΄ως προωθω΄ντας την εµφα΄νιση΄ του ως γραµµη΄ς πρου¨ πολογισµου΄ στους πρου¨ πολογισµου΄ς της εθνικη΄ς υγει΄ας. (1999/C 289/127) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3849/98 υποβολη΄: Ria Oomen-Ruijten (PPE), Karl-Heinz Florenz (PPE), Jan Bertens (ELDR) και Klaus-Heiner Lehne (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Χα΄ραξη των αυτοκινητοδρο΄µων Α 68, Α 73 και Α 74 στην Ολλανδι΄α Οι προγραµµατισµε΄νοι αυτοκινητο΄δροµοι Α 73 (διαδροµη΄ Νο΄τιο Venlo-Maasbracht), Α 68 (Roermond (cid:29) Elmpt που συνδε΄εται µε το΄ν προηγου΄µενο κατα΄ την προε΄κταση εξο΄δου) και Α 74 (Venlo (cid:29) γερµανικα΄ συ΄νορα) αποτελου΄ν τµη΄µα των διευρωπαι¨κω΄ν δικτυ΄ων και κατα΄ συνε΄πεια λαµβα΄νονται υπο΄ψη για ευρωπαι¨κη΄ συγχρηµατοδο΄τηση (ανω΄τατο ο΄ριο 10 % του κο΄στους του σχεδι΄ου) εφο΄σον οι ολλανδικε΄ς αρχε΄ς τους συµπεριλαµβα΄νουν στο προ΄γραµµα προτεραιοτη΄των τους. Το γεγονο΄ς ο΄τι οι ολλανδικε΄ς αρχε΄ς µετε΄φεραν αυτε΄ς τις διασυνοριακε΄ς συνδε΄σεις στον τε΄λος του καταλο΄γου προτεραιοτη΄των, δεν δηµιουργει΄ µο΄νο µεγα΄λα προβλη΄µατα στις ενδιαφερο΄µενες περιφε΄ρειες αλλα΄ και προ΄δηλη αµηχανι΄α στις γερµανικε΄ς αρχε΄ς, δεδοµε΄νου ο΄τι οι αντι΄στοιχοι αυτοκινητο΄δροµοι στη γερµανικη΄ πλευρα΄ ει΄ναι ε΄τοιµοι η΄ βρι΄σκονται υπο΄ κατασκευη΄. Αληθευ΄ει ο΄τι οι ολλανδικε΄ς αρχε΄ς δεν ε΄χουν ζητη΄σει ευρωπαι¨κη΄ συγχρηµατοδο΄τηση για την κατασκευη΄ 1. αυτοκινητοδρο΄µου, η΄δη απο΄ το 1992; Αληθευ΄ει ο΄τι η συγχρηµατοδο΄τηση του 1998 (32 εκατ. Ecu) διατε΄θηκε για τη γραµµη΄ Betuwelijn, τη συ΄νδεση 2. για τρε΄να υψηλη΄ς ταχυ΄τητας µε τις Βρυξε΄λλες και για δυ΄ο µελε΄τεςη µι΄α εκ των οποι΄ων αφορα΄ πιθανη΄ διασυ΄νδεση µε τρε΄να υψηλη΄ς ταχυ΄τητας µεταξυ΄ του Oost-Randstad (αστικε΄ς περιφε΄ρειες Άµστερνταµ-Ρο΄τερνταµ) και της περιφε΄ρειας του Ρη΄νου;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3810/98 af Ulla SANDBÆK til Kommissionen. EU's aktioner vedrørende stoffer, der forårsager endokrine forstyrrelser

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
disease prevention
endocrine disease
public health
research project

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/127 (1999/C 182/173) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3802/98 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Lukning af Nestlés fabrik i Matosinhos, Portugal Nestlés fabrik Longa Vida i Matasinhos, Portugal, skal ifølge virksomhedens pr-direktør lukkes og dens produktionsafdeling overføres til Spanien eller Frankrig. Denne beslutning vil betyde arbejdsløshed for over hundrede arbejdstagere, hvor til kommer, at samme multinationale virksomhed tidligere har lukket fabrikken Rajá og Findus og desuden afskediget omkring 70 arbejdstagere fra fabrikken Longa Vida. Beslutningen er navnlig vigtig, da drejer sig om et moderne industrianlæg, der har modtaget finansiel støtte fra den portugisiske stat og Den Europæiske Union til investeringer, som i de seneste fem år, har beløbet sig til over 3000 millioner escudos. Da der desuden er tale om flytning af virksomhed inden for Den Europæiske Union, og der tilsyneladende er involveret store EU-støttebeløb, bedes Kommissionen oplyse følgende: Er den vidende om denne situation, findes der programkontrakter, som den er involveret i, eller som den er vidende om, og vil virksomheden Nestlé i forbindelse med en eventuel flytning igen modtage finansiel støtte? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. januar 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 182/174) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3810/98 af Ulla Sandbæk (I-EDN) til Kommissionen (22. december 1998) Om: EU’s aktioner vedrørende stoffer, der forårsager endokrine forstyrrelser I oktober måned meddelte Kommissionen Parlamentet, at den ville overveje henstillinger om aktioner på kort, mellemlang og lang sigt vedrørende stoffer, der forårsager endokrine forstyrrelser. Hvilken tidsplan forestiller Kommissionen sig for behandling og vedtagelse af sådanne henstillinger samt efterfølgende konkrete aktioner, især på kort sigt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (10. februar 1999) Kommissionen overvejer i øjeblikket elementerne i en samlet strategi, der tager sigte på at klarlægge og forebygge de risici, der knytter sig til kemiske stoffer, der kan forårsage endokrine forstyrrelser af forskellig art. Det er Kommissionens hensigt at forelægge en meddelelse om dette emne i indeværende halvår. I øvrigt forbereder Det Videnskabelige Udvalg for Toksikologi, Økotoksikologi og Miljø (CSTEE) i øjeblikket en videnskabelig udtalelse om dette emne, som sandsynligvis vil få titlen »Udtalelse fra CSTEE om virkningerne for den menneskelige sundhed og miljøet af stoffer, der forårsager endokrine forstyrrelser, med særlig vægt på økotoksikologiske afprøvningsmetoder«. Udvalgets udtalelse forventes at blive vedtaget om kort tid (begyn- delsen af 1999)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3829/98 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Dure adviesberichten en doelstellingen van het werkgelegenheidsbeleid

eurovoc_concepts:
EU expenditure
EU financing
European Commission
European official
economic analysis
elderly person
fraud against the EU
position of women
project evaluation
services company

text: 21. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 142/155 Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (18 januari 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (1999/C 142/211) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3822/98 van Concepció Ferrer (PPE) aan de Commissie (22 december 1998) Betreft: Subsidies aan de Indische ledersector Kan de Commissie meedelen welke door haar gefinancierde projecten ten goede zijn gekomen aan de Indische ledersector (leder, schoenen, lederwaren)? Kan zij hierbij de datum van goedkeuring en de doelstellingen van de projecten aangeven? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (18 januari 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (1999/C 142/212) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3829/98 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (22 december 1998) Betreft: Dure adviesberichten en doelstellingen van het werkgelegenheidsbeleid 1. Is het juist dat DG V in mei 1996 een jaarcontract heeft gesloten met een dame die de leiding heeft van het bedrijf ASSI, voor een onderzoek naar de situatie van oudere vrouwen in Europa, en dat de kosten van dit onderzoek, geraamd op 374. 000 ecu, door de Commissie met een aanvullende financiering van 243. 100 ecu zijn gedragen? 2. Zo ja, acht de Commissie deze kosten niet buitenproportioneel hoog voor een onderzoek dat ongetwijfeld belangrijk is, maar zeker niet doorslaggevend in de strijd tegen de werkloosheid, waarvoor de nationale regeringen en de Commissie zelf zich zo inzetten? 3. Is het juist dat de verantwoordelijke van dit project levensgezellin is van een zittend lid van de Commissie en dat het bedrijf ASSI in hetzelfde gebouw is gevestigd waar deze woonachtig is? Zo ja, heeft de Commissie dan overwogen of het passend is om, zelfs al zijn alle voorschriften in acht genomen, een dergelijk bedrag uit te betalen aan de vrouw van een van haar leden, juist nu de Commissie zwaar onder vuur staat met betrekking tot bedrog en malversatie? 4. Als de Commissie zo excessief veel steun verleent aan een project dat geen invloed heeft op de totstandbrenging van nieuwe werkgelegenheid, op welk beginsel van redelijkheid en billijkheid en van behoorlijk bestuur beroept zij zich dan? 5. Kan de Commissie mededelen of het desbetreffende lid van de Commissie dezelfde persoon is die, zoals destijds door de pers werd gemeld, omvangrijke uitgaven heeft goedgekeurd voor het toezicht op de constructie van het „’Hochtief”„” -gebouw te Luxemburg, in enigszins onduidelijke omstandigheden?