title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE)

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
EU programme
environmental protection
third country

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 12. 1998 KOM(1998) 720 lopull. 98/0336 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) ympäristöalan rahoitusvälineestä {Life) (komission esittämä) PERUSTELUT JOHDANTO Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1973/92 perustetun rahoitusvälineen (Life) toinen vaihe alkoi 23. heinäkuuta 1992. Siihen on tehty muutoksia neuvoston asetuksella (EY) N:o 1404/96, ja sen toinen vaihe päättyy 31. joulukuuta 1999. Edellä mainitun asetuksen mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: - asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen, jotta neuvosto voisi tarkastella ohjeellista rahoitusmäärää sen mahdolliseksi tarkistamiseksi, - asetuksen 14 artiklan mukaisen kertomuksen asetuksen (EY) N:o 1404/96 täytäntöönpanosta, ja - ehdotuksen mahdollisiksi parannuksiksi toimien jatkamiseksi myös toisen vaiheen jälkeen. Neuvostolle joulukuussa 1997 toimittamassaan asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa komissio selosti asetuksen ja hahmotteli Life- rahoitusvälineen kehittämisen seuraavia vaiheita. Kertomuksessa esitettiin, että Life- rahoitusvälineen kautta voitaisiin hyödyntää merkittävämpiä varoja kuin ajanjaksolle 1996-1999 varattu 450 miljoonan ecun ohjeellinen rahoitusmäärä. Komissio arvioi kuitenkin, että nykyisten rahoitusnäkymien valossa on mahdotonta, että Life- rahoitusvälineen talousarvion loppusumma yltäisi ohjeelliseen rahoitusmäärään. täytäntöönpanoa Life-asetuksen 14 artiklan mukainen kertomus asetuksen täytäntöönpanosta toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhdessä tämän ehdotuksen kanssa. Kertomuksessa on täydellinen selostus saaduista kokemuksista, ja siinä ehdotetaan useita muutoksia Life-rahoitusvälineen toiminnan tehostamiseksi. Kertomusta laadittaessa on otettu huomioon SEM 2000 -aloitteessa määritellyn lähestymistavan mukaisesti suoritettu ulkopuolinen arviointi. Oheisessa ehdotuksessa otetaan huomioon edellä mainitun kertomuksen päätelmät ja esitetään tarpeellisia muutoksia alkuperäiseen asetukseen, jotta toimia voitaisiin jatkaa myös 31. joulukuuta 1999 jälkeen. Komissio piti tarpeellisena muuttaa perusasetusta perusteellisesti sen selkeyttämiseksi ja toteuttaa täten mahdollisten edunsaajien toiveita. Asetukseen tehdyt huomattavimmat muutokset. Merkittävimmät muutokset koskevat rahoitusvälineen soveltamisalaa ja liitännäistoimenpiteiden tehostamista, jotta rahoitusta saaneiden hankkeiden tuloksia voitaisiin levittää paremmin. ^c^^ YHTEISÖN TOIMIEN KEHITTYMINEN 1. Yhteisön ympäristöalalle myöntämän rahoitustuen kehitys on seurannut tämän alan yhteisön politiikan kehittymistä. Rahoituspolitiikka konkretisoitui vuonna 1991, kun joukko vaatimattomilla varoilla toteutettavia ja tiettyihin aloihin ja tiettyyn rajoitettuun maantieteellisen alueeseen liittyviä toimia hyväksyttiin. Näillä aloitteilla, kuten ACE-, MEDSPA-, NORSPA-ja ACNAT-aloitteilla, on ollut rajallisista varoistaan huolimatta merkittävä tehtävä yhteisön ympäristötoimien edistämisessä ja tietoisuuden herättämisessä niistä kysymyksistä. 2. Yhteisön ympäristön ja kestävän kehityksen viides toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna 1993. Tarkoituksena ei ollut niinkään koota yhteen alakohtaisia toimia, vaan laatia yleisstrategia, jossa ympäristöpolitiikkaan sisällytetään sen kaikki alat (luonto, vesi, jätteet, ilma) ja jossa ympäristöulottuvuus sisällytetään kaikkiin taloudelliseen kehittämiseen toimiin. Tämä johti uudenlaiseen ja käsitykseen toimista, joiden toteuttamiseksi tarvittaisiin yhteisön taloudellista tukea. liittyviin poliitikkoihin 3. Viidennen toimintaohjelman hengessä Life-rahoitusvälineeseen on koottu erityisiä ympäristöohjelmia, jotka eivät ole luonteeltaan rakenteellisia. Näiden ohjelmien avulla on tarkoitus antaa tukea konkreettisille toimille ja paikallisille hankkeille. Tämän keskittymisen avulla pyrittiin samalla myös toimien järkeistämiseen ja suurempaan yhdenmukaisuuteen ympäristöpolitiikan kehittämisen kanssa. 4. Samanaikaisesti Lifen täytäntöönpanon aikana ympäristöhankkeille myönnetty taloudellinen tuki on noussut merkittävästi sekä yhteisön tasolla että paikallisella tasolla. Yhteisön tasolla ympäristöalasta on tullut lisäksi yksi tärkeimmistä aloista, joita tuetaan muista rahastoista: - rakennerahastoista annetussa asetuksessa säädetään, että rahastojen tarkoituksena on kestävän kehityksen edistäminen. Samassa asetuksessa säädetään myös ympäristön tilan arvioimisesta ennakolta, ja siinä on säännökset, joiden tavoitteena on sisällyttää ympäristöulottuvuus rahastoista annettavaan tukeen: rakennerahastot ovat siis yhteisön tärkeimpiä välineitä ympäristöalan hankkeiden rahoittamisessa. - yhteisö on lisäksi varten koheesiorahaston, jonka yhtenä tarkoituksena on erityisten ympäristötoimien tukeminen, rakennepoliittisia tarkoituksia perustanut yhteisen maatalouspolitiikan tai erityisesti maatalouden ympäristötoimien kautta tuetaan maanviljelijöitä huomattavia biologisia arvoja omaavan osittain luonnontilaisen ympäristön hoitamisessa, useimmissa yhteisöaloitteissa (Interreg II, Leader II, Résider II, Konver, Rechar II, Retex, Urban) nimetään yhdeksi ensisijaiseksi tuettavaksi kohteeksi ympäristönsuojelu, jota tutkimuksen osalta useissa EY:n perustamissopimuksen artikloissa, erityisesti 130 f, 130 g ja 130 r artiklassa osoitetaan selkeästi, että tutkimuksen ja ympäristöpolitiikan välinen yhteys on otettava huomioon siinä kestävän vuosina. kehityksen mallissa, Perustutkimuksen on oltava tarkasti perusteltua ja se on suunnattava kestävän kehityksen mallin kannalta erityisesti kiinnostaville aloille. Komissio ja ministerineuvosto ovat halunneet korostaa, että ympäristöalan tutkimusta ja kehitystä koskevan yhteisön lähestymistavan tarkoituksena on erityisesti jatkaa tieteellisen perustan luomista, jonka avulla yhteisön ympäristöpolitiikka voidaan määritellä ja panna täytäntöön suojelun korkean tason saavuttamiseksi, ja tulevina yhteisö edistää aikoo yhteistyötä kolmansien maiden kanssa koskeviin ohjelmiin ja investointilainoihin (EIP) on myös sisällytetty ympäristöulottuvuus. 5. Näiden lukuisten tukea myöntävien rahoitusohjelmien rinnalla Life-rahoitusvälineellä on erityisiä ominaispiirteitä, joiden ansiosta sen olemassaolo on oikeutettua ja lisäarvoa antavaa. ympäristöhankkeille välineiden ja LIFE-RAHOITUSVÄLINEEN ERITYISPIIRTEET 6. Life-rahoitusvälineellä on todellakin erityinen asema yhteisön rahoitusvälineiden joukossa, koska se on ainoa rahoitusväline, joka on kokonaan tarkoitettu yhteisön ympäristöpolitiikan tukemiseen ja kehittämiseen ja josta voidaan myöntää tukea sekä yhteisön alueella että yhteisön raja-alueilla toteutettaviin toimiin (Välimeren ja Itämeren maat sekä Keski- ja Itä-Euroopan maat). Soveltamisalan laajuus on osoittautunut erittäin hyödylliseksi ympäristöalan toimien kehittämisen kannalta (ratkaisujen etsiminen valtioiden rajat ylittävien ongelmien ratkaisemiseksi). Life-rahoitusväline eroaa perinteisistä tutkimusta ja kehittämistä sekä rakenteellisia investointitoimia rahoittavista välineistä hanketyyppiensä ansiosta. Viime vuosina toimitettujen hanke-ehdotusten määrä ja moninaisuus osoittavat, että tämä väline on sosiaalis-taloudellisten sopiva sekä toimijoiden ja paikallisviranomaisten tarpeisiin. luonnonsuojelusta vastaavien virastojen, 8. Rahoitusvälineen täytäntöönpanosta arvioinnissa korostettiin Life-rahoitusvälineelle ominaisia ja erityisiä piirteitä ja niiden merkitystä. Rahoitusväline on joustava ja siinä on vähemmän tukikelpoisia alueita tai koskevia maantieteellisiä monikansallista kumppanuutta koskevia rajoituksia kuin muissa yhteisön välineissä. suoritetussa ulkopuolisessa tuensaajaa koskevia rajoituksia, rajoituksia Erityisesti tuen hakijat pitävät Life-rahoitusvälinettä hyvänä välineenä, koska se mahdollistaa suorat yhteydet yhteisön toimielimiin ja koska mahdollisuudet antaa kokemuksista palautetta Euroopan poliittisille päättäjille ovat hyvät. Life-rahoitusväline on lisäksi suuri valtti ympäristöalan toimijoille, joilta yleensä vielä puuttuu poliittista vaikutusvaltaa. Life-rahoitusvälineen avulla ne voivat testata uusia ratkaisuja tai kokeilla uusia lähestymistapoja ja siten vaikuttaa muihin yhteisön politiikkoihin ja välineisiin. TOISSIJAISUUSPERIAATE Horisontaalisilla toimilla, jotka kohdistuvat sekä koko EU:ta että sen raja-alueita, voidaan varmistaa tärkeän lisäarvon syntyminen verrattuna ainoastaan kansallisten toimien yhdistelmään, koska - monet ympäristöongelmat ulottuvat yhtä valtiota laajemmalle, jopa koko unionin alueelle, - yhteisön tason yhteistoiminnalla voidaan hyödyntää toimien toisiaan täydentäviä ominaisuuksia, välttää päällekkäisyyksiä, määritellä ensisijaiset toimet paremmin ja näin ollen helpottaa käytettävissä olevien varojen tehokkaampaa käyttöä, ~ yhteisrahoitus useiden jäsenvaltioiden kesken mahdollistaa saatujen kokemusten yhdistämisen ja ennusteiden teon niistä ja varmistaa lisäksi lisä-arvon syntymisen toteutetuilla investoinneille. Tämä näkökohta on erityisen tärkeä ympäristöalalla, jolla käytännön kokemukset ovat vielä usein rajalliset ja jolla innovatiiviset menetelmät, erityisesti taloudellinen elinkelpoisuus, on usein todennettava. TOISESTA VAIHEESTA SAADUT KOKEMUKSET 10. Life-rahoitusvälineen toiminnasta ensimmäisen ja toisen vaiheen aikana saadut kokemukset sekä Life-rahoitusvälinettä edeltävien aloitteiden toteutuksesta saadut kokemukset korostavat tämän välineen mahdollisuuksia. 1. Vuodesta 1992 alkaen lähes 7 500 hanke-ehdotukselle on haettu Life-tukea. Lähes kolmasosa näistä ehdotuksista täytti asetetut edellytykset. Näistä hanke-ehdotuksista noin puolet sai yhteisrahoitusta yhteensä 647 miljoonaa ecua. Noin 900 hanketta on käynnissä. 12. Vuodesta 1996 alkaen on laadittu kolme tiedotusjulkaisua (Life-Luonto, Life- Ympäristö ja Life-Kolmannet maat). Saatujen kokemusten perusteella on ollut mahdollista ja mahdollisille ehdotuspyyntöjen tekijöille suunnatut tiedotustilaisuudet paransivat ehdotusten laatua teknisestä ja taloudellisesta näkökulmasta katsottuna. tarkentaa rahoitusvälineen soveltamisalaa. Lisäksi julkaisut 13. Hanke-ehdotusten arviointi on mukautettu kunkin aihealan mukaisesti: - Life-Luonnon osalta komissio ja tukikelpoisten hakemusten alustavan valinnan käyttäen apunaan ulkopuolisia tieteellisiä neuvonantajia ja ottaen huomioon asetuksessa säädetyt edellytykset. Tämän jälkeen komissio laatii luettelon parhaimmista hankkeista ja antaa sen jäsenvaltioiden päätettäväksi luontotyyppikomiteassa. suorittaa muodollisesti hyväksyttävien - Life-Ympäristön osalta suoritetaan arviointimenettely samanaikaisesti jäsenvaltioiden ja komission tasolla. Kahdenvälisten neuvottelujen tuloksena lyhyt hankeluettelo, joka annetaan sen jälkeen riippumattomien laaditaan asiantuntijoiden arvioitavaksi. Tämän kolmivaiheisen arvioinnin tuloksena komissio luettelon rahoitettavista hankkeista ja antaa sen Life- hallintokomitealle hyväksymistä varten. laatii valinta. Komissio - Life-Kolmannet maat -välineen osalta arviointiin sisältyy komission suorittama alustava hankeluettelon toimittaa riippumattomien asiantuntijoiden arvioitavaksi. Tämä arvion pohjalta komissio laatii luettelon rahoitettavista hankkeista ja antaa sen Life-hallintokomitealle hyväksymistä varten. jälkeen tämän 14. Päätöksentekomenettelyn hajauttaminen ja luontotyyppikomitean kesken lisäsi avoimuutta ja ehkäisi sekaannusta ja jännitteitä hankkeiden valintaa ja määrärahojen käyttöä koskevan päätöksentekomenettelyn aikana. Ei ole tarpeen muuttaa tätä menettelyä, joka on johtanut säännöllisesti toimenpiteiden hyväksymiseen jäsenvaltioiden suurella enemmistöllä tai jopa yksimielisesti. Life-hallintokomitean 15. Se, että käytettävissä on yksi ainoa väline, ei kuitenkaan aina riitä varmistamaan toimien tehokkuutta ja menettelyjen selkeyttä. Neuvoston haluama tuettavien alojen moninaisuus on vähentänyt toimien vaikutusta ja edellyttänyt kohtuuttomia hallinnollisia toimia verrattuna saavutettuihin hyötyihin. toteutettujen Jotta välineen tehokkuutta voitaisiin lisätä ja samalla ottaa huomioon taloudellisten resurssien vähäisyys, on syytä suunnata kysyntää kohti ensisijaisia aloja ja ylläpitää tiukkoja valintaperusteita. Tämä helpottanee välineen erityisluonteen ymmärtämistä ja ohjaa mahdollisia Life-tuen hakijoita merkittävämpiä resursseja omaavien muiden yhteisön rahoitusvälineiden piiriin. 17. Ehdotetut muutokset perustuvat kokemuksiin, saatu välineen täytäntöönpanosta kahdeksan vuoden aikana, sekä ulkoisen arvioinnin päätelmiin. Muutosten tarkoituksena ori parantaa välineen tehokkuutta sen erityisluonne ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Lisäksi muutoksilla pyritään edistämään avoimuutta, tuettavien hallintotehtävien yksinkertaistamista sekä kansallisten viranomaisten kanssa tehdystä yhteistyöstä saatujen tulosten parempaa hyödyntämistä. parempaa määrittelyä, keskittämistä jotka on alojen ja TOIMINTA-ALAT 18. Ensimmäisen Life-asetuksen liitteessä lueteltiin 20 ensisijaista alaa (kaksi vastasi Life-Luonnon aloja, 16 Life-Ympäristön aloja ja 4 Life-Kolmannet maat -välineen aloja). Life-Ympäristön ja Life-Kolmannet maat -välineen osalta hallintokomitea valitsi vuosittain viidestä kymmeneen ensisijaista alaa, jotka julkaistiin EYVL:ssä. Ehdotusten oli kuuluttava johonkin vuosittaiseen ensisijaiseen alaan. 19. Toisessa Life-asetuksessa ei vahvistettu ensisijaisia aloja ja laajennettiin toimien soveltamisalaa. Toisaalta painotettiin toimien valintaperusteita. Saadut kokemukset osoittavat, että tämä kehitys johti hankkeisiin, joiden alat olivat hyvin moninaisia ja mielenkiintoisia ja jotka edustivat jäsenvaltioiden ongelmia mutta johtivat resurssien hajottamiseen ja vähensivät välineen vaikutusta. 20. Life-asetuksen kolmatta vaihetta varten komissio ehdottaa, että Life-toimet keskitetään seuraavan viiden vuoden ajaksi kolmeen tärkeään alaan, jotka ovat Life- Luonto, Life-Ympäristö ja Life-Kolmannet maat. Vuonna 1992 annettu asetus, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1996 annetulla asetuksella, on järjestetty uudelleen siten, että tuen saantia koskevat edellytykset ja kolmea alaa koskevat perusteet ovat nähtävissä selvemmin. Näin vastataan niiden mahdollisten hakijoiden esittämiin toiveisiin, jotka pitivät vuoden 1996 asetusta vaikeaselkoisena. /JF£-LUONTO 21. Luonnonsuojelun alalla Life-rahoitusvälineellä edistetään ensisijaisesti NATURA- 2000 -verkoston perustamista. Komission mielestä asetukseen olisi lisättävä kaksi uutta liitännäistoimenpiteiden luokkaa: liitännäistoimenpiteet, jotka kansainvälisten hankkeiden valmistelemiseksi, joiden osallistuu useita jäsenvaltioita ("aloitustoimet"), tarpeen ovat sellaisten Ituijojcn toteuttamiseen tarpeen kokemusten vaihtamiseksi liitännäistoimenpiteet, jotka ovat hankkeiden välillä ("yhteistyötoimet"), verkkojen muodostamisen helpottamiseksi sellaisten hankkeiden kesken, jotka kohdistuvat samoihin tavoitteisiin (esimerkiksi samoihin lajeihin tai luontotyyppeihin). Liitännäistoimenpiteiden avulla voidaan tehostaa arviointia ja seurata hankkeita sekä levittää niistä saatuja tuloksia. hankkeiden myönnetään Rahoitustuki muodossa. Luonnonsuojeluhankkeiden osalta tuen enimmäismäärä on 50 prosenttia ja poikkeustapauksessa 75 prosenttia sellaisten hankkeiden osalta, joiden tavoitteena on ensisijaisten luontotyyppien tai lajien (direktiivi 92/43/ETY) suojelu tai sellaisten lintulajien (direktiivi 79/409/ETY) suojelu, jotka ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon. Liitännäistoimien osalta rahoitustuki on enimmillään 100 prosenttia kustannuksista. yhteisrahoituksen 22. LIFE-YMPÄRISTÖ Ympäristön alalla Life-rahoitusvälineellä edistetään toisaalta ympäristöasioiden sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin ja toisaalta ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa. Yhtenäistämisen yleisenä tavoitteena on vahvistaa komission ja jäsenvaltioiden toimintamekanismeja ja kapasiteettia. Ympäristön viidennessä toimintaohjelmassa määritellään kahdeksan osa-aluetta, joihin ympäristöasiat olisi sisällytettävä. Lifen kolmannen vaiheen ei tulisi kattaa kaikkia näitä kahdeksaa osa-aluetta vaan päinvastoin rajoittua niistä kahteen, joiden osalta tuki olisi tehokkaampaa kuin muista yhteisön rahoitusvälineistä saatava tuki. Nämä alat ovat kestävän kehityksen mukainen teollisuustuotanto ja ympäristöasioiden sisällyttäminen maankäytön suunnitteluun. Ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa ja ajantasaistamista koskevassa osassa yhteisön toimintaohjelmassa nimettiin 13 ensisijaista tointa. Myös tässä tapauksessa Life-rahoitusvälineen toteuttamisen tehokkuuteen pyrkiminen johti siihen, että yhteisön tuettaviksi ympäristöpolitiikkaa ollaan tarkistamassa tai kehittämässä. Nämä alat ovat jätehuolto sekä kestävän kehityksen periaatteita kunnioittava tuotantotoiminta. osa-alueiksi osa-aluetta, valittiin joilla kaksi Nämä neljä osa-aluetta ovat hyvin lähellä kansalaisten huolenaiheita. Life-tuen keskittäminen edellä mainituille aloille vahvistaa välineen tehokkuutta. Lisäksi on suotavaa liittää läheisemmin yhteen Life-tukea saavat alat ja yhteisön ympäristöpolitiikan ensisijaiset poliittiset toimet sekä sen tekniset näkökohdat. Tässä ehdotuksessa luodaan viitekehys, joka hyväksytään hallintokomiteassa. Tämän viitekehyksen avulla on tarkoitus tiedottaa Life-tuesta kiinnostuneille yhteisön kannalta erityisen kiinnostavista toimista. Komissio mukauttaa viitekehystä mahdollisesti kolmen vuoden kuluttua. loisen Tällaisen viitekehyksen luomisesta keskusteltiin jo Life-rahoitusvälineen vaiheen aikana, mutta sitä ei toteutettu. Saadut kokemukset osoittavat, että tämä viitekehys on erityisen tarpeellinen, jotta mahdolliset hakijat saavat välineestä selkeän kuvan ja jotta toteutettaviksi saadaan laadukkaampia hankkeita. (EY) N:o 1404/96 luotiin myös mahdollisuus Life-asetuksella toteuttaa valmistelevia toimia, jotka määriteltiin kansainvälisiksi toimiksi kokemusten vaihtamiseksi ja taito-tiedonjakamiseksi. Valmistelevia toimia koskevat säännökset ovat ristiriitaisia ja osoittautuneet yleisesti vaikeiksi panna täytäntöön. Lukuun ottamatta rannikkoalueiden järkevää käyttöä koskevia toimia, jotka perustuivat komission tiedonantoon, tällä alalla on tehty vähän ehdotuksia ja hyväksytty vain vähän hankkeita. Komissio ehdottaa, että valmistelevat toimet sisällytetään asetukseen paremmin perusteltuina mutta että katettavia aiheita ei määritellä ja että hankkeet kootaan kiinnostuksenilmaisupyynnöillä erillään muista ehdotuksista. Liitännäistoimien avulla voidaan vahvistaa toimien arviointia ja seurantaa sekä toimista saatujen tulosten levittämistä. toimien Rahoitustuki myönnetään yhteisrahoituksen muodossa. Yhteisön rahoitustuki on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tämä tuki on kuitenkin tukikelpoisista kustannuksista, joista saadaan runsaasti tuloja. Liitännäistoimien kustannuksista korvataan enimmillään 100 prosenttia enintään s 30 hankkeiden prosenttia sellaisten 23. ZJFE-KOLMANNET MAAT Komissio ehdottaa, että tuki tietyille Välimeren kolmansille maille ja Itämeren rannikoiden kolmansille maille, lukuun ottamatta Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneita valtioita, kohdennetaan vastaanotettujen ehdotusten huomattavan määrän, rahoitustuen hajaantumisen ja taloudellisten resurssien vähäisyyden vuoksi paremmin ja että tukikelpoisten alojen määrä vähennetään kolmesta yhteen. Jäljelle jäisi ainoastaan tekninen apu ympäristöhallinnon rakenteiden luomiseksi. Rahoitustuki myönnetään toimien yhteisrahoituksen muodossa. Yhteisön tuki on enintään 70 prosenttia kustannuksista. 24. EUROOPAN UNIONIN JÄSENYYTTÄ HAKENEET VALTIOT Life-rahoitusvälineeseen voivat osallistua myös Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) assosiaatiosopimuksissa vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten mukaisesti. Ne voivat -välineeseen ja Life-Ympäristö -välineeseen samoilla osallistua Life-Luonto ehdoilla kuin jäsenvaltiot. Muut EU: n jäsenyyttä hakeneet valtiot voivat myös osallistua Life- rahoitusvälineeseen, kun osallistumista koskevat sopimukset on näiden maiden kanssa tehty. Tämä koskee erityisesti Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneita Kyprosta joka on pyytänyt päästä mukaan liittymisprosessiin. sekä Maltaa, ja Turkkia TIEDONVALITYSSTRATEGIA 25. Esittelytoimia ja esimerkkihankkeita tukeva aloite ei voi saavuttaa tavoitteitaan täydellisesti, ellei kehitetä toimia vakuuttavimpien tulosten edistämiseksi ja levittämiseksi. Hallintokomiteassa on vuodesta 1996 lähtien keskusteltu tiedotusstrategiasta Life- rahoitusvälineen ensimmäisen levittämiseksi. Keskustelun tuloksena on: toisen vaiheen tulosten ja - luotu lnternet-kotisivu, Lurope-palvelimen ympäristökysymyksiä käsittelevistä Sivulla on ehdotusten tekemiseen tarvittavia tietoja sivuja sekä tukea saaneita hankkeita koskeva tietokanta, suosituin joka on - julkaistu tietoa EYVL:ssä ja tiedotuskirjeissä, julkaistu esitteitä ja niin edelleen, - osallistuttu tiedotustilaisuuksiin ja kansainvälisiin näyttelyihin parhaimpien hankkeiden esittelyn edistämiseksi ja saavutettujen tulosten levittämiseksi, - edistetty samantyyppisiä hankkeita toteuttavien edunsaajien verkoston luomista järjestämällä teemaseminaareja, ja - tuotettu videoluettelo, joka on toimitettu yli 400 tv-asemalle. järjestetään 26. Koska ulkoisessa arvioinnissa todettiin nämä toimet riittämättömiksi, on tarpeen toteuttaa muita toimia, kuten erityisesti Life-viikon järjestäminen Brysselissä hankkeiden verkottamiseksi. Lisäksi teemaseminaareja yhteisön ja kansallisten viranomaisten sekä ympäristöpolitiikan ensisijaisilla aloilla alueviranomaisten aktiivisempaa osallistumista niihin tulosten laajemmaksi hyödyntämiseksi erityisesti aluekehityksen tulevissa suunnitelmissa. Lisäksi vahvistetaan välineen näkyvyyttä järjestämällä kansainvälisten lehtien toimittajille vierailukäyntejä, joilla he voivat tutustua hankkeisiin. Komissio esittää, että näiden toimien rahoittamiseen käytettävissä olevia määrärahoja lisätään ja että niiden määrä nostetaan kolmesta prosentista viiteen prosenttiin Life-talousarvion loppusummasta. rohkaistaan KOLMANNEN VAIHEEN RAHOITUS 27. Lilc-rahoitusvälineen kolmannen vaiheen rahoituksessa on otettava toisaalta käytännön huomioon tukimahdollisuuksien ylläpitäminen, laman vuoksi komission mielestä uusi asetus olisi annettava viideksi vuodeksi, vuosille 2000-2004. laajentuminen välineen toisaalta unionin ja Tässä asetuksessa esitetään viiden vuoden jaksolle 613 miljoonaa ecua, mikä rajoissa. Tähän summaan eivät kuulu pysyttelee laajentumisesta aiheutuvat kustannukset. Varat jakautuvat kolmelle osa-alueelle seuraavasti: taloudellisten näkymien - 47% Life-Luonto - 47% Life-Ympäristö - 6 Life-Kolmannet maat Kullakin osa-alueella voidaan liitännäistoimiin käyttää enintään viisi prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. 28. Osa käytettävissä olevista varoista (5 %) on varattu sellaisten liitännäistoimien rahoittamiseen, jotka ovat tarpeen Life-tukea saaneiden toimien toteuttamisen seurannan varmistamiseksi tai ennakko- ja jälkiarviointien suorittamiseksi, sekä sellaisten toimien rahoittamiseen, joiden tarkoitus on siirtää Life-välineen puitteissa hankittua taitotietoa ja saatuja kokemuksia taloudellisille ja sosiaalisille toimijoille sekä alue- ja paikallisviranomaisille, joiden voidaan olettaa tuottavan lisää tällaisia avulla. tuloksia, mahdollisesti muiden ympäristöalan Talousarvion tämän osan, joka on noin kolmesta viiteen prosenttiin talousarvion loppusummasta, vahvistaminen helpottaisi myös tulosten levittämiseen liittyvän strategian vahvistamista. rahoitusvälineiden TOIMIELINTEN KUULEMINEN 29. Ehdotuksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 130 s artikla, joten talous- ja sosiaalikomitealta on pyydettävä lausuntoa. Muutettu asetus on tarkoitettu erityisesti alue- ja paikallisten viranomaisten käyttöön, joten myös alueiden komitealta on suotavaa pyytää lausuntoa. UUDEN EHDOTUKSEN RAKENNE 30. Uudessa ehdotuksessa säännökset on järjestetty järkevämmin, jotta mahdollisille tuensaajille voitaisiin esittää yhdenmukaisissa artikloissa kaikki tarvittavat tiedot hankkeiden valmistelemiseksi ja esittämiseksi. Ehdotuksen ensimmäisessä artiklassa määritellään rahoitusvälineen tavoitteet yleisesti. Ehdotuksen toisessa artiklassa määritellään selkeästi rahoitusvälineen kolme temaattista osa-aluetta ja esitetään aiemmin 9 a artiklan a kohdassa esitetyt yleiset edellytykset Life-rahoitusvälineestä tukea saaviin toimiin. 10 Asetuksen 3, 4 ja 5 artiklaan on koottu kutakin kolmea osa-aluetta koskevat säännökset, jotka ovat voimassa olevassa asetuksessa hajallaan eri artikloissa. Näissä säännöksissä säädetään tukikelpoisten toimien tyypeistä, rahoitustuen määrästä, hankkeiden liittyvästä arvioinnista päätöksentekomenettelystä sekä arvioinnissa huomioon otettavista perusteista. kokoamisesta, niihin ja Life-Luonto -välineen osalta uudessa ehdotuksessa säädetään vanhasta asetuksesta poikkeavasti ja yhteistyötoimet. tukitoimenpiteistä, kahdentyppisistä aloitus- jotka ovat Life-Ympäristö -välineen osalta tukikelpoiset toimet on määritelty paremmin ja valmistavia toimia on laajennettu. Uudessa asetuksessa säädetään, että komissio laatii rahoitusvälineestä myönnetylle tuelle olisi läheisempi yhteys yhteisön ympäristöpolitiikkaan. hallintokomitean suuntaviivat, avustuksella jotta Life-Kolmannet maat -välineen nykyisessä ehdotuksessa rajoitetaan tukikelpoiset toimet tekniseen apuun ympäristöalalla tarvittavien hallinnollisten rakenteiden luomiseksi. Tuen määrä laskee 100 prosentista 70 prosenttiin. Asetuksen 6 artiklassa määritellään ehdot Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden valtioiden osallistumiselle välineeseen. Voimassa olevan asetuksen mukaan Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua välineen toimintaan samoilla ehdoilla kuin jäsenvaltiot. Life-Luonto -välineen osalta voidaan mainita, että koska yhteisön luonnonsuojelulainsäädäntö ei ole vielä voimassa Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa valtioissa, sitä varten on laadittava erityisehtoja. Asetuksen 7 artiklassa on voimassa olevan asetuksen 5 ja 6 artiklan säännökset muuttamattomina. Asetuksen 8 artiklassa on uudet talousarvioon liittyvät säännökset. Muutos koskee lähinnä liitännäistoimiin käytettäviä määrärahoja, joiden määrää lisätään kolmesta viiteen prosenttia käytettävistä olevien määrärahojen määrästä. Asetuksen 9, 10 ja 11 artiklassa esitetään voimassa olevan asetuksen 10, 11, ja 12 artiklan säännökset. Uudessa 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetään kuitenkin, että toimissa tapahtunutta kehitystä koskevissa teknisissä kertomuksissa on käytettävä osoittimia. Asetuksen 12 artiklassa on voimassa olevan asetuksen 13 artiklan säännökset. Asetuksen 1 3 - 15 artiklassa on rahoitusvälineen tarkistamista ja täytäntöönpanoa koskevat tavanomaiset säännökset. 11 Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o annettu. ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, antaa säädöksen perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa4 sekä katsoo, että taipeen perustaa ympäristöalan on ympäristöpolitiikan ja ympäristölainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa, rahoitusväline, jolla voidaan edistää yhteisön ympäristöalan rahoitusvälineen (Life) perustamisesta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua asetusta (ETY) N:o 1973/925 on muutettu asetuksella (EY) N:o 1404/966 huomattavasti; kun tehdään uusia muutoksia, on suotavaa järjestää asetus uudelleen selkeyden vuoksi. 1 EYVL C, 2 EYVLC 1 EYVL C 4 , s. s. , s. (S) EYVL L 206,22. 7. 1992, s. 1 (<" EYVL L 181,20. 7. 1996, s. I 1"^ ympäristöalan rahoitusväline Life toteutetaan vaiheittain ja sen toinen vaihe päättyy 31 päivänä joulukuuta 1999, koska Lifella on ollut myönteinen vaikutus yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden toteutumiseen ja koska asetuksen (ETY) N:o 1973/92 14 artiklan säännöksissä niin säädetään, on syytä toteuttaa kolmas, viiden vuoden mittainen vaihe, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004, on syytä parantaa Lifen soveltamista koskevien menettelyjen sekä yleisölle ja mahdollisille tuensaajille avoimuutta määrittelemällä selkeästi ne kolme osaa, joista rahoitusväline muodostuu, koskevien menettelyjen tiedottamista tehokkuutta ja Lifestä toisen vaiheen aikana saadut kokemukset ovat osoittaneet, että on tarpeen keskittää voimia määrittelemällä tarkemmin ne toiminnan alueet, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea, yksinkertaistaa hallintoa ja parantaa tietojen levittämistä saavutetuista tuloksista ja saaduista kokemuksista, mahdollisten valmistelevien hankkeiden olisi kohdistuttava ympäristöalaan liittyvien uusien yhteisön toimien kehittämiseen, Välimeren maiden tai Itämeren rannikon kolmansien maiden osalta, jotka eivät ole hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä, on tarpeen toteuttaa avustushankkeita ympäristöalan hallinnollisten rakenteiden luomiseksi, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja tiettyjen Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätään näiden valtioiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin erityisesti ympäristöalalla, itse vastattava vaikka edellä mainittujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden olisi osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, yhteisö voi tarvittaessa erityistapauksissa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen sekä asiaankuuluvien assosiaatiosopimusten mukaisesti päättää asianomaisen maan kansallista osuutta täydentävästä panoksesta, myös muut Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet valtiot voivat osallistua rahoitusvälineen toimintaan samoilla ehdoilla kuin Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet Keski- ja Itä- Euroopan maat siitä lähtien, kun ne osallistuvat rahoitusvälineen rahoitukseen, rS on tarpeen vahvistaa mekanismit, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa tuettavan hankkeen ominaispiirteiden mukaisesti, on syytä vahvistaa tehokkaat seuranta-, valvonta- ja arviointimenetelmät sekä varmistaa, että mahdollisille edunsaajille sekä yleisölle annetaan riittävästi tietoa, on tarpeen säätää komiteasta, joka avustaa komissiota tämän asetuksen täytäntöönpanossa, on tarpeen säätää siitä, että neuvosto tarkastelee Life-rahoitusvälineen jatkamista kolmannen vaiheen jälkeen komission ehdotuksen pohjalta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: '<t 1 artikla Yleistavoite Perustetaan ympäristöalaa koskeva rahoitusväline, jäljempänä Life-tuki. Life-tuen yleistavoite on edesauttaa yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämistä erityisesti sekä ympäristöasioiden ympäristölainsäädännön täytäntöönpanemiseksi ja ajantasaistamiseksi. sisällyttämiseksi muihin osa-alueisiin politiikan 2 artikla Temaattiset osa-alueet ja yleiset edellytykset Life-tuki koostuu kolmesta temaattisesta osa-alueesta, jotka ovat Life-Luonto, Life- Ympäristö ja Life-Kolmannet maat. Life-tuella rahoitettavien hankkeiden on täytettävä seuraavat yleiset edellytykset: a) toimien on oltava yhteisön edun mukaisia siten, että niillä edistetään merkittävästi yhteisön ympäristöpolitiikan ja tarvittaessa yhteisön ympäristölainsäädännön kehittämistä, b) toimien toteuttajien on oltava teknisesti ja taloudellisesti luotettavia, c) toimien on oltava teknisesti, hallinnollisesti (ajoitus ja talousarvio) ja kustannustehokkuudeltaan toteuttamiskelpoisia, Etusija voidaan antaa hankkeille, jotka perustuvat monikansalliseen lähestymistapaan. 3 artikla Life-Luonto Life-Luonto -rahoitusvälineen erityistavoitteena on edistää luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/1 HY7 ja luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä 7 EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/49/EY, EY VL L223, 13. 8. 1997, s. 9. K toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY8 täytäntöönpanoa sekä erityisesti Natura 2000-verkoston muodostamista. 2. Toiminnan alat, joille voidaan myöntää Life-Luonto -tukea: a) luonnonsuojeluhankkeet, jotka on suunnattu 1 kohdan vahvistetun tavoitteen lajien saavuttamiseen ja jotka edistävät suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennallistamista direktiivin 92/43/ETY mukaisesti, luototyyppien ja luonnonvaraisten b) liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen: i. sellaisten hankkeiden valmistelemiseksi, joiden toteuttamiseen osallistuu useita valtioita ("aloitustoimet"), ii. eri hankkeista saatujen kokemusten vaihtamiseksi hankkeiden villillä ("yhteistyötoimet"), iii hankkeiden seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä niistä saatuja tuloksia lukien Life-rahoitusvälineen koskevien tietojen levittämiseksi, mukaan aikaisempien vaiheiden aikana päätetyt hankkeet ("avustustoimet"). 3. Rahoitustuki myönnetään hankkeiden yhteisrahoituksen muodossa. Rahoitustuen määrä voi olla enintään: a) 50 prosenttia luonnonsuojeluhankkeiden osalta, 100 prosenttia liitännäistoimien osalta. b) Poikkeustapauksissa voidaan tämän kohdan ensimmäisessä kappaleessa säädettyä määrää korottaa 75 prosenttiin sellaisten hankkeiden osalta, jotka suunnataan tai direktiivissä ensisijaisten lajien suojeluun taikka sellaisten direktiivissä 79/409/ETY lintujen suojeluun, jotka ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon. luontotyyppien tarkoitettujen ensisijaisten 92/43/ETY 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ehdotukset 2 kohdan a alakohdan nojalla rahoitettaviksi hankkeiksi. Jos hankkeet koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, ehdotuksen toimittaa se jäsenvaltio, jossa hankkeen yhteensovittamisesta vastaava viranomainen tai toimielin sijaitsee. Ehdotukset on toimitettava komissiolle vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä. Komissio päättää hakemuksista 7 kohdan mukaisesti seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä. * EY VL L 206. 22. 7. 1992, s. 7, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/62/EY, EY VL L 305, 8. 11. 1997, s. 42. fc 5. Hakemukset, jotka täyttävät 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset ja seuraavat erityiset edellytykset, otetaan huomioon myönnettäessä Life-Luonto - tukea: a) Euroopan unionin alueella toteutettavat hankkeet, jotka koskevat: i. jonkin jäsenvaltion direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan nojalla ehdottamia alueita, tai ii. direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan nojalla luokiteltuja alueita, tai iii. direktiivin 92/43/ETY liitteissä II tai IV tai direktiivin 79/409/ETY liitteessä I mainittuja lajeja, b) Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa valtioissa toteutettavat toimet, jotka koskevat kansainvälisesti merkittävää aluetta, jolla esiintyy: i. direktiivin 92/43/ETY liitteessä 1 mainittu luontotyyppi tai liitteessä II mainittu laji, tai ii. direktiivin 79/409/ETY liitteessä I mainittu lintulaji tai Euroopan unionin alueella esiintyvä muuttolintulaji, tai iii. luontotyyppi tai eläinlaji, jota ei esiinny Euroopan unionin alueella mutta joka mainitaan Bernin yleissopimuksen päätöslauselmissa sellaisena lajina, joka edellyttää erityisiä suojelutoimia. 6. Komissio toimittaa jäsenvaltioille yhteenvedon vastaanotetuista hakemuksista. Pyynnöstä komissio toimittaa alkuperäiset asiakirjat jäsenvaltioiden käyttöön tarkastelua varten. 7. Hankkeet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä Life-Luonto -tukea, käsitellään direktiivin 92/43/ETY 21 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Hyväksyttyjen hankkeiden osalta komissio tekee jäsenvaltioille osoitetun puitepäätöksen, joka koskee hyväksyttyjä ehdotuksia, sekä edunsaajille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat rahoitustuen määrää, rahoitusta ja valvontaa koskevia sääntöjä sekä tukea saaneeseen hankkeeseen liittyviä erityisiä teknisiä ehtoja. 8. Komission aloitteesta rahoitettavista b liitännäistoimenpiteistä julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jossa tarkennetaan erityiset edellytykset, jotka toimien on täytettävä. alakohdan kohdan nojalla 2 fr 4 artikla Life-Ympäristö 1. Life-ympäristö -rahoitusvälineen erityisenä tavoitteena on edistää: a) sellaisten innovatiivisten tekniikoiden ja menetelmien kehittämistä, joilla voidaan: - sisällyttää ympäristönäkökohdat maankäytön kehittämiseen ja suunnitteluun erityisesti taajama-alueilla, - minimoida ennalta ehkäisevän toimintojen ympäristövaikutuksia, lähestymistavan avulla teollisuustuotannon - kierrättää kaikenlaista jätettä ja edistää jätevirtojen järkevää hallintaa, - edistää tuotteiden ympäristövaikutusten vähentämistä yhtenäisen lähestymistavan avulla tuotannon, jakelun ja kulutuksen tasolla. b) uusien toimien kehittämistä ympäristöalalla. 2. Toiminnan alat, joille voidaan myöntää Life-Ympäristö -tukea: a) esittelytoimet, jotka on suunnattu 1 kohdan a alakohdassa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseen, b) valmistelevat toimet, jotka on suunnattu 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseen, c) liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän vaiheen sekä kahden edellisen vaiheen aikana toteutettujen toimien arviointia, seurantaa ja edistämistä varten, ja kokemusten vaihtamiseksi hankkeista saavutettuihin tuloksiin liittyvien tietojen levittämiseksi. saatuihin kokemuksiin sekä 3. Rahoitustuki myönnetään hankkeiden yhteisrahoituksen muodossa. Yhteisön rahoitustuki on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki on kuitenkin enintään 30 prosenttia sellaisten hankkeiden tukikelpoisista kustannuksista, tuloa. Tällaisessa tapauksessa edunsaajan antaman rahoitusosuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin yhteisön tuki. tuottavan huomattavasti joiden oletetaan Liitännäistoimenpiteiden osalta yhteisön rahoitustuki on enintään 100 prosenttia näiden toimien kustannuksista. (Î 4. Esittelytoimien osalta komissio laatii 11 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaisesti suuntaviivat, jotka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ehdotukset 2 kohdan a alakohdan nojalla rahoitettaviksi hankkeiksi. Jos hankkeet koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, ehdotuksen vastaava toimittaa viranomainen tai toimielin sijaitsee. jossa yhteensovittamisesta jäsenvaltio, se Ehdotukset on toimitettava komissiolle vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä. Komissio tekee hakemuksista päätöksen 10 kohdan mukaisesti heinäkuun 31 päivään mennessä. 6. Edellä olevan 2 kohdan a alakohdan nojalla esitetyt hakemukset, jotka täyttävät 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset ja seuraavat erityiset edellytykset: a) toimien on tarjottava ratkaisuja johonkin yhteisössä hyvin usein ilmenevään tai joitakin jäsenvaltioita suuresti haittaavaan ongelmaan, b) toimien on oltava teknisesti tai sovellettavan menetelmän osalta innovatiivisia. c) toimien on oltava esimerkillisiä ja nykytilanteeseen verrattuna edistyksellisiä, d) toimien on kannustettava ympäristönsuojelulle suotuisten menettelyjen ja teknologioiden laajaa soveltamista, e) toimilla on pyrittävä kehittämään ja siirtämään sellaista osaamista, jota voidaan käyttää samanlaisissa tai samankaltaisissa tilanteissa, f) toimien on edistettävä ympäristöalan yhteistyötä, ja g) toimien on edistettävä kestävän kehityksen huomioon ottavien sosiaalis taloudellisia toimia. || $& 7. Seuraaviin toimiin liittyvät kustannukset eivät ole tukikelpoisia: a) maanostot, b) tutkimukset, jotka eivät suoranaisesti liity rahoitettujen toimien tavoitteisiin, <s j •' | | I m | c) raskaisiin infrastruktuureihin tehtävät investoinnit tai investoinnit, jotka ovat lukien rakenteellisia mutta eivät innovatiivisia, mukaan luonteeltaan teollisuusmittakaavassa jo vakiintuneet toimet, d) tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat toimet, 8. Komission aloitteesta 2 kohdan b ja c alakohdan nojalla liitännäistoimenpiteistä rahoitettavista valmistelevista julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jossa tarkennetaan erityiset edellytykset, jotka toimien on täytettävä. hankkeista ja 9. Komissio toimittaa jäsenvaltioille yhteenvedon tämän artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan nojalla vastaanottamiensa hakemusten pääkohdista sisällöstä. Pyynnöstä komissio asettaa alkuperäiset asiakirjat jäsenvaltioiden käyttöön tarkastelua varten. ja 10. Toimet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä tukea, käsitellään tämän asetuksen 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 11. Hyväksyttyjen hankkeiden osalta komissio jäsenvaltioille osoitetun puitepäätöksen, joka koskee hyväksyttyjä ehdotuksia, sekä edunsaajille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä, jotka koskevat rahoitustuen määrää, rahoitusta ja valvontaa koskevia sääntöjä sekä tukea saaneeseen hankkeeseen liittyviä erityisiä teknisiä ehtoja. tekee \ 5 artikla Life-Kolmannet maat 1. Life-Kolmannet maat -rahoitusvälineen erityisenä tavoitteena on edistää tarvittavien ja hallintorakenteiden ympäristöpoliittisten tai Itämeren rannikon kolmansille maille sekä niille Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille, joihin sovelletaan 6 artiklan säännöksiä. luomista toimintaohjelmien kehittämiseksi Välimeren ympäristöpolitiikan ympäristöalalla sekä 2. Toiminnan alat, joille voidaan myöntää I jfe-Kolmannet maat -tukea: a) teknisen avun hankkeet, jotka on suunnattu 1 kohdassa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseen, b) liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen tämän vaiheen sekä kahden edellisen vaiheen aikana toteutettujen toimien arviointia, seurantaa ja edistämistä varten, kokemusten vaihtamiseksi hankkeista ja saavutettuihin tuloksiin liittyvien tietojen levittämiseksi. saatuihin kokemuksiin sekä CO 3. Rahoitustuki myönnetään hankkeiden yhteisrahoituksen muodossa. Yhteisön rahoitustuki on enintään 70 prosenttia 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimien kustannuksista ja enintään 100 prosenttia 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien kustannuksista. 4. Kyseisten kolmansien maiden viranomaiset toimittavat komissiolle ehdotukset tämän artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla rahoitettaviksi toimiksi. Jos toimet koskevat useampaa kuin yhtä kolmatta maata, ehdotuksen toimittaa se maa, jossa toimen yhteensovittamisesta vastaava viranomainen tai kyseisen maantieteellisen alueen ympäristönsuojelun hyväksi toimiva kansainvälinen järjestö sijaitsee. Ehdotukset on toimitettava komissiolle vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä. Komissio tekee hakemuksista päätöksen tämän artiklan 7 kohdan mukaisesti heinäkuun 31 päivään mennessä. 5. Hakemukset, jotka täyttävät 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset ja seuraavat erityiset edellytykset, otetaan huomioon myönnettäessä Life-Kolmannet maat -tukea: a) toimien on oltava Euroopan yhteisön edun mukaisia, erityisesti siltä osin kuin on kyse yhteisön osallistumisesta alueellisten ja kansainvälisten suuntausten ja sopimusten täytäntöönpanoon, b) toimien on edistettävä kestävää kehitystä tukevan toimintatavan noudattamista, kansainvälisellä, kansallisella tai alueellisella tasolla, e) toimien on tarjottava ratkaisuja kyseisellä alueella ja sektorilla esiintyviin merkittäviin ympäristöongelmiin, Etusijalle asetetaan hankkeet, joilla voidaan edistää rajat ylittävää, maidenvälistä tai alueellista yhteistyötä. 6. Komissio toimittaa jäsenvaltioille yhteenvedon kolmansien maiden toimittamien hakemusten pääkohdista ja sisällöstä. Pyynnöstä komissio toimittaa alkuperäiset asiakirjat jäsenvaltioiden käyttöön tarkastelua varten. 7. Hankkeet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä rahoitustukea, käsitellään tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti. Komissio tekee päätöksen hyväksyttyjä hankkeita koskevasta luettelosta. 8. Komissio ja edunsaajat tekevät hyväksyttyjä toimia koskevan sopimuksen, jossa vahvistetaan rahoitustuen määrä, rahoitusta ja valvontaa koskevat säännöt sekä kaikki hyväksyttyä tointa koskevat erityiset tekniset ehdot. Luettelo hyväksytyistä ehdotuksista toimitetaan jäsenvaltioille. 9. Komission aloitteesta tämän artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla rahoittavista liitännäistoimenpiteistä julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jossa tarkennetaan erityiset edellytykset, jotka toimien on täytettävä. 6 artikla Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden valtioiden osallistuminen 1. Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua Life-rahoitusvälineeseen näiden maiden kanssa tehdyissä assosiaatiosopimuksissa vahvistettujen ja kyseessä olevia maita koskevan toimivaltaisen assosiaationeuvoston tekemän päätöksen säännösten mukaisesti. edellytysten mukaisesti 2. Kyseessä olevan maan kansalliset viranomaiset toimittavat komissiolle ehdotukset Life-Luonto -rahoitusvälineestä ja Life-Ympäristö -rahoitusvälineestä rahoitettaviksi toimiksi 3 artiklan 4 kohdassa ja 4 artiklan 5 kohdassa säädettyihin määräaikoihin mennessä. Jos toimet koskevat useampaa kuin yhtä maata, ehdotukset toimittaa se maa. jossa toimen yhteensovittamisesta vastaava viranomainen tai järjestö sijaitsee. 3. Hakemukset, jotka täyttävät 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset ja 3 artiklan 5 kohdan b alakohdassa ja 4 artiklan 6 ja 7 kohdassa mainitut erityiset edellytykset, otetaan huomioon myönnettäessä yhteisön rahoitustukea. 4. Komissio toimittaa jäsenvaltioille yhteenvedon kyseisten maiden toimittamien hakemusten pääkohdista ja sisällöstä. Pyynnöstä komissio toimittaa alkuperäiset asiakirjat jäsenvaltioiden käyttöön tarkastelua varten. 5. Hankkeet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä Life-rahoitustukea. käsitellään joko direktiivin 92/43/ETY 21 artiklassa tai tämän asetuksen 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, ehdotetun toimen tyypistä riippuen. 6. Hyväksytyistä toimista tehdään edunsaajien kanssa sopimus tai yleissopimus, jossa määritellään rahoitustuen määrä, rahoitusta ja valvontaa koskevat säännöt sekä kaikki hyväksyttyyn toimeen liittyvät erityiset tekniset ehdot. Luettelo hyväksytyistä ehdotuksista toimitetaan jäsenvaltioille. 21 7. Kun Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille on vahvistettu 1 kappaleessa tarkoitetut edellytykset ja säännökset, kyseiset maat voivat osallistua Life- rahoitusvälineeseen 2 ja 6 kohdan säännösten mukaisesti. 7 artikla Taloudellisten välineiden johdonmukainen käyttö 1. Toimet, joita tuetaan talousarvion rahoitusvälineistä, eivät voi saada tässä asetuksessa säädettyä taloudellista tukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä 6 artiklassa säädettyjä Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneita valtioita koskevia edellytyksiä. tai muista yhteisön rakennerahastoista 2. Komissio huolehtii siitä, että tämän asetuksen perusteella myönnetty rahoitus ja rakennerahastojen, tutkimusohjelmien, teknologian kehittämis- ja esittelyhankkeiden tai muiden yhteisön rahoitusvälineiden kautta myönnetty rahoitus ovat keskenään johdonmukaisia. 8 artikla Kolmannen vaiheen kesto ja määrärahat 1. Life toteutetaan vaiheittain. Kolmas vaihe alkaa 1 päivänä tammikuuta 2000 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004. 2. Tässä asetuksessa säädettyihin toimiin sidotut määrärahat sisällytetään Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion vuosittaisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä määrittää kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat rahoitusnäkymien mukaisesti. 3. Kullekin toiminnan alalle voidaan myöntää seuraavat prosentuaaliset osuudet: a) 47 prosenttia 3 artiklassa tarkoitetuille toimille, b) 47 % prosenttia 4 artiklassa tarkoitetuille toimille, c) 6 prosenttia 5 artiklassa tarkoitetuille toimille, Liitännäistoimiin voidaan käyttää enintään 5 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. n 9 artikla Hankkeiden seuranta 1. Rahoituksen saajan on toimitettava komissiolle kertomuksia Life-rahoitustukea saaneiden hankkeiden teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Loppukertomus on samoin toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa hankkeen päättymisestä. Komissio päättää kertomusten muodosta ja sisällöstä. Kertomuksien on perustuttava fyysisiin ja taloudellisiin osoittimiin, jotka on määritelty hankkeiden hyväksymisestä tehdyssä komission päätöksessä tai edunsaajien kanssa tehdyssä sopimuksessa tai yleissopimuksessa. Osoittimet on laadittu siten, että niillä voidaan kuvata toimen edistymistä ja määräajassa toteutettavia tavoitteita. 2. Komission virkamiehet ja muut työntekijät voivat tarkastaa paikalla ja erityisesti pistokokein hankkeita, joita on rahoitettu Life-tuella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten tilintarkastustuomioistuimen yhdessä kansallisten kanssa harjoittamaa perustamissopimuksen 188 c artiklan mukaista tarkastusta ja muuta 209 artiklan e alakohdan mukaista valvontaa. tästä kyseiselle Ennen paikalla suoritettavaa edunsaajalla lukuun ottamatta tilanteita, jolloin on syytä epäillä petosta ja/tai väärinkäyttöä. tarkastusta komissio ilmoittaa 3. Rahoitustuen saajan on pidettävä komission saatavilla kaikki asiakirjat toimiin liittyvistä menoista viiden vuoden ajan alkaen toimia koskevan viimeisen maksun suorittamisesta. 4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten ja seurantakcrtomusten perusteella komissio mukauttaa tarvittaessa alun perin myönnetyn rahoitustuen määrää, ehtoja tai maksuaikataulua. 5. Komissio toteuttaa kaikki muut tarvittavat toimenpiteet sen tarkistamiseksi, että rahoitustukea saaneet hankkeet toteutetaan asianmukaisesti ja tämän asetuksen säännöksiä noudattaen. 10 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojelu Komissio voi lykätä jollekin hankkeelle myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai periä sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, tämän asetuksen, yksittäisten päätösten tai kyseessä olevan rahoitustuen myöntämistä koskevan sopimuksen säännösten noudattamatta jättäminen mukaan lukien, tai jos •H ilmenee, että hanketta on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu huomattavalla tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai täytäntöönpanoehtojen kanssa. 2. Jos määräaikoja ei noudateta tai jos jonkin hankkeen toteuttaminen ei edellytä kuin taloudellisesta avustuksesta, komissio pyytää edunsaajaa osaa myönnetystä esittämään komissiolle selvityksen asiasta tietyn määräajan kuluessa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista. 3. Kaikki perusteettomasti maksetut erät on palautettava komissiolle. Jos eriä ei palauteta kohtuullisessa ajassa, niihin voidaan lisätä viivästyskorko. Komissio päättää tämän kohdan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 11 artikla Komitea 1. Life-Ympäristö- -rahoitusvälineiden hallinnoinnissa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. ja Life-Kolmannet maat 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, josta määrätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten hyväksymisen edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestäessä siihen kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. tarvittavista Komissio vahvistaa suunnitellut toimenpiteet, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto säätää asiasta määräenemmistöllä. tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen Jos neuvosto ei ratkaise asiaa kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio vahvistaa ehdotetut toimenpiteet. <>S" 12 artikla Life-rahoitusvälineen kolmannen vaiheen arviointi sekä toiminnan jatkaminen 1. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja määrärahojen käytöstä ja tekee tarvittaessa ehdotukset mahdollisista muutoksista toiminnan jatkamiseksi kolmannen vaiheen jälkeen. 2. Neuvosto päättää perustamissopimuksen mukaisesti neljännen vaiheen täytäntöönpanosta 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen. 13 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1973/92 kumoaminen 1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 1973/92, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen nojalla myönnettävästä rahoitustuesta tehtyjen päätösten tai sopimusten soveltamista. 2. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen: viittauksia koskeva vastaavuustaulukko esitetään liitteessä. 14 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 9 6 LIITE VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (ETY) N:o 1973/92 Nykyinen asetus 1 artikla 1 artikla 2 artiklan 1 kohdan a alakohta 3 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan alakohdat i ja ii 4 artiklan 1 kohdan a alakohta 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan 4 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 2 kohdan b alakohta 1 kappale 2 artiklan I kohdan b alakohdan iii alakohdan 1,2,3 ja 4 luetelmakohta - 2 artiklan 2 kohdan a alakohta 5 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan a alakohta 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta 2 artiklan 3 kohta 4 artiklan a alakohta 4 artiklan b alakohta 5 artiklan 6 artiklan 3 artiklan 2 kohdan b alakohta, 3 artiklan u kohta. 4 artiklan 2 kohdan c alakohta, 4 artiklan 8 kohta. 5 artiklan 2 kohdan b alakohta, 5 artiklan 9 kohta 3 artiklan 3 kohdan, 4 artiklan 3 kohdan, 5 artiklan 3 kohdan 7 artiklan 1 kohdan 7 artiklan 2 kohdan 7 artiklan 1 kohdan ensimmainen kappale 8 artiklan I kohta 7 artiklan 1 kohdan toinen kappale 7 artiklan 1 kohdan kolmas kappale 8 artiklan 2 kohta 7 artiklan 2 kohta 7 artiklan 3 kohta 8 artiklan 1 kohta 8 artiklan 2 kohta 8 artiklan 3 kohta 9 artiklan I kohta 12 artiklan 1 kohta 8 artiklan 3 kohta 3 artiklan 3 kohta, 4 artiklan 3 kohta ja 5 artiklan 3 kohta 3 artiklan 4 kohta, 4 artiklan 5 kohta ja 5 artiklan 4 kohta 2^ 9 artiklan 2 kohta 9 artiklan 3 kohta 9 artiklan 4 kohta 9 artiklan 5 kohdan 1 kappale 5 artiklan 4 kohta 3 artiklan 7 kohta, 4 artiklan 9 kohta ja 5 artiklan 7 kohta 3 artiklan 5 kohdan a alakohdan ensimmäinen alakohta, 3 artiklan 5 kohdan b alakohdan ensimmäinen alakohta 9 artiklan 5 kohdan 2 kappaleen ensimmäinen luetelmakohta 3 artiklan 9 kohta ja 4 artiklan 11 kohta 9 artiklan 5 kohdan 2 kappaleen luetelmakohta toinen 5 artiklan 9 kohta 9 artiklan 6 kohta 3 artiklan 7 kohdan, 4 artiklan 10 kohdan, 5 artiklan 8 kohdan 9 a artiklan 1 kohdan a alakohta 2 artikla 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohta 3 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta 4 artiklan 6 kohdan ensimmäinen ja toinen kappale 4 artiklan 6 kohdan 1, 2 ja 3 alakohta 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan 1, 2, 3 ja 4 luetelmakohta , 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan 6 luetelmakohta 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan 1, 2 ja 3 luetelmakohta 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohdan 4 luetelmakohta 9 a artiklan 1 kohdan b alakohdan luetelmakohta iv 9 a artiklan 1 kohdan c alakohdan 1,2,3 ja 4 luetelmakohta 5 artiklan 5 kohta 9 a artiklan 1 kohdan c alakohdan 5 ja 6 luetelmakohta 9 a artiklan 2 kohta 9 b artikla 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan, 2 kohta 10 artiklan, 3 kohta 11 artiklan 1 kohta 11 artiklan, 2 kohta 11 artiklan, 3 kohta 12 artiklan 1 kohta 4 artiklan 7 kohdan 2,3 ja 4 alakohta 9 artiklan, 2 kohta 9 artiklan, 3 kohta 10 artiklan, 1 kohta 10 artiklan, 2 kohta 10 artiklan, 3 kohta 2£ 12artiklan2kohta 12 artiklan 2 kohta 12 artiklan 2 kohta 12 artiklan 3 kohta 12 artiklan3 kohta 12 artiklan 3 kohta 12 artiklan 4 kohta 12 artiklan 4 kohta 12 artiklan 4 kohta 13 artiklan 3 kohta 13 artiklan 3 kohta 13 artiklan 3 kohta 13artiklan a 13artiklan a 13artiklan a 14 artiklan 14 artiklan 14 artiklan 15 artiklan 15 artiklan 15 artiklan 16 artiklan 16 artiklan 16 artiklan 17 artiklan 17 artiklan 17 artiklan 9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 4 kohta 9 artiklan 4 kohta 9 artiklan 4 kohta - - - 11 artikla 11 artikla 11 artikla 6 artikla 6 artikla 6 artikla - - - - - - - - - - - - 26°- 2&°- 2&°- RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ympäristöalan rahoitusväline Life. 2. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT Alamomentit B4-32, B7-810 ja B7-503 (osittain). 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artikla. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite erityisesti Life-rahoitusvälineellä olisi edistettävä yhteisön ympäristöpolitiikan sisällyttämistä muihin ympäristöasioiden kehittämistä, politiikkoihin sekä ympäristölainsäädännön ajantasaistamista. Sen avulla olisi lisättävä yhdenmukaisuutta ympäristöasioissa jäsenvaltioissa ja varmistettava parempi tasapaino ympäristöpolitiikan ja yhteisön muiden politiikkojen välillä. 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Rahoitusvälineen täytäntöönpanon kolmas vaihe alkaa vuonna 2000 ja päättyy vuonna 2004. Neuvosto tekee päätöksen mahdollisesta neljännestä vaiheesta, joka alkaisi 1. tammikuuta 2005. 2Ï 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Kyseessä oleva tulolaji: uudelleen käytettävät määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Yhteisrahoitus muiden julkisten tai yksityisten rahoituslähteiden kanssa säännellyn rahoitukseen osallistumisen muodossa. Life-asetuksessa määritellään tukikelpoiset alueet ja edellytykset, jotka rahoitustoimien on täytettävä. Yhteisön tukea saavat toimet voivat olla esittelyluonteisia, teknisen avun toimia tai valmistelevia toimia. Komissio hyväksyy toimet pyydettyään niistä lausuntoa luontotyyyppikomitealta tai asetuksen 11 artiklalla perustetulta hallintokomitealta. Tavallisesti yhteisön tukikelpoisista tuki on enintään 50 prosenttia kustannuksista. Tuki on kuitenkin enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista sellaisten toimien osalta, joihin liittyy tuloa synnyttävien investointien rahoittaminen, enintään 70 prosenttia kolmansien maiden tekniseen apuun liittyvien hankkeiden osalta, enintään 75 prosenttia tiettyjen luonnonsuojeluhankkeiden osalta ja enintään 100 prosenttia liitännäistoimenpiteiden osalta. toimien Yhteisön rahoitusosuus vaihtelee 200 000 ecun ja 1,5 miljoonan ecun välillä ehdotettujen toimien tyypistä riippuen. Liitännäistoimenpiteiden, ennakkoarvioinnin, toteuttamisen seurannan ja tulosten levittämisen osalta rahoitusosuus vaihtelee 100 000 ja 300 000 ecun välillä. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Kolmannen vaiheen toteuttamiseen on varattu 613 miljoonaa ecua, jotta rahoitusvälineen tosiasialliset rahoitusmahdollisuudet voitaisiin säilyttää. Euroopan unionin ja assosioituneiden KIE-maiden välillä tehtyjen tai parhaillaan neuvoteltavien Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjoissa määrätään KIE-maiden osallistumisesta tiettyihin yhteisön ohjelmiin, muun muassa Lifeen. Osallistumista varten on perustettu budjettikohta. Koska KIE-maiden osallistuminen yhteisön ohjelmiin vaatii tietyn käynnistysajan, ei tarvittavien määrärahojen määrää voida Käytettävissä olevien määrärahojen jakotavasta päätetään aikanaan kyseisten maiden esille tuomien tarpeiden mukaisesti. Määrärahojen jaossa on noudatettava Eurooppa- sopimusten lisäpöytäkirjojen 3 artiklan määräyksiä. tarkasti arvioida. Ao 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (miljoonina ecuina) Määrärahojen jakautuminen rahoitusvälineen osa-alueiden kesken on kolmannen vaiheen aikana seuraava: Jakautuminen Luonto YmpfiristO Kolmannet maat KIE-maat Yhteensa Talousarvio 2000 52,65 Talousarvio 2001 54,50 52,65 54,50 Talousarvio 2002 57,80 57,80 Talousarvio 2003 59,70 Talousarvio 2004 63,45 59,70 63,45 6,7 7,0 7,4 7,6 8,1 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. 112 116 123 127 135 YHTEENSA 288,10 288,10 36,80 p. m. 613 ^aissa maararahois sa ei ole otetti i huomioon la alentumisesta aiheutuvia kustannuksia. 7. 3 Määrärahojen alustava aikataulut (summat ilmoitettu miljoonina ecuina) 2000 2001 2002 2003 2004 YH TEENSA Maksusitou- musmaa>a-rahat Maksumaara-rahat 112 116 123 127 135 613 Talousarvio 2000 Talousarvio 2001 44,8 22,4 Talousarvio 2002 22,4 Talousarvio 2003 22,4 Talousarvio 2004 Talousarvio >2004 0 0 0 46,4 23,2 23,2 23,2 0 0 0 49,2 24,6 24,6 24,6 0 0 0 50,8 25,4 50,8 0 0 0 0 54,0 81,0 44,8 68,8 94,8 121,0 127,2 156,4 YHTEENSA 112 116 123 127 135 613 21 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Neuvoston asetusluonnoksen 9 ja 10 artiklassa säädetään rahoitettujen toimien toteuttamisen tehokkaasta valvonnasta. Näiden säännösten mukaisesti komissio suorittaa tarkastuksia paikan päällä varmistaakseen hankkeiden toteuttamisen riittävän seurannan. Näiden toimien ansiosta komissiolla on mahdollisuus saada tietoja toimien teknisestä kehittymisestä sekä myös myönnettyjen määrärahojen moitteettomasta käytöstä. Jos on syytä epäillä väärinkäytöksiä, varainhoidon valvojia pyydetään saapumaan mahdollisuuksien mukaan paikalle ja ryhtymään yhteistyössä PO XI:n kanssa kaikkiin toimenpiteisiin. Lisäksi edunsaajille osoitetuissa yksittäisissä päätöksissä säädetään, että kunkin yksityissektorin edunsaajan on toimitettava ennen rahoitustuen saamista pankkitakuu, joka kattaa 40 prosenttia yhteisön tuesta. Päätöksissä edellytetään myös, että kaikki muut edunsaajat huolehtivat siitä, että laillistettu tilintarkastaja suorittaa tilintarkastuksen ennen rahoituksen loppuunsaattamista. tarvittaviin, 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Erityistavoitteet: yhteys yleistavoitteeseen Erityistavoitteena täytäntöönpanoa ja erityisesti Natura 2000 -verkoston perustamista. yhteisön edistää on luonnonsuojelulainsäädännön Ympäristöalan tavoitteina ovat: - teollisuustuotannon ympäristövaikutusten minimointi, - ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maankäytön suunnitteluun. - vesipolitiikan täytäntöönpanon tukeminen, - kierrätystekniikkojen kehittäminen, - yhtenäisen lähestymistavan edistäminen tuotteiden hallinnassa. Muiden kolmansien maiden kuin KIE-maiden osalta tavoitteena on edistää ympäristöhallinnon rakenteiden luomista. Kahden ensimmäisen vaiheen aikana Life-edunsaajat jakautuivat eri aloille seuraavalla tavalla: - yksityissektori: 42% ; -julkinen sektori: 46% ; - jaettu kumppanuus: 4% ; -järjestöt: 6%; - yliopistot : 2%. Komission 12. joulukuuta 1997 hyväksymässä asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa kuvaillaan rahoitustukea saaneiden hankkeiden tyypit ja niiden maantieteellinen tietoa hankkeiden varainhoidosta. jakautuminen sekä annetaan Tätä analyysiä täydentää 14 artiklan mukaisesti laadittu kertomus. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Asetusehdotuksen perusteluissa komissio perustelee yksityiskohtaisesti Life- rahoitusvälineen kolmannen vaiheen toteuttamisen tarvetta erityisesti toissijaisuuden, toisen vaiheen aikana saatujen kokemusten ja ensisijaisten toimien toteutusalojen valinnan näkökulmasta. On mahdotonta määritellä johdonmukaista ja tehokasta strategiaa ympäristöalalle lainsäädännölliseen turvautumatta lähestymistapaan, taloudellisiin ja verotuksellisiin välineisiin sekä rahoitusvälineisiin. tyyppisiin nimittäin toimiin, kolmen Keinojen yhdistelmää käyttämällä helpotetaan muun muassa yhteisön politiikan edelleen kehittämisessä tarvittavan yksimielisyyden saavuttamista. ja tuen investointien rakenteellisten rahoitusvälineistä toimet. Esimerkiksi uusia Life-rahoitusvälineellä on erityinen asema yhteisön muiden rahoitusvälineiden joukossa. Se on ainoa rahoitusväline, josta tuetaan ainoastaan koko Euroopan unionin alueen tutkimuksen ja kattavaa yhteisön ympäristöpolitiikkaa. Life eroaa perinteisistä kehityksen tuettavien hanketyyppien osalta. Hanketyyppejä ovat innovaatio- ja esittelyhankkeet, uusien yhteistyökumppanien omaperäiset lähestymistavat sekä uusia ympäristötoimia koskevat valmistelevat teknologioita koskevat esittelyhankkeet ovat aikajärjestyksessä tutkimusvaiheen lopussa ja ennen suuren mittakaavan kenttäkokeisiin tehtäviä investointeja. Näiden kahden vaiheen välillä on hyödyllistä todentaa uuden tekniikan tai prosessin täytäntöönpanoa tai suorittaa konkreettinen koe, joka soveltuu erityisen hyvin esimerkiksi. Tämä vaihe on erittäin tärkeä. Sen aikana voidaan testata tutkimusten saavutuksia tai soveltuvin osin myös hyötyä mistä taikka suorittaa kustannus-tehokkuus -analyysi kehitetystä prosessista, ja kun kaikki tosiasiat ovat tiedossa voidaan lisäksi suunnata investointeja kanavoimalla ne kohti uusia, ympäristön kannalta parempia teknologioita. ja puhtaita Valintaperusteet Life-tiedotteissa on tietoa tuettavien hankkeiden valinnasta. Tiedotteissa esitetään säännökset, jotka koskevat hakemuksen muodollisia edellytyksiä (muodon, sisällön ja rahoituksellisten näkökohtien osalta), tuen saannin edellytyksiä ja hankkeiden valinnan perusteita. Standardoitu arviointimenetelmä on seuraava: Komission yksiköt arvioivat asetuksessa säädettyjen perusteiden mukaisesti, täyttävätkö hanke-ehdotukset hakemusten hyväksyttävyyttä taloudellista tukikelposuutta koskevat edellytykset. Tämän jälkeen tukikelpoisista hankkeista suoritetaan ennakkoarviointi ja ne asetetaan paremmuusjärjestykseen. teknistä sekä ja yi Komissio laatii lopuksi käytettävissä olevat varat huomioon ottaen lopullisen luettelon hankkeista ja antaa luettelon hallintokomitealle lausuntoa varten. Asetuksessa asetetaan rajat rahoitustuen määrälle toimien luonteen mukaisesti. Lisäksi suoritetaan rahoituksellisten näkökohtien erityistarkastus, mikä useimmissa tapauksissa johtaa yhteisön todellisen osallistumisosuuden alentamiseen haetusta tukimäärästä, koska osa kustannuksista ei olekaan tukikelpoista. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Ennakkoarviointi Riippumattomat arvioijat ovat laatineet tätä ehdotusta varten SEM 2000 -aloitteen periaatteiden mukaisen ennakkoarvioinnin. Tämä arviointi kattaa rahoitusvälineen toteuttamisen kaksi ensimmäistä vaihetta ja sen tuloksena tehtiin useita päätelmiä ja ehdotuksia, jotka otettiin huomioon 14 artiklan mukaista kertomusta ja asetuksen muutosehdotusta laadittaessa. Koska kyseessä on rahoitusväline, josta myönnetään tukea hyvin erilaisille esittelytoimille, kutakin yksittäistä tointa koskeva ennakkoarviointi on suoritettava asetuksessa vahvistettujen perusteiden ja jäljempänä 9 kohdan toisessa alakohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti. Hankkeiden valintaa ohjataan lisäksi asetuksessa säädettyjen viitekehysten avulla, joiden tavoitteena on kytkeä valitut hankkeet paremmin yhteisön ympäristöalan toimien teknisiin painopisteisiin. Toteutettavana olevien toimien seuranta tai kaksi kertaa vuodessa hankkeiden Komissio ja/tai komission puolesta toimivat asiantuntijat suorittavat tarkastuksia paikan päällä yleensä kerran laadun arvioimiseksi. Nämä tarkastukset ovat ennalta ehkäiseviä ja niiden tarkoituksena on saattaa edunsaajat tietoisiksi velvollisuuksistaan ja osoittaa ajoissa tekniset tai hallinnolliset ongelmat, jotka voivat vaarantaa hankkeen toteutumisen. Riippumattoman ja hankkeiden synergiavaikutuksen arviointikertomuksen ehdotusten mukaisesti vahvistamiseksi on suunniteltu verkostoja samanlaisia hankkeita valmistelevien edunsaajien välille tulosten vaihtamiseksi. teknisen Jälkiarviointi Rahoitusväline arvioidaan kokonaisuudessaan kolmannen vaiheen päättyessä. Arviointi on samantyyppinen kuin SEM 2000 -aloitteen periaatteiden mukaisesti suoritettava arviointi. 3<f 10. HALLINTOMENOT (TALOUSARVION A OSA) Toimintaan tarvittava henkilöstö: A : 12 virkamiestä + 1 kansallinen asiantuntija B : 3 virkamiestä + 1 määräaikainen virkamies C : 5 virkamiestä Nämä tarpeet katetaan pääosaston nykyisillä henkilöstöresursseilla. Uutta henkilöstöä ei suunnitella. Muut hallinnosta johtuvat menot ovat osittain rahoitusvälineestä rahoitettavia liitännäistoimenpiteitä, osittain matkakuluja ja kokousten järjestämisestä aiheutuvia kustannuksia. Tällä hetkellä matkakulut ovat noin 100 000 ecua vuodessa. Hallintokomitean kokousten järjestelykustannukset ovat noin 40 000 ecua vuodessa. ss- ISSN 1024-4492 KOM(98) 720 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 14 12 15 Luettelonumero : CB-CO-98-714-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3>i


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3867/98 von Joost LAGENDIJK Weigerung der Niederlande, die Nitrat-Richtlinie umzusetzen

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

formats: html pdf print

text: 11. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 289/99 (1999/C 289/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3855/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Erneuerbare Energie Ist die Kommission mit der Einsetzung eines Sonderstabs aus Fachleuten für erneuerbare Energie vorange- kommen, die klare und transparente Leitlinien für den Anschluß, den Betrieb und die Bezugsbedingungen kleiner Anlagen erarbeiten und der Energieeinsparung eine herausragende Rolle in einer integrierten europäischen Energie- und Umwelt-Strategie einräumen könnten? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (11. Februar 1999) Im Rahmen ihrer Bemühungen zur Umsetzung des im Weißbuch über erneuerbare Energieträger (1) enthaltenen Aktionsplans bis 2010 hat die Kommission den Entschließungen des Parlaments und des Rates folgend eine Arbeitsgruppe „Erneuerbare Energieträger“ eingerichtet, die sich aus den für diesen Bereich verantwortlichen Vertretern der Mitgliedstaaten zusammensetzt. Die Gruppe ist 1998 bereits einmal zusammengetreten und hat auf dieser ersten Sitzung die derzeitige Lage in bezug auf einschlägige einzel- staatliche Programme, Aktionen, Maßnahmen und Pläne untersucht. Sie wird weiterhin regelmäßig zur Bewertung und Steuerung der Fortschritte zusammentreten. Insbesondere hat die erste Sitzung einen Überblick über die einzelstaatlichen Maßnahmen zur Förderung erneuerbarer Energieträger erbracht. Diese erste Diskussion wurde durch eine detailliertere Analyse mit Hilfe der schriftlichen Antworten der Mit- gliedstaaten auf einen Fragebogen der Kommission fortgesetzt. Darüber hinaus wurde im Anschluß an den Beschluß 96/642/EG der Kommission (2) ein beratender Energieausschuß eingesetzt, der sich neben anderen Fragen auch mit der Energieeffizienz beschäftigt. Die Frage der effizienten Energienutzung wird insbesondere im Zusammenhang mit dem Thema „Schnittstelle Energie-Umwelt“ angesprochen werden. Im Januar 1999 fand in Brüssel eine Sachverständigensitzung zur Vorbereitung des Energieeffizienz-Aktions- plans statt. Dieser Gruppe, die sich aus Vertretern der Mitgliedstaaten und der Kommission zusammensetzt, kommt eine wesentliche Rolle dabei zu, die politischen Konzepte der einzelnen Mitgliedstaaten einzubringen und die technischen Grundlagen für die Entwicklung des Aktionsplans und seine anschließende Umsetzung zu schaffen. KOM(97) 599 endg. (1) (2) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996. (1999/C 289/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3867/98 von Jan Lagendijk (V) an die Kommission (9. Dezember 1998) Betrifft: Weigerung der Niederlande, die Nitrat-Richtlinie umzusetzen Ist der Europäischen Kommission bekannt, daß die niederländische Regierung Anfang Dezember 1998 beschlossen hat, die 1991 unter der niederländischen Präsidentschaft zustande gekommene Nitrat-Richtlinie (91/676/EWG) (1) nicht einzuhalten? Einem Schreiben an die Zweite Kammer zufolge beabsichtigt die niederländische Regierung nicht, im Jahr 2002 den Bestimmungen der Nitrat-Richtlinie nachzukommen. Sogar im Jahr 2008 wollen die Niederlande den Bestimmungen der Nitrat-Richtlinie nicht nachkommen, da sie von 2,5 Kühen je Hektar ausgehen wollen. Um der Nitrat-Richtlinie nachzukommen, hat die schwedische Regierung die Höchstzahl der Kühe je Hektar auf 1,6 festgelegt, während die dänische Regierung höchstens 1,7 Kühe je Hektar im Jahr 2003 vorgeschrieben hat. Trifft es zu, daß ein derartiger Grenzwert erforderlich ist, um der Nitrat-Richtlinie nachzukommen? Ist die Europäische Kommission nicht der Ansicht, daß die Intensivhaltung von Vieh in den Niederlanden auf diese Weise gegenüber ausländischen Konkurrenten einen unlauteren wirtschaftlichen Vorteil erlangen würde? Wann könnte nach Auffassung der Europäischen Kommission das Vertragsverletzungsverfahren gemäß Artikel 169 vor dem Europäischen Gerichtshof in Luxemburg abgeschlossen sein? Wann gedenkt die Europäische Kommission, das Vertragsverletzungsverfahren gemäß Artikel 171 wegen der Weigerung der Niederlande einleiten zu können, der von ihnen selbst beschlossenen Nitrat-Richtlinie ordnungsgemäß


title: Nařízení Komise (ES) č. 2640/98 ze dne 9. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska

eurovoc_concepts:
Tunisia
customs duties
free circulation
import licence
olive oil
originating product

text: 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 177 31998R2640 L 335/8 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 10. 12. 1998 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2640/98 ze dne 9. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady č. 906/98 ze dne 27. dubna 1998, kterým se stanoví obecná pravidla pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska (1), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení, (ES) vzhledem k tomu, že podle článku 1 nařízení (ES) č. 906/98 je třeba stanovit podrobná pravidla pro otvírání a správu kvót pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska; že současná a budoucí situace v zásobování trhu Společenství olivovým olejem umožňuje odbyt plánovaného množství; že pokud se dovoz v hospodářském roce 1998/99 nesoustředí do krátkého časového období, riziko narušení trhu se sníží; že je třeba přijmout opatření, aby se dovozní licence vydávaly v průběhu hospodářského roku podle měsíčního kalendáře; vzhledem k tomu, že v zájmu řádné správy příslušného množ- ství je třeba vytvořit mechanismus, motivující hospodářské subjekty, aby neprodleně vracely nepoužité licence vydávají- címu orgánu; že je třeba vytvořit také mechanismus, motivující hospodářské subjekty, aby vracely licence vydávajícímu orgánu po uplynutí jejich platnosti, aby se nevyužitá množství mohla opět použít a aby o tom věděly služby Komise; stanovená v článku 8 nařízení Komise vzhledem k tomu, že dovoz oleje z Tuniska nesmí překročit příslušné množství; že by se tudíž neměla používat přípustná odchylka (EHS) č. 3719/88 ze dne 16. listopadu 1988, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro země- dělské produkty (2), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1044/98 (3); vzhledem k tomu, že článek 2 nařízení Rady (ES) č. 1103/97 ze dne 17. června 1997 o některých ustanoveních týkajících se zavedení eura (5) stanoví, že ode dne 1. ledna 1999 každý odkaz činěný v právním nástroji na ECU se nahrazuje odkazem na euro v poměru jedno euro k jednomu ECU; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 kódů olivový Neupravený 1. KN 1509 10 10 olej a 1509 10 90, zcela získaný v Tunisku a dovážený přímo z této země do Společenství, pro který platí celní sazba uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 906/98, se může dovážet ode dne 1. března hospodářského roku 1998/99. Pro hospo- dářský rok 1998/99 se vydají dovozní licence až do výše 46 000 tun olivového oleje. Pro hospodářský rok 1998/99, aniž je dotčen stávající 2. limit 46 000 tun, se vydávají licence v souladu s podmínkami článku 2 nařízení (ES) č. 906/98 až do výše 10 000 tun olivo- vého oleje na měsíc. Toto množství je však na měsíc březen omezeno na 5 000 tun a na měsíc duben na 8 000 tun. Jestliže se množství povolené pro daný měsíc v tomto měsíci úplně nevyužije, zbytek se přidá k množství pro další měsíc, avšak dále se nepřevádí. 3. Pokud začíná týden v jednom měsíci a končí v měsíci následujícím, považuje se pro účely výpočtu množství povole- ného pro daný měsíc takový týden za část měsíce, do něhož spadá čtvrtek. vzhledem k tomu, že Evropsko-středomořská dohoda zakláda- jící přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich člen- skými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (4) již nepočítá se zvláštním režimem pro dovoz olivo- vého oleje kódů KN 1509 a 1510, zcela získaného v Tunisku a dováženého přímo z této země do Společenství, s výjimkou kvóty 46 000 tun se sníženou celní sazbou; (1) Úř. věst. L 128, 30. 4. 1998, s. 20. (2) Úř. věst. L 331, 2. 12. 1988, s. 1. (3) Úř. věst. L 149, 20. 5. 1998, s. 11. (4) Úř. věst. L 97, 30. 3. 1998, s. 2. Článek 2 S ohledem na používání celní sazby uvedené v článku 1 1. nařízení (ES) č. 906/98 podají dovozci žádost o dovozní licence příslušným orgánům členských států. K této žádosti musí být přiložena kopie kupní smlouvy uzavřené s tuniským vývozcem. (5) Úř. věst. L 162, 19. 6. 1997, s. 1. 178 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 Žádosti o dovozní 2. v pondělí licence a v úterý daného týdne. Členské státy oznámí Komisi každou středu údaje obsažené v žádostech o licence. podávají se Komise vypracuje každý týden souhrn celkového množ- 3. ství, na které se podaly žádosti o dovozní licence. Komise zmocní členské státy vydávat licence až do vyčerpání měsíční kvóty; v případě rizika, že bude měsíční kvóta překročena, zmocní Komise členské státy vydávat licence poměrně k množ- ství, které je ještě k dispozici. 3. Aniž jsou dotčena množstevní omezení podle článku 1, mohou být množství z licencí vrácených podle odstavce 2 znovu přidělena. Příslušné vnitrostátní orgány sdělí Komisi vždy ve středu množství, pro která byly vráceny licence v posledních sedmi dnech. Článek 4 U dovozních licencí uvedených v čl. 1 odst. 2 musí být v políčku 24 uveden jeden z těchto údajů: 4. Jakmile bude dosaženo maximální množství stanovené v nařízení (ES) č. 906/98, Komise to oznámí členským státům. — Derecho de no 906/98 aduana fijado por el Reglamento (CE) — Told fastsat ved forordning (EF) nr. 906/98 Článek 3 1. Dovozní licence uvedené v čl. 1 odst. 2 jsou platné 60 dní ode dne vydání ve smyslu čl. 21 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3719/88, což může nastat až do dne 31. října 1999. Licence se vydávají nejpozději první pracovní den následující po dni, ve kterém Komise vydá oprávnění za tímto účelem. — Zoll gemäß Verordnung (EG) Nr. 906/98 του — ∆ασµός καθορίστηκε από που αριθ. 906/98 καυουισµό (ΕΚ) — Customs duty fixed by Regulation (EC) No 906/98 — Droit de douane fixé par le règlement (CE) no 906/98 — Dazio doganale fissato dal regolamento (CE) n. 906/98 Jistota pro vydání licence se stanoví na 15 ECU na 100 kg čisté hmotnosti. — Bij Verordening (EG) nr. 906/98 vastgesteld douanerecht — Direito aduaneiro fixado pelo Regulamento (CE) n. o 906/98 2. Pokud se dovozní licence ve stanovené lhůtě nevyužije, jistota propadá. Avšak (jakákoli část dne se počítá jako celý den): — pokud je licence vrácena vydávajícímu orgánu během doby odpovídající prvním dvěma třetinám její doby platnosti, je odpovídající jistota, která má propadnout, snížena o 40 %, — pokud je licence vrácena vydávajícímu orgánu během doby odpovídající poslední třetině doby jejich platnosti anebo během 15 dnů, které následují po dni skončení její plat- nosti, je odpovídající jistota, která má propadnout, snížena o 25 %. — Asetuksessa (EY) N:o 906/98 vahvistettu tulli — Tull fastställd genom förordning (EG) nr 906/98. Odchylně od čl. 8 odst. 4 nařízení (EHS) č. 3719/88 nesmí množství propuštěné do volného oběhu překročit množství uvedené v políčkách 17 a 18 dovozní licence. Podobně se v políčku 19 uvedené licence doplní číslice „0“. Článek 5 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 9. prosince 1998. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise