title: Neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 13/1999 neuvoston direktiivin 1999/.../EY antamiseksi vähimmäisvaatimuksista räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle riskille mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi

eurovoc_concepts:
dangerous substance
explosive
occupational health
occupational safety
safety standard

text: 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/45 Neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 13/1999 neuvoston direktiivin 1999/. /EY antamiseksi vähimmäisvaatimuksista räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle riskille mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi (1999/C 55/06) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 118 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), jonka se on antanut työturvallisuuden, työhygienian ja työterveys- huollon neuvoa-antavaa komiteaa sekä kaivos- ja muun vuoriteollisuuden turvallisuus- ja terveyskomissiota kuul- tuaan, ottaa huomioon talous- non (2), ja sosiaalikomitean lausun- noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa mää- rättyä menettelyä (3), sekä katsoo, että 1) perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään, että neuvosto antaa direktiivein säännökset vähim- mäisvaatimuksista parantaakseen erityisesti työym- päristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi, 2) 3) saman artiklan mukaisesti kyseisissä direktiiveissä vältetään säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudel- lisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat tai keskisuurten yritysten perustamista pienten taikka niiden kehittämistä, ja työntekijöiden työturvallisuuden, työhygienian työterveyshuollon parantaminen on tavoite, jonka ei pitäisi olla riippuvainen ainoastaan taloudellisista näkökohdista, (1) EYVL C 332, 9. 12. 1995, s. 10, ja EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 1. (2) EYVL C 153, 28. 5. 1996, s. 35. (3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 16. syyskuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 22 päivänä joulukuuta 1998 ja Euroopan parlamentin päätös tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 4) 5) räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle riskille mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden tur- vallisuutta ja terveyden suojelua koskevien vähim- mäisvaatimusten noudattaminen on välttämätöntä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun varmistamiseksi, työntekijöille tämä direktiivi on toimenpiteistä työntekijöiden tur- vallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvos- ton direktiivin 89/391/ETY (4) 16 artiklan 1 koh- dassa tarkoitettu erityisdirektiivi; edellä mainitun direktiivin säännöksiä ja erityisesti niitä, jotka kos- kevat työntekijöiden kuulemista ja edustusta sekä heidän koulutustaan, sovelletaan täysimääräisesti myös tapauksissa, joissa työntekijät mahdollisesti joutuvat alttiiksi räjähdys- kelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle riskille, sano- tun kuitenkaan rajoittamatta tähän direktiiviin sisäl- tyvien tiukempien tai yksityiskohtaisempien sään- nösten soveltamista, tiedottamista, 6) tämä direktiivi edistää käytännössä sisämarkkinoi- den sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista, 7) räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitet- tuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenval- tioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä maaliskuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/9/EY (5) todetaan, että on tarkoitus laatia 118 a artiklaan perustuva täy- dentävä direktiivi, joka koskee erityisesti laitteiston tiettyyn käyttöön ja/tai tyyppiin ja asennusmenetel- miin liittyvää räjähdysvaaraa, 8) räjähdyssuojaus on turvallisuuden kannalta erityisen tärkeää; räjähdyksissä liekkien ja paineen hallitse- (4) EYVL L 183, 29. 6. 1989, s. 1. (5) EYVL L 100, 19. 4. 1994, s. 1. C 55/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 mattomat vaikutukset, myrkylliset reaktiotuotteet sekä hengitykseen tarvittavan hapen kulutus ympä- ristön ilmasta vaarantavat työntekijöiden hengen ja terveyden, 9) johdonmukaisen räjähdyksenestostrategian laatimi- sen edellytyksenä on, että työpaikalla toteutettuja teknisiä toimenpiteitä täydennetään hallinnollisin toimin; direktiivin 89/391/ETY mukaisesti työnanta- jalla on oltava arviointi työntekijöihin työssä koh- distuvista turvallisuus- ja terveysriskeistä; tätä vaati- musta täsmennetään tässä direktiivissä, jossa sääde- tään, että työnantajan on laadittava räjähdyssuojau- sasiakirja tai asiakirjakokonaisuus, joka täyttää tässä direktiivissä säädetyt vähimmäisvaatimukset, ja pidettävä se ajan tasalla; räjähdyssuojausasiakirja sisältää vaaratekijöiden tunnistamisen, riskien ar- vioinnin ja niiden erityistoimenpiteiden määrittelyn, jotka direktiivin 89/391/ETY 9 artiklan mukaisesti on toteutettava räjähdyskelpoisten ilmaseosten ai- heuttamalle riskille alttiiksi joutuvien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojaamiseksi; räjähdys- suojausasiakirja voi olla osa direktiivin 89/391/ETY 9 artiklassa säädettyä työntekijöihin kohdistuvaa terveys- ja turvallisuusriskejä koskevaa arviointia, 10) työn välttämiseksi räjähdysriskien arviointia voidaan vaatia myös yhtei- sön muun lainsäädännön nojalla; tarpeettoman pääl- lekkäisen työnantajalle olisi annettava mahdollisuus yhdistää kansallisen käytän- nön mukaisesti asiakirjoja, asiakirjojen osia tai muita vastaavia muiden säädösten perusteella laadit- tuja selvityksiä niin, että ne muodostavat yhden ”turvallisuusselvityksen”, 11) räjähdyskelpoisten ilmaseosten muodostumisen estä- minen käsittää myös korvaamisperiaatteen sovelta- misen, 12) ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä on tarvittaessa täy- dennettävä lisätoimenpiteillä, jotka käynnistyvät syt- tymisen jo tapahduttua; paras mahdollinen turvalli- suus voidaan saavuttaa yhdistämällä ennalta ehkäi- seviä toimenpiteitä ja muita täydentäviä toimenpi- teitä, jotka rajoittavat räjähdyksen työntekijöitä vahingoittavia vaikutuksia, 13) työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerk- kejä koskevista vähimmäisvaatimuksista 24 päivänä kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/58/ETY (1) (yhdeksäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) voidaan täysimääräisesti soveltaa erityisesti tiloihin, jotka ovat vaarallisten alueiden välittömässä lähei- syydessä, jos tupakoinnin, katkaisemisen, hitsauksen tai muiden töiden, joista syntyy liekkejä tai kipi- nöitä, vaikutukset voivat ulottua vaaralliselle alueelle, ja 14) direktiivissä 94/9/ETY jaetaan sen alaan kuuluvat laitteet ja suojajärjestelmät laiteryhmiin ja -luokkiin; tässä direktiivissä säädetään, että työnantajan on luokiteltava ne tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskel- poisia ilmaseoksia, sekä määritellään, mitä laite- ja suojajärjestelmäryhmiä ja -luokkia kussakin tilaluo- kassa on käytettävä, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I JAKSO YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Tässä direktiivissä, joka on viidestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdi- rektiivi, säädetään 2 artiklassa määriteltyjen räjähdyskel- poisten ilmaseosten aiheuttamalle riskille mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuutta ja tervey- den suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta: a) potilaille annettavan hoidon aikana tiloihin, joissa välittömästi hoidetaan potilaita; b) direktiivin 90/396/ETY (2) mukaisten kaasumaisia polttoaineita käyttävien laitteiden käyttöön; c) räjähdysaineiden tai epävakaiden kemiallisten ainei- den valmistamiseen, käsittelyyn, käyttöön, varastoin- tiin ja kuljetukseen; d) kaivosteollisuuden yrityksiin, jotka kuuluvat direktii- viin 92/91/ETY (3) tai direktiivin 92/104/ETY (4) sovel- tamisalaan; (1) EYVL L 245, 26. 8. 1992, s. 23. (2) EYVL L 196, 26. 7. 1990, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/63/ETY (EYVL L 220, 30. 8. 1993, s. 1). (3) EYVL L 348, 28. 11. 1992, s. 9. (4) EYVL L 404, 31. 12. 1992, s. 10. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/47 e) sellaisten kuljetusvälineiden käyttöön maa-, vesi- ja ilmaliikenteessä, joihin sovelletaan kansainvälisten sopimusten (esimerkiksi ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) asiaan kuuluvia määräyksiä sekä yhteisön direk- tiivejä, joilla kyseiset sopimukset pannaan täytäntöön. Räjähdysvaarallisissa ilmaseoksissa käytettäväksi tar- koitetut kuljetusvälineet kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan. Direktiivin 89/391/ETY säännöksiä sekä asianomai- 3. sia erityisdirektiivejä sovelletaan täysimääräisesti 1 koh- dassa tarkoitettuun alaan, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta tähän direktiiviin sisältyvien tiukempien ja/tai yksi- tyiskohtaisempien säännösten soveltamista. 2 artikla Määritelmä Tässä direktiivissä ’räjähdyskelpoisella ilmaseoksella’ tar- koitetaan normaalipaineisen ilman ja kaasun, höyryn, sumun tai pölyn muodossa olevien palavien aineiden seosta, jossa palaminen leviää syttymisen jälkeen koko palamattomaan seokseen. II JAKSO TYÖNANTAJAN VELVOITTEET 3 artikla Räjähdysten estäminen ja räjähdyksiltä suojautuminen 1. Räjähdysten estämiseksi direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja räjähdyksiltä suojautumiseksi työnantajan on toteutettava toiminnan luonnetta vastaavia teknisiä ja/tai hallinnollisia toimenpi- teitä seuraavassa tärkeysjärjestyksessä ja noudattaen näitä perusperiaatteita: — räjähdyskelpoisten ilmaseosten muodostumisen estä- minen, tai jos tämä ei toiminnan luonteen vuoksi ole mahdollista, — räjähdyskelpoisten ilmaseosten syttymisen välttäminen ja — räjähdyksen vahingollisten vaikutusten vähentäminen niin, että työntekijöiden terveys ja turvallisuus varmis- tetaan. Näihin toimenpiteisiin on tarpeen mukaan yhdistettävä leviämistä ja/tai niitä on täydennettävä räjähdyksen ehkäisevillä toimilla ja niitä on tarkistettava säännöllisesti ja joka tapauksessa aina, kun merkittäviä muutoksia ilmenee. 4 artikla Räjähdysriskien arviointi Täyttäessään direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 1. 3 kohdan ja 9 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan työnantajan on arvioitava räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamat yksittäiset riskit ottamalla huomioon ainakin seuraavat seikat: — räjähdyskelpoisten ilmaseosten esiintymisen todennä- köisyys ja niiden kesto, — todennäköisyys sille, että työskentelytiloissa on sytty- mislähteitä, sähköstaattiset purkaukset mukaan lu- kien, ja että ne aktivoituvat ja voivat aiheuttaa sytty- misen, — laitteistot, käytetyt aineet, prosessit ja niiden mahdol- liset yhteisvaikutukset, — ennakoitujen vaikutusten laajuus. Räjähdysriskejä on arvioitava kokonaisvaltaisesti. Tilat, joista on tai voi olla avoin yhteys sellaisiin 2. tiloihin, joissa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilma- seoksia, on otettava huomioon räjähdysriskien arvioin- nissa. 5 artikla Yhteensovittamista koskeva velvollisuus Jos samoissa työskentelytiloissa on työntekijöitä useasta yrityksestä, kukin työnantaja on vastuussa kaikista sei- koista, jotka ovat hänen valvonnassaan. Rajoittamatta direktiivissä 89/391/ETY säädettyä kunkin yksittäisen työnantajan vastuuta on työnantajan, joka on kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti vastuussa työskentelytiloista, sovitettava yhteen työnteki- jöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien kaikkien toi- menpiteiden täytäntöönpano ja esitettävä 7 artiklassa tarkoitetussa räjähdyssuojausasiakirjassa tämän yhteenso- vittamisen tavoite ja sen täytäntöönpanoon liittyvät toi- menpiteet ja menettelyt. 6 artikla Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Työnantajan on luokiteltava tilat, joissa voi esiintyä 1. räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, liitteen I mukaisesti. C 55/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 Työnantajan on varmistettava, että 1 kohdassa tar- 2. koitetuissa tiloissa noudatetaan liitteessä II säädettyjä vähimmäisvaatimuksia. 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen, on oltava liitteen II A ja B osastossa säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukai- sia. 3. Tarvittaessa niiden tilojen sisäänkäynnit, joissa saat- taa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia siinä määrin, että ne vaarantavat työntekijöiden turvallisuuden ja ter- veyden, on merkittävä liitteen III mukaisesti. 3. Työskentelytilojen, joissa voi esiintyä räjähdyskel- poisia ilmaseoksia ja joita käytetään ensimmäistä kertaa 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen, on oltava tässä direk- tiivissä säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia. 7 artikla Räjähdyssuojausasiakirja Täyttäessään 4 artiklan mukaisia velvoitteitaan työnanta- jan on huolehdittava siitä, että laaditaan asiakirja, josta jäljempänä käytetään nimitystä ’räjähdyssuojausasiakirja’, ja että se pidetään ajan tasalla. Räjähdyssuojausasiakirjassa on osoitettava erityisesti — että räjähdysriskit on määritelty ja arvioitu, — että toteutetaan asianmukaiset toimet tämän direktii- vin tavoitteiden saavuttamiseksi, — tilat, jotka on luokiteltu liitteen I mukaisesti, — tilat, joihin sovelletaan liitteessä II asetettuja vähim- mäisvaatimuksia. Räjähdyssuojausasiakirja on laadittava ennen työn alka- mista, ja se on tarkistettava, jos työskentelytilaa, työväli- neitä tai työjärjestelyjä muutetaan, laajennetaan tai järjes- tetään uudelleen merkittävästi. Työnantaja voi yhdistellä räjähdysriskiä koskevia ole- massa olevia arviointeja, asiakirjoja tai muita vastaavia selvityksiä, joita on laadittu muiden yhteisön säädösten mukaisesti. 8 artikla Työvälineitä ja työskentelytiloja koskevat erityisvaatimukset Tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilma- 1. seoksia, käytettävien työvälineiden, jotka ovat jo käytössä tai jotka otetaan käyttöön yrityksessä tai laitoksessa ensimmäistä kertaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2003, on edellä mainitusta päivästä lähtien oltava liitteen II A osas- tossa säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia, jollei muita yhteisön direktiivejä voida soveltaa tai niitä voi- daan soveltaa ainoastaan osittain. 2. Tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilma- seoksia, käytettävien työvälineiden, jotka otetaan käyt- laitoksessa ensimmäistä kertaa töön yrityksessä tai Jo ennen 30 päivää kesäkuuta 2003 käytössä ole- 4. vien työskentelytilojen, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoi- sia ilmaseoksia sisältäviä tiloja, on oltava tässä direktii- vissä säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia viimeis- tään kolmen vuoden kuluttua mainitusta päivästä. 5. Jos työskentelytiloissa, joissa voi esiintyä räjähdys- kelpoisia ilmaseoksia sisältäviä tiloja, tehdään 30 päivän kesäkuuta 2003 laajennuksia tai jälkeen muutoksia, uudelleenjärjestelyjä, työnantajan on toteutettava tarpeel- liset toimenpiteet, laajennukset tai uudelleenjärjestelyt ovat tässä direktiivissä säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia. jotta muutokset, III JAKSO MUUT SÄÄNNÖKSET 9 artikla Liitteisiin tehtävät mukautukset Sellaisten pelkästään teknisten mukautusten tekeminen liitteisiin, jotka ovat tarpeen: — räjähdyssuojausta koskevaa teknistä yhdenmukaista- mista ja standardointia varten annettujen direktiivien huomioon ottamiseksi, ja/tai — tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten ja vaatimusten muutosten sekä räjähdysten estämistä ja räjähdyssuojausta koskevan uuden tietämyksen huo- mioon ottamiseksi, hyväksytään direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa sääde- tyn menettelyn mukaisesti. 10 artikla Loppusäännökset 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin nou- dattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipy- mättä. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/49 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitat- tava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 11 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkai- staan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kirjallisina komis- siolle kansalliset säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä. 12 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 3. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viiden vuo- den välein tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa esitetään työnantajien ja työnte- kijöiden asiaa koskevat näkemykset. Komissio antaa nämä tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. Tehty. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja C 55/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 LIITE I NIIDEN TILOJEN LUOKITUS, JOISSA VOI ESIINTYÄ RÄJÄHDYSKELPOISIA ILMASEOKSIA Alkuhuomautus Seuraavaa luokitusta on sovellettava tiloihin, joissa toteutetaan 3, 4, 6 ja 7 artiklan mukaiset varotoimet. 1. Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Tilaa, jossa voi esiintyä räjähdyskelpoista ilmaseosta sellaisina määrinä, että tarvitaan erityisiä suojatoi- menpiteitä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, pidetään tässä direktiivissä tarkoi- tettuna räjähdysvaarallisena tilana. Tilaa, jossa räjähdyskelpoista ilmaseosta ei oleteta esiintyvän sellaisina määrinä, että tarvitaan erityisiä suojatoimenpiteitä, ei pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna räjähdysvaarallisena tilana. Palavilla aineilla tarkoitetaan aineita, jotka voivat muodostaa räjähdyskelpoisen ilmaseoksen, jollei niiden ominaisuuksien tutkimus ole osoittanut, että ne muodostaessaan seoksen ilman kanssa eivät kykene itsenäisesti ylläpitämään laajenevaa räjähdystä. 2. Räjähdysvaarallisten tilojen luokitus Räjähdysvaaralliset tilat luokitellaan räjähdyskelpoisten ilmaseosten esiintymistiheyden ja keston perus- teella. Liitteen II A osaston mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden laajuus määräytyy tämän luokituksen perusteella. Tilaluokka 0 Tila, jossa ilman ja kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostama räjähdyskel- poinen ilmaseos esiintyy jatkuvasti, pitkäaikaisesti tai usein. Tilaluokka 1 Tila, jossa ilman ja kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostama räjähdyskel- poinen ilmaseos todennäköisesti esiintyy normaalitoiminnassa satunnaisesti. Tilaluokka 2 Tila, jossa ilman ja kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostaman räjähdyskel- poisen ilmaseoksen esiintyminen on normaalitoiminnassa epätodennäköistä ja se kestää esiintyessään vain lyhyen ajan. Tilaluokka 20 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostama räjähdyskelpoinen ilmaseos esiintyy jatkuvasti, pitkäaikaises- ti ja usein. Tilaluokka 21 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostama räjähdyskelpoinen ilmaseos todennäköisesti esiintyy normaalitoiminnassa satunnaisesti. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/51 Tilaluokka 22 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostaman räjähdyskelpoisen ilmaseoksen esiintyminen normaalitoi- minnassa on epätodennäköistä ja se kestää esiintyessään vain lyhyen ajan. Huomautukset: 1. Pölykerroksiin, -kertymiin, ja -kasaantumiin on suhtauduttava kuten mihin tahansa lähteeseen, joka saattaa aiheuttaa räjähdyskelpoisen ilmaseoksen. 2. Normaalitoiminnalla tarkoitetaan tilannetta, jossa laitetta käytetään suunnitteluarvojen sallimissa rajoissa. C 55/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 LIITE II A. VÄHIMMÄISVAATIMUKSET RÄJÄHDYSKELPOISTEN ILMASEOSTEN AIHEUTTAMALLE RISKILLE MAHDOLLISESTI ALTTIIKSI JOUTUVIEN TYÖNTEKIJÖIDEN TURVALLISUUDEN JA TERVEYDEN SUOJELUN PARANTAMISEKSI Alkuhuomautus Tässä liitteessä määrättyjä velvoitteita sovelletaan: — liitteessä I räjähdysvaarallisiksi luokitelluissa tiloissa aina, kun se on tarpeen työskentelytilojen, työpistei- den, käytettyjen laitteiden tai aineiden ominaisuuksien taikka räjähdyskelpoisesta ilmaseoksesta aiheutu- viin riskeihin liittyvän toiminnan vuoksi, — räjähdysvaarattomissa tiloissa oleviin laitteistoihin, joita tarvitaan räjähdysvaarallisissa tiloissa sijaitse- vien laitteistojen turvalliseen käyttöön tai jotka auttavat varmistamaan sen. 1. Hallinnolliset toimenpiteet 1. 1 Työntekijöiden kouluttaminen Työnantajan on annettava riittävä ja sopiva räjähdyssuojelua koskeva koulutus työntekijöille, jotka työskentelevät tiloissa, joissa räjähdyskelpoisia ilmaseoksia voi esiintyä. 1. 2 Kirjalliset ohjeet ja työluvat Jos räjähdyssuojausasiakirjassa niin vaaditaan: — räjähdysvaarallisissa tiloissa on työskenneltävä työnantajan antamien kirjallisten ohjeiden mukaises- ti, — työlupajärjestelmää on sovellettava sekä vaarallisiin töihin että muihin töihin, jotka voivat olla vuorovaikutuksessa toiseen työhön ja aiheuttaa siten vaaraa. Työluvat myöntää lupien myöntämisestä vastuussa oleva henkilö ennen työn aloittamista. 2. Räjähdyssuojaustoimenpiteet 2. 1 Vuotaneet ja/tai tarkoituksellisesti vapautetut tai muutoin vapautuneet palavat kaasut, höyryt, sumut tai tulenarat pölyt, jotka voivat aiheuttaa räjähdysvaaran, on sopivalla tavalla johdettava pois tai siirrettävä turvalliseen paikkaan tai, jos tämä ei ole mahdollista, suljettava turvallisesti tai tehtävä vaarattomaksi jollain muulla soveltuvalla menetelmällä. 2. 2 Syttymisvaaran estämisessä 3 artiklan mukaisesti on otettava huomioon myös staattisen sähkön purkaukset, joissa työntekijät tai työympäristö toimivat varauksen kantajana tai -tuottajana. Työnteki- jöillä on oltava asianmukaiset työvaatteet, jotka ovat sellaisista valmistusaineista, ettei niistä aiheudu staattisen sähkön purkauksia, jotka voivat sytyttää räjähdyskelpoisia ilmaseoksia. 2. 3 Laitosta, välineitä, suojajärjestelmiä ja niihin liittyviä kytkentälaitteita voidaan käyttää ainoastaan, jos räjähdyssuojausasiakirjasta käy ilmi, että niitä voidaan käyttää turvallisesti räjähdyskelpoisessa ilma- seoksessa. Tämä koskee myös sellaisia työvälineitä ja niihin liittyviä kytkentälaitteita, joita ei pidetä direktiivissä 94/9/ETY tarkoitettuina laitteina tai suojajärjestelminä, jos niiden liittäminen laitokseen voi itsessään aiheuttaa syttymisvaaran. Kytkentälaitteiden virhekytkennät on estettävä tarpeellisin toimenpitein. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/53 2. 4 Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että työskentelytila, työvälineet ja työntekijöiden käytettävissä olevat niihin liittyvät kytkentälaitteet on suunniteltu, rakennettu, koottu ja asennettu ja että niitä huolletaan ja käytetään siten, että minimoidaan räjähdysriskit, ja jos räjähdys tapahtuu, sen hallitsemiseksi tai räjähdyksen leviämisen rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin kysei- sessä työskentelytilassa ja/tai työvälineistössä. Tällaisissa työskentelytiloissa on toteutettava asianmukai- set toimenpiteet niiden riskien rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin, jotka työntekijöille aiheutuvat räjähdyksen fyysisistä vaikutuksista. 2. 5 Tarvittaessa työntekijöitä on varoitettava optisin merkein ja/tai äänimerkein ja heidät on poistettava alueelta ennen räjähdyksen aiheuttavien olosuhteiden syntymistä. 2. 6 Räjähdyssuojausasiakirjan mukaiset hätäpoistumistiet on järjestettävä ja pidettävä kunnossa, jotta työntekijät voivat vaaratilanteessa poistua vaarallisista tiloista viipymättä ja turvallisesti. 2. 7 Ennen kuin työskentelytilaa, jossa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, käytetään ensimmäistä kertaa, on tarkistettava sen yleinen räjähdysturvallisuus. Kaikki räjähdyssuojauksen varmistamiseksi tarvittavat edellytykset on pidettävä voimassa. Tämä tarkistaminen on annettava tehtäväksi henkilöille, joilla on kokemuksen ja/tai ammatillisen koulutuksen kautta hankittu pätevyys räjähdyssuojauksen alalla. B. TYÖVÄLINEIDEN JA SUOJAJÄRJESTELMIEN VALINTAPERUSTEET Kaikissa tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, on työvälineet ja suojajärjestelmät valittava direktiivissä 94/9/ETY säädettyjen luokkien mukaisesti, jollei riskien arviointiin perustuvassa räjähdyssuojausasiakirjassa muuta todeta. Edellä esitetyissä tilaluokissa on erityisesti käytettävä seuraavien laiteluokkien laitteita, jos ne tapauksen mukaan soveltuvat kaasulle, höyrylle tai sumulle ja/tai pölylle: — tilaluokassa 0 tai 20 laiteluokan 1 laitteita, — tilaluokassa 1 tai 21 laiteluokan 1 tai 2 laitteita, — tilaluokassa 2 tai 22 laiteluokan 1, 2 tai 3 laitteita. C 55/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 LIITE III Edellä 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu varoitusmerkki niiden tilojen merkitsemiseksi, joissa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Tila jossa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Tuntomerkit: — kolmion muotoinen, — mustat kirjaimet keltaisella taustalla, jossa on musta reunus. (Keltaisen osuuden on peitettävä ainakin 50 prosenttia merkin alasta. ) Jäsenvaltiot voivat halutessaan lisätä muita selittäviä tietoja. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/55 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 18. syyskuuta 1995 neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 118 a ar- tiklaan perustuvan ehdotuksen direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden tervey- den suojelun ja turvallisuuden parantamiseksi. Euroopan parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea toimittivat lausuntonsa 20. kesäkuuta 1996 ja 28. /29. helmikuuta 1996. Euroopan parlamentin lausunnon johdosta komissio toimitti muutetun ehdotuksen 11. huhtikuuta 1997. 2. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 22. joulukuuta 1998 perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti. II TAVOITE Tämä direktiiviesitys on direktiivin 89/391/ETY (1) 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi ja sillä on tarkoitus täydentää kyseistä direktiiviä. Direktiivillä on tarkoitus ulottaa räjähdyssuojaus koskemaan kaikkia teollisuudenaloja niiden periaatteiden mukaisesti, joista on jo säädetty kaivannaisteollisuuden osalta direktii- veissä 92/91/ETY ja 92/104/ETY. Lisäksi se täydentää räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettä- viksi tarkoitetuista laitteista ja suojajärjestelmistä annettua direktiiviä 94/9/ETY. Direktiivillä on tarkoitus vahvistaa ja yhdenmukaistaa vähimmäisvaatimukset räjähdyskel- poisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantamiseksi. Tätä tarkoitusta varten direktiivissä säädetään: — yksityiskohtaisista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantamiseksi, — niiden tilojen luokituksesta vyöhykkeittäin, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseok- sia; tämä luokitus on muun muassa perustana direktiivin 94/9/EY mukaisille suojatoi- menpiteille ja työvälineiden valinnalle, — varoitusmerkistä niiden tilojen merkitsemiseksi, joissa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Yleiset huomautukset Ehdotuksen käsittely keskeytettiin maaliskuussa 1996 ja aloitettiin uudestaan vasta heinäkuussa 1998 puheenjohtajavaltio Itävallan esittämän sovitteluratkaisun pohjalta. Tässä tekstissä silytettiin komission muutetun ehdotuksen peruslähestymistapa. (1) 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu direktiivi 89/391/ETY toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29. 6. 1989, s. 1). C 55/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 Seuraavat seikat ovat tarkistetun tekstin pohjana, ja neuvoston yhteinen kanta perustuu tähän teksiin: — direktiivissä 89/391/ETY (jäljempänä ’puitedirektiivi’) jo olevien säännösten toiston poistaminen, Huomiota kiinnitetään erityisesti siihen, että työntekijöille tiedottamista, työntekijöi- den kuulemista ja osallistumista sekä työntekijöiden kouluttamista koskevat säännök- set sisältyvät puitedirektiivin 10, 11 ja 12 artiklaan ja että toimivaltaisia henkilöitä koskevat säännökset sisältyvät kyseisen direktiivin 6 artiklaan, — vain oikeudellisesti sitovien säännösten sisällyttäminen tekstiin, koska vain velvoitta- vat säännökset (sisältyivät alunperin komission ehdotuksen liitteisiin IV ja V) eivät kuulu säädöstekstiin, — liitteissä alunperin olleiden turhan yksityiskohtaisten selitysten välttäminen. Lisäksi räjähdysriskien tutkimista ja arviointia ja räjahdyssuojausasiakirjaa koskevien tärkeiden säännösten painoarvoa on lisätty sisällyttämällä ne artiklatekstiin. Tekstin selventämiseksi useiden säännösten numerointia on muutettu; yhteisen kannan, alkuperäisen ehdotuksen ja muutetun ehdotuksen artiklojen ja liitteiden vastaavuustau- lukko on liitteenä. On huomattava, että tietyt entisen 4 artiklan ainesosat löytyvät nyt liitteen II A kohdasta. Ehdotuksen rakenne on nyt seuraava: I jakso: Yleiset säännökset (1 ja 2 artikla) Tähän sisältyy direktiivin tavoitteet ja soveltamisala sekä räjähdyskelpoisen ilmaseoksen määritelmä. II jakso: Työnantajan velvoitteet (3—8 artikla) Näihin sisältyy joukko säännöksiä toimenpiteistä räjähdysten estämiseksi ja niiltä suojaa- miseksi, räjähdysriskien tutkiminen ja arviointi mukaan lukien, säännöksiä yhteensovitta- misesta ja tiloista, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, räjähdyssuojausasia- kirjasta sekä työvälineitä ja työskentelytiloja koskevia erityisvaatimuksia. III jakso: Muut säännökset (9—12 artikla) Menettelyjä koskevat säännökset ja loppusäännökset. Liitteet Nämä sisältävät niiden tilojen luokituksen vyöhykkeittäin, joissa voi esiintyä räjähdyskel- poisia ilmaseoksia (liite I), vähimmäisvaatimukset työntekijöiden turvallisuuden ja tervey- den suojelun parantamiseksi (liitteen II A kohta), työvälineiden ja suojausjärjestelmien valintaperusteet (liitteen II B kohta) sekä varoitusmerkin niiden tilojen osalta, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia (liite III). 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/57 2. Artiklojen erittely — 1 artikla (Direktiivin aihe) 1 artiklan sanamuoto vastaa suurelta osin komission muutetun ehdotuksen sanamuo- toa. — 2 artikla (Määritelmä) Räjähdyskelpoisen ilmaseoksen määritelmä vastaa sekä muutetun ehdotuksen 2 artik- laa että direktiivin 94/9/EY 1 artiklan 3 kohdassa olevaa määritelmää. — 3 artikla (Räjähdysten estäminen ja niiltä suojaaminen) Tässä artiklassa esitetään turvallisuuteen ja terveyden suojeluun liittyvien toimenpitei- den perustana olevia periaatteita koskeva tärkeysjärjestys, joka vastaa direktiivin 98/24/EY 6 artiklan 6 kohdan lähestymistapaa, jonka mukaan asianmukaisista toimenpiteistä päätettäessä huomioidaan toiminnan luonne. Muodostumisen estämi- sen, syttymisen välttämisen ja vaikutusten lievittämisen periaatteet vastaavat komis- sion muutetun ehdotuksen 3 artiklaa (vrt. Euroopan parlamentin tarkistus 2). Kolmatta luetelmakohtaa on kuitenkin muutettu komission ehdotukseen verrattuna, koska kaikkia vaaroja työntekijöille on käytännössä mahdotonta poistaa, vaan niitä voidaan vain vähentää niin, että työntekijöiden terveys ja turvallisuus varmistetaan. Tämän artiklan viimeinen alakohta, joka koskee toimenpiteiden yhdistämistä tai täydentämistä, vastaa muutetun ehdotuksen 4 artiklan 2 kohdan toista luetelmakoh- taa. Säännös turvallisuuteen ja terveyden suojeluun liittyvien toimenpiteiden säännöl- lisestä tarkistamisesta on siirretty komission muutetun ehdotuksen liitteen II A koh- dan 1. 3 kohdasta, ja sitä on muutettu myös sen selventämiseksi, että toimenpiteitä on tarkistettava joka tapauksessa aina merkittävien muutosten myötä. — 4 artikla (Räjähdysriskien arviointi) Tämän artiklan 1 kohdan sisältö vastaa komission muutetun ehdotuksen liitteen II A kohdan 2. 1 ja 2. 3 kohtia. Artiklan 2 kohta vastaa muutetun ehdotuksen liitteen II A kohdan 2. 4 kohtaa. Koska räjähdysriskien tutkimista ja arviointia koskevat vähimmäisvaatimukset ovat direktiivin keskeinen seikka, nämä muutokset siirrettiin liitteen II A kohdasta artiklatekstiin. — 5 artikla (Velvollisuus yhteensovittamiseen) Tämän artiklan sisältö vastaa muutetun ehdotuksen 4 artiklan 4 kohtaa. — 6 artikla (Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia) Tilojen luokittelua vyöhykkeisiin koskeva 1 kohta vastaa muutetun ehdotuksen 5 artiklan 1 kohtaa. 2 kohdan sisältö vastaa muutetun ehdotuksen 5 artiklan 2 kohtaa, ja tiettyjen tilojen merkintää koskeva 3 kohta vastaa muutetun ehdotuksen 5 artiklan 3 kohtaa. C 55/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 — 7 artikla (Räjähdyssuojausasiakirja) Ensimmäisen, toisen ja kolmannen alakohdan sanamuoto on otettu komission muutetun ehdotuksen 4 artiklan 3 kohdasta, ja siten siinä otetaan huomioon Euroopan parlamentin tarkistus 4. Toisesta alakohdasta poistettiin muutetussa ehdo- tuksessa olleet toinen ja kolmas luetelmakohta, koska niiden katsottiin olevan päällekkäiset direktiivien 89/654/ETY ja 89/655/ETY säännösten kanssa. Johdonmu- kaisesti kolmannessa luetelmakohdassa säädetään vyöhykkeisiin luokiteltujen tilojen sisällyttämisestä räjähdyssuojausasiakirjaan. Tekstin neljäs luetelmakohta vastaa muutetun ehdotuksen 5 artiklan 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa. Viimeinen alakohta, joka koskee olemassa olevien vastaavien selvitysten yhdistelmää, sisällytettiin tekstiin komission muutetussa ehdotuksessa olevan johdanto-osan 10 kappaleen selventämiseksi. Näin tehtäessä otettiin huomioon se osa Euroopan parlamentin tarkistusta 4, jota tämän artiklan ensimmäinen alakohta ei vielä katta- nut. — 8 artikla (Työvälineitä ja työskentelytiloja koskevat erityisvaatimukset) Tämä artikla vastaa suurelta osin muutetun ehdotuksen 9 artiklaa (ks. myös Euroopan parlamentin tarkistus 7). Koska 10 artiklassa edellytetään sen päivämää- rän, jolloin direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, mukauttamista direktiivin 94/9/EY vastaavaan päivämäärään (30. kesäkuuta 2003), artiklan eri kohtien säännökset muutettiin vastaavasti. — 9 artikla (Liitteisiin tehtävät mukautukset) Tämän artiklan sanamuoto vastaa muutetun ehdotuksen 10 artiklan sanamuotoa. — 10 artikla (Loppusäännökset) Tämä artikla korvaa muutetun ehdotuksen 13 artiklan, eikä näin ollen noudata Euroopan parlamentin tarkistusta 9. Aika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyy 30. kesäkuuta 2003, sillä direktiivin 94/9/EY 15 artiklan 2 kohdassa säädetään samana päivänä päättyvästä siirtymäajasta niiden työvälineiden ja suojajärjestelmien markkinoille saattamisen ja käyttöönoton osalta, jotka kyseisen direktiivin antamisen yhteydessä tulivat sen säännösten soveltamisalan piiriin. — 11 ja 12 artikla Vakiosäännökset. — Liite 1 (Tilojen luokitus) — A l k u h u o m a u t u s Vastaa muutetun ehdotuksen tekstiä, jollei viittausten mukauttamisesta muuta johdu. — 1 j a k s o (Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia) Vastaa muutetun ehdotuksen 2 jaksoa. — 2 j a k s o (Räjähdysvaarallisten tilojen luokitus) Vastaa muutetun ehdotuksen 3 jaksoa (vrt. myös Euroopan parlamentin tarkis- tus 11). 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/59 — Liite II, A osa (Vähimmäisvaatimukset turvallisuuden ja terveyden suojelun paranta- miseksi) — A l k u h u o m a u t u s Selkeyden vuoksi lisättiin selvä viittaus liitteeseen I; muuten teksti vastaa muute- tun ehdotuksen tekstiä. — 1 j a k s o (Hallinnolliset toimenpiteet) Alunperin 1. 1 kohta koski ammattitaitoisia työntekijöitä, ja puitedirektiivin katsottiin kattavan kyseisen kohdan riittävästi. Sen vuoksi kohta korvattiin viittauksella riittävän koulutuksen erityiseen tarpeellisuuteen räjähdyssuojelun osalta. Lukuun ottamatta yhteyden selventämistä räjähdyssuojausasiakirjaan 1. 2 kohdan sanamuoto noudattelee komission muutettua ehdotusta. — 2 j a k s o (Räjähdyssuojaustoimenpiteet) Tekstin 2 jakso vastaa komission muutetun ehdotuksen 4 jaksoa; liian yksityis- kohtaisten säännösten välttämistä koskevan periaatteen mukaisesti tekstiä on tiivistetty säilyttäen tärkeimmät räjähdyssuojausta koskevat osat. Yksityiskohtai- semmat ohjeet suunnitellaan annettaviksi tulevissa komission suuntaviivoissa. Asianmukaisia työvaatteita koskeva 2. 2 kohta vastaa muutetun ehdotuksen 4 artiklan 1 kohdan neljättä luetelmakohtaa, hätäpoistumisteitä koskeva 2. 6 kohta vastaa aikaisemman 4 artiklan 2 kohdan kolmatta luetelmakohtaa. Turvallisuuden varmistamista koskeva 2. 7 kohta (vrt. muutetun ehdotuksen 4. 14 kohta ja 4. 15 kohta) noudattelee olennaisilta osin Euroopan parlamentin tarkistusta 13. — Liite II, B osa (Työvälineiden ja suojajärjestelmien valintaperusteet) Komission muutetun ehdotuksen liitteen II B osa mukaisesti eri vyöhykkeillä käytet- tävät työväline- ja suojajärjestelmäluokat on määritelty direktiivissä 94/9/EY säädet- tyjen luokkien mukaisesti. Tekstin selvyyden vuoksi ei katsottu asianmukaiseksi toistaa kyseisiä luokkia tässä tekstissä. — Liite III (Varoitusmerkki) Koska komission ehdotuksessa olevaa varoitusmerkkiä, eli ”Ex” kreikkalaisin kirjai- min, on jo käytetty tiettyjen työvälineiden ja suojajärjestelmien merkitsemiseen direktiivin 94/9/EY yhteydessä, päätettiin sen korvaavan latinalaiset kirjaimet. Kat- sottiin, että jäsenvaltiot voivat halutessaan lisätä muita selittäviä osia. 3. Johdanto-osan Komission muutettuun ehdotukseen verrattuna useita johdanto-osan kappaleita on poistettu. Komission alkuperäisen ehdotuksen johdanto-osan 11 kappaletta koskeva Euroopan parlamentin tarkistus 1 on otettu huomioon. Johdanto-osaa on lisäksi mukautettu siten, että siinä otetaan huomioon komission muutetun ehdotuksen johdosta tekstiin tehdyt muutokset. C 55/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 4. Muut Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset Tarkistus 3 Komissio hyväksyi tarkistuksen vain osittain. Tarkistusta ei ole otettu huomioon yhteisessä kannassa, sillä neuvoston mielestä se ei tuonut lisäarvoa liitteen II A osan 1 kohtaan ja puitedirektiivin 6 artiklaan nähden. Tarkistus 5 Komissio ei ottanut mukaan tätä tarkistusta muutettuun ehdotukseensa. Tarkistus 6 Komissio ei ottanut mukaan tätä tarkistusta muutettuun ehdotukseensa, sillä 8 artikla (aiemmin 9 artikla) kattaa sekä työskentelytiloja että työvälineitä koskevat vaatimuk- set. Tarkistus 8 Komissio otti tarkistuksen huomioon muutetussa ehdotuksessaan vain osittain. Neuvosto päätti kuitenkin poistaa sitä vastaavan käsikirjaa koskevan säännöksen, sillä katsottiin, että suuntaviivat, jotka eivät ole sitovia, eivät kuulu säädöstekstiin (1). Tarkistus 10 Komissio ei ottanut tätä tarkistusta mukaan muutettuun ehdotukseensa. Tarkistus 12 Komissio ei ottanut tätä tarkistusta mukaan muutettuun ehdotukseensa. Tarkistus 14 Neuvosto ei ottanut mukaan tätä tarkistusta (muutetun ehdotuksen 12 artikla), sillä katsottiin olevan itsestään selvää, että jäsenvaltiot julkistaisivat tämän direktiivin perus- teella annetut uudet kansalliset säädökset asianmukaisesti. IV PÄÄTELMÄT Neuvosto katsoo, että vaikka yhteisen kannan teksti eroaakin rakenteeltaan komission muutetusta ehdotuksesta, se täyttää ehdotuksen perustavoitteet. Lisäksi tekstiä on yksinker- taistettu sen olennaisesta sisällöstä luopumatta ja samalla on vältetty direktiiviin 89/ 391/ETY sisältyvien säännösten toisto. (1) Komissio on kuitenkin neuvoston pyynnöstä ottanut tehtäväkseen käsikirjan laatimisen, riippuen käytettävissä olevista voimavaroista ja sen oman työohjelman mukaisista painotuksista. 25. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 55/61 LIITE VASTAAVUUSTAULUKKO Yhteinen kanta Komission alkuperäinen ehdotus Komission muutettu ehdotus 1 artikla 2 artikla 3 artiklan 1 alakohta 3 artiklan 2 alakohta idem idem idem idem idem idem 4 artiklan 2 kohdan 2 luetelma- kohta ja liite II A, kohta 1. 3 4 artiklan 2 kohdan 2 luetelma- kohta ja liite II A, kohta 1. 3 4 artiklan 1 kohta Liite II A, kohdat 2. 1 ja 2. 3 Liite II A, kohdat 2. 1 ja 2. 3 4 artiklan 2 kohta Liite II A, kohta 2. 4 Liite II A, kohta 2. 4 5 artikla 4 artiklan 4 kohta 4 artiklan 4 kohta 6 artiklan 1 kohta 6 artiklan 2 kohta (poistettu) 5 artiklan 1 kohdan toinen ala- kohta 5 artiklan 1 kohdan toinen ala- kohta 5 artiklan 2 kohdan ensimmäi- nen alakohta 5 artiklan 2 kohdan ensimmäi- nen alakohta 5 artiklan 2 kohdan toinen ala- kohta 5 artiklan 2 kohdan toinen ala- kohta 6 artiklan 3 kohta 5 artiklan 3 kohta 5 artiklan 3 kohta (poistettu) (poistettu) (poistettu) 7 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 4 artiklan 3 kohta 4 artiklan 3 kohta 7 artiklan 2 alakohdan neljäs luetelmakohta 5 artiklan 1 kohdan ensimmäi- nen alakohta 5 artiklan 1 kohdan ensimmäi- nen alakohta 7 artiklan 4 alakohta Johdanto-osan 12 kappale Johdanto-osan 10 kappale 8 artikla 9 artikla (poistettu) (poistettu) 10 artikla 11 artikla 12 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla — 12 artikla — 13 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla 12 artikla 13 artikla — 14 artikla C 55/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 2. 1999 Yhteinen kanta Komission alkuperäinen ehdotus Komission muutettu ehdotus Liite I Alkuhuomautus 1 jakso 2 jakso Liite II A Kohta 1. 1 Kohta 1. 2 idem 1 jakso 2 jakso 3 jakso idem idem idem 3 artiklan viimeinen alakohta kohta 1. 3 4 artikla (poistettu) 4 artikla 4 artiklan 2 kohta (poistettu) (poistettu) Kohta 2. 2 (poistettu) Kohta 2. 3 Kohta 2. 4 (poistettu) (poistettu) Kohta 2. 5 Kohta 2. 6 (poistettu) Kohta 2. 1 (poistettu) (poistettu) (poistettu) (poistettu) Kohta 2. 7 Kohta 2. 7 Liite II B Liite III (poistettu) (poistettu) kohta 2. 1 kohta 2. 2 kohta 2. 3 kohta 2. 4 kohta 3 kohta 4. 1 kohta 4. 2 kohta 4. 3 — kohta 4. 4 kohta 4. 5 kohta 4. 6 kohta 4. 7 — kohta 4. 8 kohta 4. 9 kohta 4. 10 kohta 4. 11 kohta 4. 12 kohta 4. 13 kohta 4. 14 kohta 4. 15 idem idem liite IV liite V idem 1 jakso 2 jakso 3 jakso idem idem idem kohta 1. 3 kohta 2. 1 kohta 2. 2 kohta 2. 3 kohta 2. 4 kohta 3 kohta 4. 1 kohta 4. 2 kohta 4. 3 — kohta 4. 4 kohta 4. 5 kohta 4. 6 kohta 4. 7 — kohta 4. 8 kohta 4. 9 kohta 4. 10 kohta 4. 11 kohta 4. 12 kohta 4. 13 kohta 4. 14 kohta 4. 15 idem idem liite IV liite V


title: Regolamento (CE) n. 2770/98 della Commissione del 21 dicembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3201/90 recante modalità di applicazione per la designazione e la presentazione dei vini e dei mosti di uve

eurovoc_concepts:
designation of origin
grape
labelling
preparation for market
vineyard
wine

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 346/25 REGOLAMENTO (CE) N. 2770/98 DELLA COMMISSIONE del 21 dicembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3201/90 recante modalit(cid:133) di applicazione per la designazione e la presentazione dei vini e dei mosti di uve LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 822/87 del Consiglio, del 16 marzo 1987, relativo all’organizzazione comune del mercato vitivinicolo (1), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1627/98 (2), in particolare l’articolo 72, paragrafo 5, considerando che il regolamento (CEE) n. 2392/89 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1427/96 (4) stabilisce le norme generali per la designa- zione e la presentazione dei vini e dei mosti di uve; considerando che il regolamento (CEE) n. 3201/90 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 847/98 (6), stabilisce le modalit(cid:133) di applicazione per la designazione e la presentazione dei vini e dei mosti di uve; considerando che le diciture «Crianza», «Reserva» e «Gran Reserva», utilizzate a scopo di informazione sull’invec- chiamento dei vini spagnoli ed indicati all’articolo 17, paragrafo 2, lettera c), punto i), quarto trattino, del regola- mento (CEE) n. 3201/90, sono riconosciute dalla norma- tiva spagnola come diciture tradizionali complementari riservate ai v. q. p. r. d. dal 1979; che (cid:138) necessario inserirle lettera e), nell’elenco di cui all’articolo 3, paragrafo 3, dello stesso regolamento; considerando che, in base ad una domanda presentata dall’Uruguay, (cid:138) opportuno ammettere che i vini originari di tale paese, ottenuti esclusivamente da due variet(cid:133), portino il nome di queste due variet(cid:133) quando vengono commercializzati nella Comunit(cid:133); considerando che l’Italia e il Portogallo hanno chiesto che siano aggiunti all’allegato III del regolamento (CEE) n. 3201/90 due nuovi sinonimi tradizionalmente usati in tali paesi; che appare giustificato dare seguito favorevole a tale domanda; considerando che il Cile, gli Stati Uniti, l’Ungheria e la Repubblica tunisina hanno chiesto una modifica dei loro elenchi di variet(cid:133) di viti e sinonimi figuranti nell’allegato in seguito alle IV del regolamento (CEE) n. 3201/90, modifiche apportate alla legislazione dei rispettivi paesi; che appare giustificato dare seguito favorevole a tali domande; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i vini, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CEE) n. 3201/90 (cid:138) modificato come segue: 1) all’articolo 3, paragrafo 3, lettera e) sono aggiunti i seguenti termini: — «Crianza» — «Reserva» — «Gran Reserva»; 2) all’articolo 13, paragrafo 2, lettera a), dopo il «Sudafrica» (cid:138) aggiunto l’«Uruguay»; 3) gli allegati III e IV sono modificati conformemente all’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 21 dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 1. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 8. (3) GU L 232 del 9. 8. 1989, pag. 13. (4) GU L 184 del 24. 7. 1996, pag. 3. (5) GU L 309 dell’8. 11. 1990, pag. 1. (6) GU L 120 del 23. 4. 1998, pag. 14. L 346/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 22. 12. 98 ALLEGATO I. L’allegato III del regolamento (CEE) n. 3201/90 (cid:138) modificato come segue: 1) al titolo «5. ITALIA», sono aggiunti i seguenti nomi di variet(cid:133) e di sinonimi: Nome con il quale la variet(cid:133) figura nella classificazione delle variet(cid:133) di viti per l’unit(cid:133) amministrativa interessata Sinonimi ammessi in generale «Primitivo N Calabrese N Zinfandel N Nero d’Avola N» 2) al titolo «7. PORTOGALLO», (cid:138) aggiunto il seguente sinonimo: Nome con il quale la variet(cid:133) figura nella classificazione delle variet(cid:133) di viti per l’unit(cid:133) amministrativa interessata Sinonimi ammessi in generale «Pinot tinto Pinot noir» II. L’allegato IV del regolamento (CEE) n. 3201/90 (cid:138) modificato come segue: 1) Nel titolo «7. CILE», sono aggiunti i seguenti nomi di variet(cid:133): Elenco delle variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi 7. CHILE: «Marsanne Roussanne Carmen(cid:138)re Nebbiolo Verdot» 2) Nel titolo «10. STATI UNITI», lettera a) Variet(cid:133) «Vitis vinifera», sono aggiunti i seguenti nomi di variet(cid:133) e sinonimi: Elenco delle variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi 10. STATI UNITI: a) Variet(cid:133) della specie Vitis vinifera: «Petit Pinot Syrah Shiraz» 3) Il titolo «11. UNGHERIA», (cid:138) sostituito dal seguente: Elenco delle variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi «11. UNGHERIA: Bianca Bibor kadarka Blauburger Bouvier 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 346/27 Elenco delle variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi Budai Cabernet franc Cabernet sauvignon Cardinal Chardonnay Chasselas Cirfandli Cserszegi f(cid:129)szeres Csill(cid:145)m Csaba gy(cid:148)ngye Csomorika Duna gy(cid:148)ngye Ezerf(cid:129)rt(cid:129) Ezerj(cid:155) Furmint H(cid:145)rslevel(cid:129) Gamay noir Goh(cid:130)r H(cid:145)rslevel(cid:129) Irsai Oliver Izs(cid:145)ki Jubileum 75 Kadarka K(cid:145)rmin K(cid:130)kfrankos Chardonnay blanc, Kereklevel(cid:129) Gutedel, Gy(cid:148)ngysz(cid:148)l(cid:148) Zierfandler, Roter Zierfandler Perle von Csaba Tausendgut Kir(cid:145)lyfurmint, Nemes furmint Lindenbl(cid:132)ttriger F(cid:129)szeres kadarka, Nemes kadarka Blaufr(cid:132)nkisch, Nagyburgundi Blauer Portugieser Portugieser Kerner K(cid:130)knyel(cid:129) Kir(cid:145)lyleanyka K(cid:148)v(cid:130)rsz(cid:148)l(cid:148) K(cid:148)vidinka Korai piros veltelini Le(cid:145)nyka Merlot M(cid:130)zes Mornen noir Nekt(cid:145)r N(cid:130)r(cid:155) Olasz rizling Oremus Ottonel muskot(cid:145)ly Feh(cid:130)r burgundi Pinot noir Piros veltelini Pozsonyi Rajnai rizling Blaustengler K(cid:148)nigstochter, K(cid:148)nigliche, M(cid:132)dchentraube Steinschiller Fr(cid:129)hroter Veltliner M(cid:132)dchentraube Weisser Honigler Welschriesling Z(cid:130)ta Muscat Ottonel, Muscat, Muscateller Weissburgunder Kisburgundi k(cid:130)k, Sp(cid:132)tburgunder, Pinot nero Roter Veltliner Rheinriesling, Riesling, Weisser Riesling L 346/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 22. 12. 98 Elenco delle variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi M(cid:129)ller Thurgau Rubintos S(cid:145)rga muskot(cid:145)ly Sz(cid:129)rkebar(cid:145)t Tur(cid:145)n Tramini Vikt(cid:155)ria gy(cid:148)ngye Zala gy(cid:148)ngye Zefir Zeng(cid:148) Zenit Zeusz Z(cid:148)ld szilv(cid:145)ni Z(cid:148)ld veltelini Zweigelt Gelber Muscateller, Muscat blanc, Yellow Muscat Pinot gris, Pinot grigio, Graum(cid:148)nch, Rul(cid:132)nder Grauburgunder Piros tramini, F(cid:129)szeres tramini, Gew(cid:129)rztraminer, Roter Traminer, Traminer aromatico Perle von Zala Sylvaner, Gr(cid:129)ner Sylvaner Gr(cid:129)ner Veltliner» 4) Il titolo «19. TUNISIA», (cid:138) sostituito dal seguente: Elenco delle la variet(cid:133) ammesse nella Comunit(cid:133) Sinonimi ammessi «19. TUNISIA: Alicante Bouschet Beldi Cabernet franc Cabernet sauvignon Carignan Catarato Chardonnay Cinsault Clairette pointue Grenache Merlot Merseguera Monique Morastel Mourv(cid:138)dre Pedro Ximenes Pignatello Pinot noir Rezzegui Sangiovese Syrah Ugni blanc»


title: 1999/39/EY: Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 1998, klassisen sikaruton hävittämistä luonnonvaraisista sioista Brandenburgin, Mecklenburg-Vorpommernin ja Niedersachsenin alueella koskevan Saksan esittämän suunnitelman hyväksymisestä sekä päätöksen 96/552/EY kumoamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4325) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
animal plague
regions of Germany
swine
veterinary inspection
wild mammal

text: 16. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 11/47 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, klassisen sikaruton h(cid:132)vitt(cid:132)mist(cid:132) luonnonvaraisista sioista Brandenburgin, Meck- lenburg-Vorpommernin ja Niedersachsenin alueella koskevan Saksan esitt(cid:132)m(cid:132)n suunnitelman hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) sek(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/552/EY kumoamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4325) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/39/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka selkeyden vuoksi olisi kumottava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 96/552/EY, ja ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyt el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kint(cid:132)komitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyv(cid:132)n ottaa huomioon yhteis(cid:148)n toimenpiteist(cid:132) klassisen sika- ruton torjumiseksi 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/217/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin liit- tymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 6 a artiklan 4 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Saksan esitt(cid:132)m(cid:132) suunnitelma klassisen sikaruton torjumi- seksi luonnonvaraisissa sioissa Brandenburgin ja Mecklen- burg-Vorpommernin alueella hyv(cid:132)ksyttiin komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 96/552/EY (2), Saksan viranomaiset ovat esitt(cid:132)neet uuden suunnitelman, joka koskee klassisen sikaruton h(cid:132)vitt(cid:132)mist(cid:132) luonnonva- raisista sioista ja kattaa Brandenburgin, Mecklenburg- Vorpommernin ja Niedersachsenin alueet, uusi suunnitelma on tutkittu ja sen on todettu olevan direktiivin 80/217/ETY s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukainen, t(cid:132)ss(cid:132) suunnitelmassa otetaan huomioon se, ett(cid:132) klassisen sikaruton aiheuttavaa virusta ei ole yli kuuteen kuukau- teen havaittu Brandenburgin luonnonvaraisissa sioissa, t(cid:132)h(cid:132)n uuteen suunnitelmaan sis(cid:132)ltyy toimenpiteit(cid:132), joilla v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n entisest(cid:132)(cid:132)n riski(cid:132) taudin levi(cid:132)misest(cid:132) koti- el(cid:132)imin(cid:132) pidettyjen sikojen siirtyess(cid:132) direktiivin 80/ 217/ETY 6 a artiklan 3 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisessti tartuntavy(cid:148)hykkeeksi m(cid:132)(cid:132)ritellylt(cid:132) alueelta muille Saksan alueille ja muihin j(cid:132)senvaltioihin, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n Saksan esitt(cid:132)m(cid:132) suunnitelma klassisen sika- ruton h(cid:132)vitt(cid:132)miseksi luonnonvaraisista sioista Branden- burgissa, Mecklenburg-Vorpommernissa ja Niedersachse- nissa. 2 artikla Saksan on saatettava voimaan 1 artiklassa tarkoitetun suunnitelman t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n panemiseksi lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset. tarvittavat 3 artikla T(cid:132)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) kumotaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 96/552/EY. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan tasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 47, 21. 2. 1980, s. 11 (2) EYVL L 240, 20. 9. 1996, s. 13


title: GEMENSAM STÅNDPUNT (EG) nr 8/1999 antagen av rådet den 21 december 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../1999/EG om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
administrative structures
exchange of information
information network
trans-European network
transmission network

text: 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/1 I (Meddelanden) RÅDET GEMENSAM STÅNDPUNT (EG) nr 8/1999 antagen av rådet den 21 december 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr. /1999/EG om en rad riktlinjer, innefattande fastställande av projekt av gemensamt intresse, för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA) (1999/C 55/01) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 129d första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3), i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 189b i fördraget (4), och av följande skäl: (1) Rådet underströk i sin resolution av den 20 juni 1994 (5) behovet av samordning av informationsut- bytet mellan förvaltningar. (2) Rådet fastställde i sin reslution av den 21 november 1996 (6) nya politiska prioriteringar beträffande informationssamhället. (1) EGT C 54, 21. 2. 1998, s. 3. (2) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 33. (3) EGT C 251, 10. 8. 1998, s. 1. (4) Europaparlamentets yttrande av den 18 november 1998 (EGT C 379, 7. 12. 1998), rådets gemensamma ståndpunkt av den 21 december 1998 och Europaparlamentets beslut av den. (ännu ej offentliggjort i EGT). (5) EGT C 181, 2. 7. 1994, s. 1. (6) EGT C 376, 12. 12. 1996, s. 1. (3) Kommissionen föreslog i sitt meddelande av den 19 juli 1994 ett handlingsprogram för informa- tionssamhället. (4) Kommissionen har föreslagit ett handlingsprogram för den inre marknaden. (5) Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 12 juni 1997 (7) Europeiska unionen och med- lemsstaterna att vidta åtgärder med avseende på utveckling och tillämpning av ny informations- och kommunikationsteknik (IKT) under nästa decen- nium. (6) Europaparlamentet och rådet antog i beslut 2717/ 95/EG (8) en rad riktlinjer för utveckling av Euro- ISDN som ett transeuropeiskt nät. (7) Europaparlamentet och i beslut nr 1336/97/EG (9) en rad riktlinjer för transeurope- iska telekommunikationsnät. rådet antog (8) För att upprätta den ekonomiska och monetära unionen och genomföra gemenskapens politik och aktiviteter är det nödvändigt för medlemsstaternas förvaltningar och för gemenskapen att få tillgång (7) EGT C 200, 30. 6. 1997, s. 196. (8) EGT L 282, 24. 11. 1995, s. 16. (9) EGT L 183, 11. 7. 1997, s. 12. C 55/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 till, utbyta och bearbeta en ökad mängd informa- tion. (17) Gemenskapen använder eller drar nytta av de tele- matiknät som stöder gemenskapens politik och verksamhet, interinstitutionell kommunikation och den ekonomiska och monetära unionen. (9) För att gemenskapens institutioner skall kunna utöva de befogenheter som de tilldelats är det nödvändigt för dem att få tillgång till, utbyta och bearbeta en ökad mängd information. (18) Uppgiften att inrätta sådana nät åligger både gemenskapen och medlemsstaterna. (10) Ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av bearbetningsbar integrerade datakommunikationssystem, nedan kallade tele- matiknät. information kräver (19) Det är av avgörande betydelse att optimera använd- ningen av standarder och av allmänt eller frit tillgängliga specifikationer och program för att säkerställa en problemfri driftskompatibilitet i syfte att uppnå stordriftsfördelar och öka nyttan av sådana nät. (11) Telematiknät som kopplar samman informations- system i medlemsstaternas förvaltningar och gemen- skapen i hela Europa är transeuropeiska telekom- munikationsnät för förvaltningar. (20) Genom samordnad utveckling bör sådana nät kon- vergera mot ett gemensamt telematikgränssnitt mel- lan gemenskapen och medlemsstaterna. (12) En smidigt fungerande inre marknad och undanrö- jande av hinder för kommunikation mellan offent- liga förvaltningar och den privata sektorn är viktiga faktorer för gemenskapsindustrins framgång och konkurrenskraft. (21) För att effektivt utnyttja gemenskapens finansiella medel är det nödvändigt att dela kostnaderna för sådana nät mellan medlemsstaterna och gemenska- pen på rättvis grund och samtidigt undvika onödig mångfald av utrustning, upprepning av utredningar och mångfald av tillvägagångssätt (13) Användning av telematiknät kan bidra till skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen och kam- pen mot bedrägerier. (22) Medlemsstaterna skall i princip själva stå för kost- naderna för sitt eget genomförande av IDA-projekt och IDA-tjänster. (14) Medlemsstaterna bör ta hänsyn till de telematiknät som utvecklats inom ramen för en gemenskapsåt- gärd, när de tillsammans utarbetar projekt på områden som kan komma att omfattas av Fördra- get om upprättandet av Europeiska gemenskapen till följd av Amsterdamfördraget, på andra områden som omfattas av Fördraget om Europeiska unionen, samt varje annan åtgärd som de kan komma att vidta som motsvarar de mål som fastställs i Fördra- get om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt i artiklarna 3d, 7a, 8a och 48 i detta. (15) Ändring och förbättring av telemaktiknät kan krä- vas under förberedandet av Europeiska unionens utvidgning. (23) Det finns därför behov av att fastställa särskilda riktlinjer för allmän tillämpning för alla sådana nät samt en särskild finansieringsram för projekt av gemensamt intresse enligt sådana riktlinjer. (24) I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen fastställda i artikel 3b i fördraget kan målet att inrätta dessa nät inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför, på grund av den planerade åtgär- dens omfattning och verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Den föreslagna åtgärden går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det angivna målet. (16) Tillgängliga och öppna offentliga förvaltningar kommer att uppmuntra Europeiska unionens med- borgare att dra nytta av informationssamhället. (25) Genomförandet av avtalet om Europeiska ekono- miska samarbetsområdet och associeringsavtalen med Europeiska gemenskapen kräver ändring och förbättring av de ifrågavarande telematiknäten. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/3 (26) Det finns en naturlig internationell dimension i telematiknät och elektronisk kommunikation. (27) De åtgärder som syftar till att säkerställa driftskom- patibilitet i telematiknät mellan förvaltningar över- ensstämmer med de prioriteringar som antagits i samband med riktlinjerna för transeuropeiska tele- kommunikationsnät. (28) Åtgärder har vidtagits med hänvisning till beslut 95/468/EG av den 6 november 1995 om gemen- skapsbidrag till informationsutbyte med stöd av telematik mellan förvaltningar inom gemenskapen (IDA) (1). Domstolen ogiltigförklarade beslut 95/ 468/EG den 28 maj 1998. Verkningarna av de åtgärder som kommissionen vidtagit på grundval av detta beslut innan det ogiltigförklarades av domsto- len skall bestå. (29) I det här beslutet fastställs en finansieringsram, som bör utgöra den särskilda referensen, i den mening som avses i punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 (2), för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. (30) Europaparlamentet, rådet och kommissionen slöt den 20 december 1994 ett modus vivendi beträf- fande genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördra- get (3). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Räckvidd och mål Gemenskapen skall i samarbete med medlemssta- 1. terna verka på området transeuropeiska telematiknät för förvaltningar samt vidta de åtgärder som anges i detta beslut, i syfte att a) inrätta operativa, driftskompatibla transeuropeiska telematiknät mellan medlemsstaters förvaltningar, nationella eller regionala, liksom mellan sådana för- (1) EGT L 269, 11. 11. 1995, s. 23. (2) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. (3) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 1. valtningar och gemenskapsinstitutioner och gemen- skapsorgan, alltefter omständigheterna, och möjlig- göra ett ändamålsenligt, effektivt och säkert utbyte av information för att stödja upprättandet av den ekono- miska och monetära unionen och för att medlemssta- terna och gemenskapen inom sina respektive behörig- hetsområden skall kunna genomföra den gemenskaps- politik och den gemenskapsverksamhet som anges i artiklarna 3 och 3a i fördraget, med beaktande av det arbete som redan pågar i befintliga gemenskapspro- gram eller medlemsstaternas befintliga program, b) inrätta integrerade telematiknät för att underrätta kommunikationen mellan gemenskapsinstitutioner och som stöd för gemenskapens beslutsprocess. Detta beslut omfattar alla nät enligt IDA-program- 2. met. Artikel 2 Definitioner I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges: a) telematiknät: ett omfattande datakommunikationssys- tem, bestående av inte endast fysisk infrastruktur och anslutningar utan även av de tjänster och tillämp- ningsprogram som har byggts på denna infrastruktur och som möjliggör elektroniskt utbyte av information mellan organisationer och enskilda individer, b) IDA-nät: ett transeuropeiskt telematiknät för förvalt- ningar inrättat eller vidareutvecklat inom ramen för detta beslut. Ett sådant nät inrättas på initiativ av gemenskapen som användare av eller part i nätet, eller som förmånstagare som har intresse av att säkerställa nätets inrättande. c) sektornät: ett transeuropeiskt telematiknät för förvalt- ningar eller en uppsättning tjänster och tillämpningar, avsett för genomförandet av eller som administrativt stöd för en särskild gemenskapspolitik eller gemen- skapverksamhet eller mål, nedan kallad förvaltnings- sektor, d) IDA-projekt: en uppsättning sammanhörande åtgär- der som vidtas eller vidareutvecklas enligt detta beslut, och som fastställs i bilagan och gäller inrät- tande eller förstärkning av sektornät. C 55/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 Artikel 3 Projekt av gemensamt intresse Genomförandet av ett IDA-projekt skall kräva en 2. rättslig grund. I detta beslut skall ett IDA-projekt anses uppfylla detta krav om det eller de berörda näten stöder kommunikation mellan förvältningar inom ramen för genomförandet av en eller flera gemenskapsrättsakter. För att uppnå de mål som fastställs i artikel 1 skall 1. gemenskapen och medlemsstaterna genomföra projekt av gemensamt intresse som fastställs i bilagan. Genomförfarandet av dessa projekt skall ske i enlig- 2. het med IDA:s arbetsprogram och med de globala genomförandeplaner som beskrivs i artikel 5. Artikel 4 Prioriteringar I syfte att inrätta IDA:s arbetsprogram och vid tilldelning av gemenskapens finansiella medel till IDA-projekt skall de projekt prioriteras som stärker den ekonomiska livs- förvaltningarna, Europeiska kraften gemenskapens institutioner, medlemsstaterna och regio- nerna och som genom inrättandet eller förstärkningen av ett sektornät i de offentliga Det första stycket skall inte gälla för projekt som stöder institutionell kommunikation eller gemenskapens besluts- process eller för gemensam verksamhet till stöd för ett eller flera IDA-projekt. IDA-projekt skall omfatta alla nödvändiga åtgärder 3. för inrättande eller förstärkning av sektornät, inklusive i förekommande fall genomförbarhetsstudier och demon- strationsprojekt, inrättande av arbetsgrupper bestående av experter från medlemsstaterna och gemenskapen samt upphandling av varor och tjänster, det som är tillämpligt, för gemenskapen. IDA-projekt skall innefatta en förberedande fas, en 4. genomförbarhetsstudiefas, en utvecklings- och godkän- nandefas samt en genomförandefas. a) direkt bidrar till att avlägsna hinder för fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital, eller b) direkt bidrar till ett framgångsrikt genomförande av den ekonomiska och monetära unionen eller till att den fungerar tillfredsställande, eller Den förberedande fasen skall leda till upprättandet av en förberedande rapport som omfattar mål, räckvidd och motiv för projektet, särskilt de kostnader och den nytta som förväntas samt till att uppnå nödvändigt engage- mang och insikt hos deltagarna genom lämpliga överlägg- ningar. c) uppmuntrar det interinstitutionella samarbetet mellan gemenskapsinstitutioner, samt mellan dessa och de nationella och regionala förvaltningarna, inbegripet de nationella och regionala parlamentetn, eller Genomförbarhetsstudiefasen skall leda till upprättandet av en global genomförandeplan som skall omfatta d) bidrar till att skydda gemenskapens och medlemssta- ternas ekonomiska intressen eller till kampen mot bedrägerier, eller a) en beskrivning av det eller de nät som planeras inrättas inom ramen för projektet i fråga om mål, funktionalitet, deltagare och tekniska metoder, e) underlättar förberedandet av Europeiska unionens utvidgning, eller f) underlättar industriell konkurrenskraft i gemenska- pen, med särskild betoning på de små och medelstora företagens konkurrenskraft, eller g) är till nytta för Europeiska unionens medborgare. Artikel 5 Huvudlinjer för genomförande b) de roller och uppgifter som skall tilldelas gemenska- pen och medlemsstaterna under de påföljande utveck- lings-, godkännande- och genomförandefaserna, c) en närmare beskrivning av de förväntade fördelarna, innefattande bedömningskriterier för att mäta dessa fördelar efter genomförandefasen, d) en plan som fastställer en rättvis fördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna av drifts- och underhållskostnader för de berörda näten efter det att genomförandefasen är avslutad. Vid genomförandet av IDA-projekt skall de princi- 1. per som anges i denna artikel beaktas. Under utvecklings- och godkännandefasen får, om detta är relevant, den föreslagna lösningen för det eller de 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/5 berörda näten konstrueras, testas, utvärderas och följas upp i liten skala, och resultaten skall användas för att anpassa den totala genomförandeplanen i enlighet där- med. Under genomförandefasen skall det eller de berörda, helt fungerande näten inrättas i enlighet med den globala genomförandeplanen. 5. IDA-projekt skall baseras på de övergripande insat- ser och åtgärder som vidtas av gemenskapen inom ramen för rådets beslut 1999/. /EG om att en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och till- träde till transeuropeiska nät för elektroniskt informa- tionsutbyte mellan förvaltningar (IDA) (1). I synnerhet skall gemensamma allmänna tjänster och tillämpningar användas när så är lämpligt. 6. Igångsättandet och genomförandet av ett IDA- projekt, fastställandet av dess faser samt fastställandet av såväl tekniska som funktionella användarkrav för det eller de nät som berörs inom ett sådant projekt skall ske inom ramen för den berörda gemenskapspolitiken eller gemenskapsverksamheten samt kontrolleras i enlighet med eventuellt tillämpligt kommittéförfarande. Om inget sektorskommittéförfarande är tillämpligt skall gemenskapen och medlemsstaterna inrätta sektoriella expertgrupper för att behandla dessa frågor. Kommissionen skall överlämna slutsatserna från sektors- kommitéer och expertgrupper till den kommitté som avses i artikel 8 tillsammans med sina förslag till sådana åtgärder som avses i artikel 7. 7. Varje IDA-projekt skall tekniskt specificeras med hänvisning till europeiska standarder eller i förekom- mande fall allmänt tillgängliga specifikationer, till exem- pel öppna Internetstandarder, för att säkerställa hög grad av driftskompatibilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvaltningssektorer och med den privata sektorn. Särskild hänsyn skall tas till gemenskapsriktlinjer och hjälpmedel inom standardi- seringsområdet vid offentlig upphandling av informat- ions- och kommunikationssystem och kommunikations- tjänster. Fastställandet och genomförandet av varje IDA- 8. projekt skall bygga på lämpliga resultat som uppnåtts i andra relevanta gemenskapsverksamheter, i synnerhet gemenskapens program för forskning och teknisk utveck- (1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 9/19999, antagen av rådet den 21 december 1998 (se s. 15 i detta nummer av EGT). ling och gemenskapsverksamheter på området transeuro- peiska telekommunikationsnät. 9. En översyn av varje IDA-projekt skall genomföras i samordning med medlemsstaterna inom ramen för den gemenskapspolitik eller gemenskapsverksamhet som be- rörs och läggas fram för den relevanta sektorskommittén och den kommitté som avses i artikel 8 inom ett år efter genomförandefasens slut. Översynen skall innefatta en kostnadsnyttoanalys. Artikel 6 Gemenskapens ekonomiska bidrag Vid genomförandet av IDA-projekt skall gemenska- 1. pen bära kostnader i förhållande till sina intressen. 2. Gemenskapens ekonomiska bidrag för varje IDA- projekt skall fastställas i enlighet med punkterna 3–7. Detta bidrag skall inte täcka några kostnader som upp- står till följd av fortsatt användning av tillämpningar eller specifikationer som strider mot de prioriteringar eller krav som fastställs i detta beslut eller i rådets beslut 1999/. /EG. 3. Under ett projekts förberedande fas och genomför- barhetsstudiefas kan gemenskapens bidrag täcka den totala kostnaden för nödvändiga undersökningar. 4. Under ett projekts utvecklings- och godkännandefas samt genomförandefas skall gemenskapen bära kostna- derna för de uppgifter som den har tilldelats i den globala genomförandeplanen för projektet. 5. Gemenskapen kan, i undantagsfall och i enlighet med förfarandet i artikel 8, direkt bidra till kostnader som en eller flera medlemsstater ådragit sig för att dessa medlemsstater skall kunna a) genomföra aktiviteter som avser ett IDA-projekt eller ett IDA-nät som bedöms vara till nytta för andra deltagare eller för andra IDA-projekt eller IDA-nät, b) förbättra ett system som bedöms nödvändigt för att förbättra eller förenkla det totala genomförandet av ett särskilt IDA-nät. De planerade bidragen skall specificeras i IDA:s arbets- program för varje IDA-projekt eller IDA-nät som berörs och för det aktuella budgetåret, med avseende på högsta tillåtna bidragsbelopp, förväntad nytta för IDA-projekten C 55/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 och IDA-näten, mål som skall uppnås, bidragsmotta- gande förvaltningar i medlemsstaterna samt de uppgifter som skall finansieras genom sådana bidrag. Bidragen får endast i undantagsfall överstiga hälften av de kostnader som varje berättigad medlemsstat ådragit sig vid genomförandet av de uppgifter för vilka bidraget tilldelats. 6. Gemenskapsfinansiering enligt detta beslut skall upphöra när ett IDA-projekts genomförandet har avslu- tats. Ytterligare finansiering får i undantagsfall och i enlighet med förfarandet i artikel 8 beviljas enligt detta beslut för att helt eller delvis täcka kostnaderna för driften och underhållet av ett IDA-nät fram till slutet av det år som följer på det år under vilket genomförandet avslutades. 7. Gemenskapen får även inom ramen för detta beslut och fram till slutet av 1999 bära kostnaderna för driften och underhållet av de IDA-nät som fortsätter enligt detta beslut och som redan är i drift den dag då detta beslut träder i kraft. Det förfarande som anges i artikel 8 skall tillämpas 4. med avseende på godkännandet, på grundval av de prioriteringar som anges i artikel 4 och de principer som anges i artiklarna 5 och 6, av fördelningen, projektvis, av de årliga budgetutgifterna enligt detta beslut. Detta förfa- rande skall gälla även för alla förslag till budgetändringar på mer än 250 00 euro per projektpost och år. De tekniska specifikationerna för anbudsinford- 5. ringar vid genomförandet av detta beslut skall vid kon- traktvärden som överstiger 500 000 euro fastställas i samordning med medlemsstaterna. Artikel 8 Kommittéförfarande De finansiella medel som föreskrivs enligt detta 8. beslut får i princip inte tilldelas projekt eller faser av projekt som får gemenskapsfinansiering från andra käl- lor. 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestå- ende av företrädare för medlemsstaterna och med en förträdare för kommissionen som ordförande. Denna kommitté skall kallas Kommittén för telematikutbyte mellan förvaltningar (TAC). Artikel 7 Genomförande Kommissionen skall genomföra de gemenskapsåt- 1. gärder som avses i artiklarna 3–6. Det förfarande som anges i artikel 8 skall tillämpas 2. vid godkännandet, på grundval av iakttagande av de prioriteringar som fastställs i artikel 4 och de principer som fastställs i artikel 5, av den del av IDA:s arbetspro- gram som rör genomförandet av detta beslut, och som årligen skall upprättas av kommissionen. IDA:s arbets- program skall omfatta fördelning, projektvis, av tidigare utgifter för det/de föregående året/åren. Det förfarande som anges i artikel 8 skall tillämpas 3. med avseende på godkännandet, på grundval av iaktta- gande av de principer som fastställs i artikel 5, av den förberedande rapporten och den globala genomförande- planen för varje IDA-projekt i slutet av genomförbarhets- studiefasen och i slutet av utvecklings- och godkännande- fasen, liksom vid godkännandet av varje senare bety- dande ändring av denna genomförandeplan. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över försla- get inom den tid som ordföranden bestämmer med hän- syn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ord- föranden får inte rösta. Kommissionens beslut skall ha omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall — skall kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna i tre månader från dagen då rådet underrättats, — får rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majo- ritet inom den tid som anges i föregående stycke. Kommissionen skall årligen rapportera till TAC om 2. genomförandet av detta beslut. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/7 Artikel 9 Översyn och utvärdering De övriga sektornäten skall använda sig av de 2. övergripande insatser och åtgärder som gemenskapen vidtagit inom ramen för rådets beslut 1999/. /EG om inte dessa insatser och åtgärder är oförenliga med använ- darkraven inom de övriga sektornäten. Kommissionen skall, i samordning med medlemssta- 1. terna, varannat år genomföra en utvärdering av genom- förandet av detta beslut. Utvärderingen skall fastställa utvecklingen av och 2. rådande situation för de projekt av gemensamt intresse som fastställs i bilagan. Utvärderingen skall också mot bakgrund av de kostnader som gemenskapen ådragit sig, undersöka de fördelar som gemenskapen dragit av IDA-nät för att främja gemensam politik och institutionellt samarbete, medlemsstaterna, gemenskapsindustrin och Europeiska unionens medbor- gare, och fastställa områden för möjliga förbättringar och bekräfta synergieffekter med andra gemenskapsverksam- heter på området transeuropeiska telekommunikations- nät. 3. Kommissionen skall överlämna sin utvärdering till Europaparlamentet och rådet, sedan TAC har granskat den, tillsammans med lämpliga förslag om ändring av bilagan. Utvärderingarna skall inte överlämnas senare än budgetförslaget för år 2001, 2003 och 2005. Artikel 10 Utvidgning till EES-länder och associerade länder 1. IDA-programmet kan inom ramen för respektive avtal med Europeiska gemenskapen öppnas för delta- gande för länder inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet och de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern i projekt av gemensamt intresse som är relevanta för sådana avtal. 2. Under genomförandet av projekt skall samarbete med icke-medlemsländer och med internationella organi- sationer eller organ uppmuntras i förekommande fall. 3. Vart och ett av de övriga sektornäten skall specifice- ras tekniskt med hänvisning till europeiska standarder eller i förekommande fall allmänt tillgängliga specifikatio- ner, till exempel öppna Internetstandarder, för att säker- ställa hög grad av driftskompatibilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan förvalt- ningssektorer och med den privata sektorn. Särskild hän- syn skall tas till gemenskapsriktlinjer och hjälpmedel inom standardiseringsområdet vid offentlig upphandling av IKT-system och IKT-tjänster. 4. Vid fastställandet och genomförandet av vart och ett av de övriga sektornäten skall det noga tillses att dessa grundar sig på lämpliga resultat som uppnåts av annan gemenskapsverksamhet, i synnerhet gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling och gemen- skapens verksamhet inom området transeuropeiska tele- kommunikationsnät. En översyn av de övriga sektornäten skall genomfö- 5. ras efter det att de upprättats. 6. Vid genomförandet av de övriga sektornäten skall gemenskapen bära kostnaderna i förhållande till sina intressen. 7. Kommissionen skall senast den. (*), och därefter årligen, till TAC överlämna en rapport om genomföran- det av punkterna 1–6. I den rapporten skall kommissio- nen noga ange relevanta användarkrav som hindrar övriga sektornät från att använda allmänna tjänster enligt punkt 2 samt diskutera möjligheten att bygga ut sådana allmänna tjänster för att tillmötesgå användarkraven. Artikel 11 Övriga sektornät Artikel 12 Finansieringsram 1. I fråga om inrättandet eller förbättrandet av alla övriga sektornät som inte är IDA-projekt (i fortsättningen kallad övriga sektornät) skall medlemsstaterna och gemenskapen, i överensstämmelse med relevanta bestäm- melser i gemenskapslagstiftningen beträffande genomför- andet av sådana sektornät, säkerställa att punkterna 2–6 följs. Finansieringsramarna för genomförandet av gemenskaps- åtgärder enligt detta beslut under perioden 1998–2000 fastställs till 38,5 miljoner euro. (*) Två månader efter ikraftträdandet av detta beslut. C 55/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndighe- ten inom ramen för budgetplanen. Artikel 14 Adressater Artikel 13 Ikraftträdande Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den. Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Det träder i kraft samma dag som det offentliggörs och skall tillämpas till och med (*). På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande (*) Den 31 december det femte året efter ikraftträdandet av detta beslut. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/9 BILAGA PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE PÅ OMRÅDET TRANSEUROPEISKA NÄT FÖR DATAUTBYTE MELLAN FÖRVALTNINGAR Följande projekt skall vara projekt av gemensamt intresse enligt IDA-programmet: A. Allmänt 1. Utvecklande och genomförande av telematiknät till stöd för EMU och gemenskapens politik och verksamhet (i enlighet med avsnitt B), interinstitutionellt informationsutbyte (i enlighet med avsnitt C), samt globalisering av IDA-nät (i enlighet med avsnitt D). 2. Fortsättning med och förbättring av sektorprojekt och nät som igångsatts enligt rådets beslut (95/468/EG, med undantag för de nät som nämns i avsnitt E. 3. Genomförande av de nät som behövs för att de europeiska organen skall fungera och för att stödja den rättsliga ram som härrör från inrättandet av de europeiska organen. 4. Genomförande av nät på det politikområde som har samband med den fria rörligheten för personer såtillvida som de är nödvändiga för att stödja gemenskapens och/eller medlemsstaternas åtgärder enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 5. Genomförande av sådana nät som, inom ramen för gemenskapens politik och verksamhet och under oförutsebara omständigheter, brådskande behövs för att stödja gemenskapens och medlemsstaternas åtgärder, bland annat för att skydda liv och hälsa för människor, djur och växter, europeiska konsumenters rättigheter eller gemenskapens grundläggande intressen. B. Särskilda nät för att stödja EMU och gemenskapens politik och verksamhet 1. Telematiknät avseende den ekonomiska och monetära politiken, särskilt för att underlätta övervakningen av efterlevnaden av konvergenskriterierna och införandet av euron. 2. Telematiknät för Europeiska unionens utvidgning, särskilt genom att effektiv elektronisk kommu- nikation genomförs mellan, å ena sidan, kommissionens och rådets översättningsavdelningar och, å andra sidan, de tillfälliga byråer för översättning och granskning som kan upprättas i varje kandidatland. 3. Telematiknät för regional politik och sammanhållningspolitik, särskilt för att underlätta insamling, hantering och spridning av information om genomförandet av regional politik och sammanhåll- ningspolitik på central och regional nivå inom förvaltningen. 4. Telematiknät för gemenskapsfinansiering, särskilt för att skapa ett gränsnitt till kommissionens befintliga databaser för att underlätta europeiska organisationers och i synnerhet små och medelstora företags tillgång till information om gemenskapens finansieringskällor. 5. Telematiknät inom statistikområdet, särskilt för insamling och spridning av statistikuppgifter. 6. Telematiknät inom området för offentliggörande av officiella handlingar. 7. Telematiknät inom jordbruks- och fiskerisektorn, särskilt när det gäller stöd till förvaltningen av jordbruksmarknaderna och jordbrukets struktur, effektivare ekonomisk förvaltning, utbyte av jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) mellan nationella organ och kommissionen, samt kampen mot bedrägerier. 8. Telematiknät inom industrisektorn, särskilt för utbyte av information mellan förvaltningar med ansvar för industrifrågor, samt mellan sådana förvaltningar och industriförbund, för utbyte av C 55/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 uppgifter om biltypgodkännande mellan förvaltningar, samt tjänster för att förenkla och förbättra ifyllandet av förvaltningsformulär. 9. Telematiknät för konkurrenspolitik, särskilt genom genomförande av ett förbättrat elektroniskt datautbyte med nationella förvaltningar i syfte att underlätta informations- och samrådsförfaran- den. 10. Telematiktjänster på kultur-, informations- och kommunikationsområdena samt inom den audiovi- suella sektorn, särskilt för informationsutbyte om innehåll i öppna nät, samt för att främja utveckling och fri omsättning av nya audiovisuella tjänster och informationstjänster. 11. Telematiknät inom transportsektorn, särskilt till stöd för utbyte av uppgifter om förare, fordon och transportföretag. 12. Telematiknät inom området för turism, miljö, konsumentskydd och skydd av konsumenternas hälsa till stöd för informationsutbytet mellan medlemsstaterna. C. Interinstitutionella nät Telematiknät till stöd för interinstitutionellt informationsutbyte, särskilt följande: 1. Till stöd för gemenskapens beslutsprocess samt parlamentsfrågor. 2. För inrättande av de nödvändiga telematiklänkarna mellan kommissionen, Europaparlamentet, andra europeiska institutioner och rådet (inklusive sätet för Europeiska unionens sittande ordföran- deskap och medlemsstaternas ständiga representationer). 3. För att underlätta flerspråkigheten i interinstitutionellt informationsutbyte genom hantering av flödet av översättningar samt översättningshjälpmedel, gemensamt utnyttjande och utbyte av flerspråkiga resurser samt organiserandet av gemensam tillgång till termdatabaser. 4. För europeiska organs och institutioners gemensamma utnyttjande av handlingar. D. Globalisering av IDA-nät Utbyggnad av IDA-näten så att de omfattar länderna inom EES och Efta, länderna i Central- och Östeuropa och andra associerade länder samt G7-länderna och internationella organisationer, särskilt när det gäller telematiknäten för social trygghet, hälsovård, läkemedel och miljö. E. Övriga sektornät De projekt som tidigare finansierades genom IDA-programmet och som nu har egen gemenskapsfinan- siering hör ändå till gruppen övriga sektornät enligt artikel 11 i detta beslut. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/11 RÅDETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 16 december 1997 överlämnade kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska nät för elektroniskt informationsut- byte mellan förvaltningar (IDA). Förslaget är grundat på artikel 129d första stycket i EG-fördraget. 2. Europaparlamentet avgav sitt yttrande efter första behandlingen den 18 november 1998. Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 29 april 1998. Regionkommittén antog sitt yttrande den 14 maj 1998. Med hänvisning till Europaparlamentets yttrande överlämnade kommissionen ett ändrat förslag den 16 december 1998. 3. Rådet antog en gemensam ståndpunkt enligt artikel 189b i fördraget den 21 december 1998. II. SYFTE Syftet med detta utkast till beslut är att tillsammans med ett utkast till rådets beslut om driftskompatibilitet sörja för andra etappen av IDA-programmet. Det första IDA-program- met (beslut 95/468/EG) som senare annullerades av domstolen i maj 1998 på grund av felaktig rättslig grund, löpte ut i slutet av 1997. Genom beslutet upprättas en allmän ram för telematiknät mellan förvaltningarna med angivande av mål, prioriteringar, allmänna riktlinjer för genomförande och finansierings- ram. Där fastställs också projekt av gemensamt intresse inom området transeuropeiska nät för elektroniskt informationsutbyte mellan förvältningar. Tillsammans syftar de båda besluten till att säkerställa bättre programförvaltning och bättre projektresultat och att byta inriktning från utveckling av nätinfrastrukturer mot att ombesörja samordning och stöd till de olika sektorernas förvaltningar. III. GEMENSAM STÅNDPUNKT A. Allmänna synpunkter Rådets allmänna ståndpunkt är anpassad efter målen och innehållet i kommissionens förslag. B. Särskilda synpunkter Även om rådet ansåg att ett antal ändringar av kommissionens förslag var nödvändiga, förändrar dessa ändringar inte i sak målen eller innehållet i förslaget. De viktigaste ändringarna sammanfattas nedan. C 55/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 1. D e v i k t i g a s t e ä n d r i n g a r n a i k o m m i s s i o n e n s f ö r s l a g i) Räckvidd (artikel 1) Rådet ansåg det lämpligt att i punkt 1 a ange att hänsyn skall tas till det arbete som redan pågår i befintliga gemenskapsprogram eller medlemsstater- nas befintliga program i alla nya åtgärder. Det infördes också ett nytt skäl som handlar om konvergens mellan näten mot ett gemensamt telematikgränssnitt. ii) Definitioner (artikel 2) Rådet utvidgade definitionen av sektornät till att innefatta även en uppsätt- ning tjänster och tillämpningar. iii) Projekt av gemensamt intresse (artikel 3) Rådet strök punkt tre, eftersom det inte ansåg det nödvändigt att hänvisa till vilka finansiella, tekniska och förvaltande resurser som behövs för att genom- föra projekten. iv) Prioriteringar (artikel 4) Rådet önskade ge övergripande prioritet till projekt som syftar till att förbättra de offentliga förvaltningarnas, EG-institutionernas, medlemsstaternas och regionernas ekonomiska livskraft. v) Huvudlinjer (artikel 5) Ett antal ändringar gjordes i denna artikel för att klargöra vilka villkor som hör samman med genomförandet av IDA-projekten och särskilt för att förstärka sektorskommittéernas roll. Dessutom införde rådet en hänvisning till beräknade kostnader och nytta i punkt 4 och angav att en kostnadsnyttoana- lys skall ingå i den översyn som skall genomföras efter projektens slutfö- rande. vi) Gemenskapens ekonomiska bidrag (artikel 6) Rådet har ändrat lydelsen i punkterna 5 och 6 för att ange att gemenskapen endast i undantagsfall skall bidra till kostnaderna för IDA-projekten genom direktstöd, och att all finansiering efter slutförd genomförandefas skall ske enligt kommittéförfarandet i artikel 8. Rådet ansåg det också nödvändigt att fastställa att projekt som redan finansieras av gemenskapen inte skall få tillgång till finansiella medel som tillhandahålls genom IDA II-programmet. Rådet försökte också klargöra i ett skäl att medlemsstaterna skall bära kostnader som åsamkas av deras eget genomförande av IDA-programmets projekt och tjänster. vii) Genomförande (artikel 7) Rådet ansåg det lämpligt att i punkt 2 ange att det i arbetsprogrammet för IDA skall ingå att kostnaderna för de föregående åren skall brytas ned på respektive projekt. Dessutom har rådet infört två nya stycken för att tillämpa förfarandet i artikel 8 för den fördelning av de budgeterade utgifterna som skall göras varje år och för att begära att tekniska specifikationer vid anbudsförfaranden för avtal över en viss nivå skall fastställas tillsammans med medlemsstaterna. viii) Kommittéförfarande (artikel 8) Rådet har ersatt kommittéförfarande typ II a som kommissionen föreslår med kommittéförfarande typ II b. 25. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 55/13 ix) Översyn och utvärdering (artikel 9) Rådet har ändrat utvärderingsperioden till två år och har angett när kommis- sionen skall lägga fram dessa utvärderingar. x) Övriga sektornät (artikel 11) För att ombesörja att andra sektornät överensstämmer med IDA-projekten har rådet infört en ny punkt 7, där det föreskrivs en detaljerad årsrapport om genomförandet och information om alla krav på användarna som hindrar övriga sektornät från att använda allmänna tjänster. xi) Ikraftträdande (artikel 13) Rådet ansåg det tillrådligt att fastställa en sista giltighetsdag för beslutet och har angett att beslutet skall gälla till och med det femte året efter ikraftträdan- det. xii) Projekt av gemensamt intresse (bilagan) Rådet har tillsammans med kommissionen ändrat bilagans struktur och har gjort några redaktionella ändringar för klarhetens skull. Det har också försökt ge en mer uttömmande förteckning över telematiknäten i B. Rådet ansåg det också lämpligt att inte särskilt hänvisa till de nät som tidigare finansierades genom IDA-programmet och som nu är undantagna från det nya programmet, till exempel Transit och SCENT-systemet. 2. R å d e t s s t å n d p u n k t t i l l E u r o p a p a r l a m e n t e t s ä n d r i n g s f ö r s l a g i) Ändringar av den gemensamma ståndpunkten Rådet godkände nio av Europaparlamentets ändringsförslag (1, 2, 4, 7, 8, 9, 12, 15 och 18) samt principen i ändringsförslag 6. ii) Ändringsförslag som inte godkändes Rådet stödde kommissionens ståndpunkt i dess ändrade förslag genom att avstå från att godkänna ändringsförslagen 3, 5, 11, 13, 19 (första delen) och 20 i den gemensamma ståndpunkten. När det gäller övriga ändringsförslag tog rådet följande i beaktande: — Ändringsförslagen 10 och 21: Även om principen i dessa ändringsförslag godtogs skapar de (med sin nuvarande lydelse) rättsliga svårigheter när det gäller frågan om att bevilja status som bosatt. — Ändringsförslag 14: Sedan räckvidden av artikel 9 utvidgats till att omfatta en allmän utvärdering av genomförandet av beslutet och sedan en tidsplan för att överlämna utvärderingarna fastställts i artikel 9. 3, ansågs det att parlamentets betänkligheter redan hade beaktats i den gemensamma stånd- punkten. C 55/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 1999 — Ändringsförslag 16: Eftersom rådet redan har fastställt en tidsgräns för beslutet var detta ändringsförslag inte längre nödvändigt. — Ändringsförslag 17: Rådet ansåg inte att bestämmelsen var nödvändig och ville inte skapa ett nytt prejudikat på området. — Ändringsförslag 22–24: Några aspekter har redan införts i den gemensamma ståndpunkten, men eftersom rådet har ändrat bilagans struktur hade dessa ändringsförslag inte längre någon bäring på texten i den gemensamma ståndpunkten