title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 'Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla'"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
competitiveness
economic and social cohesion
innovation
research policy
technological change

formats: html pdf print

text: C 40/12 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ‘Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla‘” (1999/C 40/06) Komissio päätti 8. kesäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuulu- vuus” -jaosto antoi lausuntonsa 20. lokakuuta 1998. Esittelijä oli Giannino Bernabei. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. –3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. EU:n viidentoista jäsenvaltion välinen teknologi- nen kuilu, joka on yli kaksinkertainen taloudelliseen kuiluun, ns. ”koheesiokuiluun” verrattuna, on vahvistet- tu tilastollisesti, kuten vuonna 1997 laaditussa tieteen ja teknologian indikaattoreita koskevassa toisessa euroop- palaisessa raportissa (Second European Report on S&T Indicators 1997) korostetaan. Mitattuna tutkimuksen ja teknologisen kehityksen kokonaismenojen osuudella bruttokansantuotteesta on rikkaimman ja köyhimmän jäsenvaltion välinen teknologinen kuilu noin 5:1, kun taas ”koheesiokuilu” on alle 2:1. 1. 2. ”Teknologisia tuloskortteja” (technology score- cards) hyödyntämällä voidaan arvioida jäsenvaltioiden erilaisia teknologisia järjestelmiä. TTK:hon paljon varo- ja sijoittavia maita ovat esimerkiksi Ranska ja Saksa, joiden TTK-menojen osuus BKT:stä on noin 2,3 %. Italian vastaava osuus on noin 1 %, kun taas neljän koheesiomaan TTK-rakenteet ovat yleensä heikompia lukuunottamatta Irlantia, sillä maassa on suuria ulko- maisia monikansallisia yrityksiä. Pienimmissä jäsenval- tioissa TTK:hon sijoitetaan huomattavasti varoja eten- kin yksityissektorilla, mikä johtuu siitä, että näissä maissa on harvoja mutta suuria kansainvälisiä yrityksiä. alalla 1. 3. Huipputeknologian työskentelevien määrän arvioidaan olevan yli 10,6 miljoonaa koko EU:ssa, eli 7,2 % työikäisestä väestöstä. Prosentuaalinen osuus on korkein Saksassa (yli 10 %), ja alhaisin Kreikassa (alle 2 %). Kymmenestä huipputeknologian alalla eniten työllistävästä alueesta kuusi on Saksassa, Iso- yksi Ranskassa kaksi Britanniassa (1). Italiassa, yksi ja Soveltamalla järjestelmällistä taloudellisten, tie- 1. 4. teellisten ja innovatiivisten muuttujien interaktiiviseen kehitykseen perustuvaa lähestymistapaa innovaatiot voidaan jakaa neljään alueryhmään seuraavasti (2): – Ensimmäistä alueryhmää kutsutaan nimellä ”sleeping ja sille on tyypillistä maatalouden vahva birds”, asema, korkea työttömyys ja vähäinen teknologinen toiminta. Ryhmään kuuluu Kreikka miltei kokonaan (lukuunottamatta Attikaa), kolme Portugalin aluetta (Centro, Alentejo ja Algarve) sekä yksi Italian alue (Calabria). Kaikki nämä alueet kuuluvat tavoitteen 1 piiriin. Niiden osallistumisaste yhteisön kolmanteen TTK-puiteohjelmaan on ollut alle 2,2 %. – Toinen alueryhmä, ”question mark” tai ”wild cat”, on maatalousvaltainen, ja sillä on hyvä talouskasvu sekä jonkin verran teknologista toimintaa, mutta hyvin korkea työttömyysaste. Ryhmään kuuluu kah- deksan Espanjan aluetta, kahdeksan Ranskan aluetta, kymmenen Italian aluetta ja kaksi Portugalin aluetta. Puolet alueista kuuluu tavoitteen 1 piiriin. Niiden osallistumisaste on ollut alle 12 %. – Kolmannella alueryhmällä, ”cash cows of Europe”, on keskimääräistä enemmän teknologista toimintaa ja keskimääräinen työttömyysaste. Ryhmään kuuluu suurin osa jäljelle jääviä yhteisön alueita lukuunotta- matta viittä Saksan aluetta, Ranskan alueita Iˆle-de- sekä Hollannin Noord- France ja Rhône-Alpes Brabantia. Noin 40 % ryhmään kuuluvista alueista on teknologian intensiteetin kärjessä. Ryhmän alueet muodostavat kokonaisuudessaan Euroopan teollisen ytimen, ja niiden osallistumisaste kolmanteen puiteoh- jelmaan on ollut yli 50 %. – Neljännelle alueryhmälle on tyypillistä erittäin inten- siivinen teknologinen toiminta, nopea kasvu ja matala työttömyys. Ryhmää kutsutaan nimellä ”stars of Europe”, ja siihen kuuluvia alueita ovat Baden- Württemberg, Baijeri, Hessen, Nordrhein-Westfalen, ja Rheinland-Pfalz, Iˆle-de-France, Rhône-Alpes (1) Ks. Eurostatin muistio 5/98, 24. huhtikuuta 1998. (2) Ks. Komissio, ”Second European Report on S&T Indica- tors 1997”, osa III ”European diversity, convergence and cohesion”. 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/13 Noord-Brabant. Ne ovat yksistään saaneet yli 22 % mainitun yhteisön puiteohjelman varoista. Näiltä alueilta haetaan patentteja viisi kertaa Euroopan keskiarvoa enemmän. (benchmarking), joka kattaa nykyiset palvelut ja verkot, tiedotuksen, tukirakenteet, koulutuksen ja ammattitai- don parantamisen sekä henkisen omaisuuden tehokkaat suojajärjestelmät myös taloudelliselta näkökannalta. Jaottelussa ei ole otettu huomioon kolmea uutta jäsen- valtioita, joiden alueet voitaneen lukea kolmannen ja neljännen alueryhmän piiriin. 1. 5. Saman järjestelmällisen lähestymistavan avulla voidaan tunnistaa myös kymmenen ”johtavaa innovaa- tiosaareketta”, jotka ovat hyvin erikoistuneita huippu- teknologiaan ja joilla on laaja pk-yritysten verkko. Näihin yrityksiin kuuluu huipputeknologian yritysten lisäksi ”edelläkävijöitä”, kuten komitea niitä nimittää ”TTK- lausunnoissaan oma-aloitteisissa toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleis- tyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yh- teisön ja jäsenvaltioiden tasolla)” (1) ja ”Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot” (2). Kyseisiä ”innovaatiosaarekkeita” ovat Kaakkois-Englanti, Parii- si, Frankfurt, München, Torino, Rotterdam/Amster- dam, Stuttgart, Lyon/Grenoble ja Milano. aiheista 1. 6. Edellä mainitun analyysin perusteella voi helposti päätellä, että heikosti kehittyneiden alueiden osallistu- minen yhteisön TTK- ja esittelytoimiin on ollut hyvin vähäistä. Tämä on selvästi ristiriidassa perustamissopi- muksen XIV:n osaston kanssa, sillä siinä asetetaan etusijalle taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen kaikissa yhteisön toimissa, joilla vähen- netään alueiden välisiä kehityseroja ja vahvistetaan epäsuotuisassa asemassa olevia alueita. Koska markki- noiden maailmanlaajuistuminen merkitsee järjestelmien välistä kilpailua, on selvää, että eurooppalaisen järjes- telmän puutteet ja epäsuhdat kahteen tärkeimpään kilpakumppaniin verrattuna vaarantavat Euroopan unionin kilpailukyvyn maailmanmarkkinoilla. 1. 7. Tämä tarkoittaa sitä, ettei analyysia ja parannus- keinoja voi rajoittaa vain ”koheesiomaihin”, sillä tällai- set analyysit, määrittelyt ja parannuskeinot ovat puut- teellisia eikä niillä voi tasoittaa ja kääntää eurooppalai- sen innovaation paradoksia tai vahvistaa Euroopan kilpailukykyä. Niiden avulla ei myöskään voida ottaa käyttöön yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden välisellä, alue- tai paikallistasolla selkeitä ja käyttökelpoisia strategioita. Ongelma on ratkaistava kartoittamalla sellaisten teollis- ten ja teknologisten arvioiden tarve, jotka ovat järjes- telmällisiä, tehokkaita ja teknologis-teollisen kehityksen kaikkien taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden, sa- moin kuin julkishallinnon hajautettujen tasojen ulottu- villa. Samoin olisi tehtävä nykyisten eritasoisten infra- struktuurien ja rakenteiden tehokas vertailuarviointi (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997. (2) EYVL C 284, 14. 9. 1998. 1. 8. Komitea on kehitellyt aihetta koskevia ajatuksi- aan edellä mainituissa lausunnoissa, joissa käsitellään pk-yrityksiin sekä tutkimukseen ja teknologiseen inno- vaatioon liittyviä aiheita, sekä lausunnoissa aiheista ”Vihreä kirja innovaatiosta” (3) ja ”Ensimmäisen Euroo- pan innovaatioita käsittelevän toimintasuunnitelman täytäntöönpano” (4), hyödyllisyysmalleja ja patentteja käsittelevissä lausunnoissa (5) sekä tutkimusta, teknolo- gista kehittämistä ja esittelyä koskevast puiteohjelmasta (1998–2002) (6) ja erityisohjelmista (7) annetuissa lausun- noissa. 1. 9. Komitea on jo käsitellyt kysymyksiä, jotka liit- tyvät koheesioon ja tietoyhteiskuntaan (1) sekä Euroo- pan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP) (7) ja jäsenvaltioi- den pitkän aikavälin aluesuunnittelun suuntaviivoihin. Komitea on myös käsitellyt useaan otteeseen kysymyk- siä, jotka liittyvät aiheisiin ”Uuden teknologian vaiku- tukset työllisyystilanteeseen” (8), ”Eurooppalaiset pienil- le ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkki- nat” (9) edistäminen Euroo- passa” (10). ”Yrittäjyyden sekä 2. Komission ehdotus 2. 1. Komission ehdotuksen tavoitteena on luoda yh- tenäinen kehys, joka sisältää moninaisia toimia yhteen- kuuluvuuden, kilpailukyvyn, tutkimuksen ja teknologi- sen kehityksen sekä innovaation lähentämiseksi ja inte- groimiseksi erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden tuotantorakenteeseen, jotta Euroopan unionia kehitetään tasapainoisesti. 2. 2. Komissio pyrkii erityisesti vahvistamaan epäsuo- tuisassa asemassa olevien eli rakennerahastojen piiriin kuuluvien alueiden kilpailukykyä varmistamalla, että (3) EYVL C 212, 22. 7. 1996. (4) EYVL C 235, 27. 7. 1998. (5) EYVL C 129, 27. 4. 1998. (6) EYVL C 355, 21. 11. 1997 ja EYVL C 73, 9. 3. 1998. (7) EYVL C 407, 28. 12. 1998. (8) EYVL C 66, 3. 3. 1997. (9) TSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: Euroop- palaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pää- omamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet”, EYVL C 235, 27. 7. 1998. (10) TSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvos- tolle – Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: Tulevaisuu- den painopistealat”, EYVL C 235, 27. 7. 1998. C 40/14 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 rahastojen tukemaa tutkimusta ja innovaatiota – sekä tavoitteiden 1, 2 ja 4 piirissä että EAKR:n 10 artiklan ja ESR:n 6 artiklan mukaisesti – koordinoidaan tiiviisti sisällön, menetelmien ja toteutusajankohtien suhteen niiden yhteisön monivuotisten tutkimusohjelmien kanssa, jotka on suunnattu pk-yrityksiin sekä innovaa- tioon ja tutkijakoulutukseen ja liikkuvuuteen. 2. 3. Tiiviiseen koordinointiin on komission mukaan sisällytettävä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja yhteisöta- son strategiat ja roolit, jotta: – lisätään alueiden halukkuutta integroida tutkimus ja innovaatio taloudelliseen kehitykseensä; – parannetaan oppimisprosesseja yritysten innovaatioi- den lisäämiseksi; – autetaan yrityksiä ja instituutiota poistamaan kehityk- sen esteitä ja mukautumaan työn uusiin organisointi- muotoihin; – koordinoidaan nykyistä paremmin jäsenvaltiotasolla eri alojen politiikkoja aluekehityksen tukemiseksi. Tätä varten komissio erittelee kolme painopiste- 2. 4. alaa, joihin kyseiset strategiat on integroitava: – innovaatioiden edistäminen • keskittyminen kysyntään perustuviin toimiin otta- malla nykyistä enemmän mukaan talouden toimijoi- ta ja pk-yrityksiä; kokonaisvaltainen laatujohtami- nen alue- ja paikallistasolla; uudet rahoitus- ja hallinnointijärjestelyt; nykyistä paremmat ja koh- dennetummat yrityspalvelut; ammatillisen liikku- vuuden tukeminen, tutkimuslaitosten ja pk- yritysten välinen yhteistyö; uusille yrityksille tarkoi- tetut riskipääomaan liittyvät tukitoimet; henkisen omaisuuden oikeuksiin liittyvät suojatoimet; sellais- ten järjestelyjen kehittäminen, joilla edistetään yri- tyksiin liittyvää TTK:ta tutkimusta harjoittavien yritysten määrän lisäämiseksi; parhaiden käytäntei- den edistäminen kaupallisten sovellusten, rahoituk- sen ja markkinoinnin aloilla teollisia sovelluksia varten sekä tutkimustuloksista tiedottavien palvelu- verkkojen avulla; – verkottumisen ja teollisen yhteistyön kehittäminen liittyvien sosiaalisten näkökohtien analysointi; or- ganisatoristen ja toteuttamispaikkaan liittyvien vaa- timusten analysointi räätälöityä ja eriytettyä tekno- logiatukea varten; – henkilöresurssien vahvistaminen • rakennerahastotoimien tehostaminen, jotta hen- kilöstöön panostamista lisätään ja henkilöstöä kou- lutetaan jatkuvasti epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla; ESR:n rahoittaman tavoitteen 4 mukaiset toimet työntekijöiden pätevyyden ja johtamistaito- jen parantamiseksi, jotta he sopeutuvat teollisuu- dessa ja tuotantojärjestelmissä tapahtuviin muutok- siin; tietotekniikan edistäminen avointa ja etäope- tusta sekä etätyötä varten. 2. 5. Edellä mainittujen toimien perusteella komissio aikoo luoda suuntaviivat TTK:n ja innovaatioiden alalla toteutettavia rakenteellisia toimenpiteitä varten. Suuntaviivat toimivat myös vertailukohtana arvioitaessa ennakolta alueellisia kehittämissuunnitelmia. Suuntavii- voja hyödynnetään vakiinnutettaessa kysyntään perus- tuvaa ja alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa, valmisteltaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa TTK- ja innovaatiotoiminnan tilaa rakennepolitiikan näkökul- masta mittaavia indikaattoreita, vahvistettaessa epäsuo- tuisassa asemassa olevien ja muiden alueiden osaamis- keskusten välistä ylikansallista yhteistyötä, kannustet- taessa EU-jäsenyyttä hakeneita maita valmistelemaan valtio- ja aluetasolla soveltuvia strategioita edistämällä kyseisten maiden ja jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa sekä avattaessa TTK-toimintaa ja innovaatioita käsittelevää interaktiivista Internet-sivua. 3. Yleistä 3. 1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission esittämään tiedonantoon yhteisön rakennepolitiikkojen sekä unionin tutkimus- ja innovaatiopolitiikan välisistä suhteista, sillä komitea on useaan otteeseen tällaista toivonut. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että kyseisiä politiikan aloja on koordinoitava tiukasti, jotta saadaan aikaan paras mahdollinen käytännön yhteisvaikutus ja voidaan vastata täysipainoisesti kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnan tarpeisiin yhdenmukaisesti TTK:ta ja esittelyä tukevan integroidun ongelmanratkaisustrate- gian sekä sen avaintekijän kanssa, jota immateriaaliset sijoitukset edustavat kehityksen näkökulmasta. Yleisenä tavoitteena tässä yhteydessä on kestävä ja tasapainoinen kasvu keskipitkällä aikavälillä. • teknologiaa koskevan ”valvonnan” ja sen laajenta- misen kehittäminen verkottumisen avulla; pk- yritysten ja teknologiaa käyttöön tarjoavan infra- struktuurin välisten aukkojen määrittäminen; yri- tysten verkottumisen edistäminen; alihankkijayri- tysten ryhmittymien luominen; teknologian testaus- ja siirtohankkeiden hyväksyminen; innovaatioihin Teknologioiden käyttöönottaminen on Euroo- 3. 2. passa hyvinkin paljon hitaampaa, ja teknologioiden levinneisyys ja käyttöaste ovat vähäisempiä kuin kilpai- levilla alueilla. Euroopassa huippututkimukseen ei liity rinnasteista kykyä muuntaa tutkimusta markkinoilla ja kaupallisiksi menestystuotteiksi. Euroo- teollisiksi passa on myös muita alueita vähemmän tehty teknolo- 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/15 giaan ja koulutukseen liittyviä immateriaalisia sijoituk- sia, ja sijoitusympäristön joustamattomuus on edistänyt tuotannon rationalisoimiseksi tehtyjä rahoitussijoituk- sia, sillä niitä on pidetty turvallisempina ja helpommin valvottavina kuin työpaikkoja luovia sijoituksia. 3. 3. Lisäksi Euroopasta puuttuu innovaatio- ja yritys- kulttuuri, joka on tulevaisuuden strateginen luonnonva- ra ja joka määrittelee Euroopan alueiden kilpailukyvyn maailmanlaajuisessa kilpailussa. Jos innovaation para- doksi johtuu edellä mainituista syistä, siihen vaikuttaa erityisesti kulttuuri, joka on edistänyt lähimenneisyyteen asti yhteisön TTK- ja esittelytoimien esikilpailullista luonnetta, joka ei vastaa markkinoiden tarpeita ja on huonosti havaittavissa ja ymmärrettävissä. Sitä on myös vaikea integroida yhteisön rakennepoliittisiin toimiin eikä se sovellu muuntamaan loppukäyttäjien ja kulutta- jien mahdollisia tarpeita todelliseksi kysynnäksi. 3. 4. Yhteisön TTK- ja esittelytoimia koskevan politii- kan monivuotisen toimintaohjelman uusi suuntaus, joka on kansalaisia, yrityksiä ja yhteiskuntaa palvelevan ongelmanratkaisustrategian mukainen, osuu samaan ajankohtaan kuin rakennerahastojen uudistuksesta Agenda 2000:n puitteissa käytävän perustavanlaatuisen keskustelun aloittaminen. Komitean mielestä on välttä- mätöntä hyödyntää kahden tärkeän välineen uudelleen jotta määrittelyn ”ainutlaatuista” samanaikaisuutta, immateriaalisille sijoituksille luodaan täysin integroitu lähestymistapa. Yhteisön TTK- ja esittelytoimia koskevan poli- 3. 4. 1. tiikan näkökulmasta on ongelmanratkaisua koskevan avaintoimintakokonaisuuden uuteen integroituun läh- tökohtaan vastattava ”uusilla voimavaroilla, jotka mah- dollistavat monitieteisyyden ja -alaisuuden. Myös sovel- tavan tutkimuksen, yleis- ja perustutkimuksen sekä esittelytoiminnan tulee kattaa ryhmittäminen ja saman- aikainen tuote- ja valmistussuunnittelu (simultaneous engineering), ja etenkin pk-yritykset ja loppukäyttäjät tulee integroida standardointiin, innovointiin, tietojen hyödyntämiseen ja levittämiseen, henkilöstön koulutta- miseen Eureka- hankkeeseen) ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvään toimintaan jokaisen avaintoimintakokonaisuuden koh- dalla”. eurooppalaiseen (etenkin sekä 3. 4. 2. Rakenteellisen koheesiopolitiikan näkökul- masta teknologista kehitystä ja innovaatiota edistävän uuden lähestymistavan on mahdollistettava välineiden yhdistetty, samanaikainen ja yksinkertaistettu käyttö useilla eri aloilla: rakenteelliset toimet, perusrakenteet, koulutus, aluesuunnittelu, kysynnän kannustaminen, todelliset yrityspalvelut, tietoverkot, riskipääoman tuke- minen ja henkisen omaisuuden suojelu. Näin yhtäältä tuetaan myönteisesti teknologista kehitystä työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, ja toisaalta integroidaan paikallinen ja alueellinen talous- ja tuotan- torakenne täysin Euroopan kilpailulliseen ulottuvuu- teen. 3. 5. Komitean mielestä on näin ollen: – muotoiltava ja hyväksyttävä sellainen kokonaisvaltai- nen yhteisöstrategia nykyisten mekanismien rationali- soimiseksi ja asianomaisten yhteisöpolitiikkojen in- tegroimiseksi, joka eri alueiden ominaispiirteitä kun- nioittaen antaa yhteisön toimille yhtenäisen leiman Euroopan kilpailukykyä sekä kestävää ja tasapainois- ta kehitystä silmällä pitäen; – yksilöitävä integroidut välineet, joilla puretaan val- tiollisten, alueellisten ja paikallisten innovaatiomark- kinoiden lokeroituminen, joka on vanhentunutta eten- kin rahamarkkinoiden yhdistyessä yhteisen rahan käyttöönoton yhteydessä ja Euroopan sisämarkkinoi- den muuttuessa yhtenäismarkkinoiksi; – määriteltävä integraatiotasot ja niiden välinen tarpeel- linen vuorovaikutus, jotta vakiinnutetaan koheesi- opolitiikan sekä TTK- ja innovaatiopolitiikan päätöksenteko- ja toteutusjärjestelmien yhteensopi- vuus ja mahdollisimman suuri samanaikaisuus, mikä on tarpeen, jotta kyseiset politiikat voidaan integroida täysin ja tehokkaasti; – eritellä koheesiovälineiden sekä TTK- ja innovaatio- toimien uudet integrointitavat yksinkertaistettujen ja mahdollisuuksien mukaan yhtenäisten ja automaattis- ten menetelmien avulla hyödyntämällä täysin WTO- sopimusten tarjoamia mahdollisuuksia vaihdella yri- tyksille annettavan TTK-tuen tasoa (enintään 75 % hankkeen kuluista); – luotava yhdistettyjen TTK- ja innovaatiotoimien sekä koheesiotoimien valvonta- ja seurantajärjestelmiä, jotta voidaan arvioida niiden tehokkuutta vertaamalla saavutettuja tuloksia tavoitteisiin; tämä voitaisiin tehdä ennalta määriteltyjen ja yhdenmukaistettujen suoritusindikaattorien sekä vertailuanalyysin (bench- marking) avulla aluetasolla. 4. Kohti yhteisön kokonaisvaltaista rationalisointi- ja integrointistrategiaa 4. 1. Markkinoiden maailmanlaajuistuminen on joh- tanut sosiaalis-taloudellisten ja oikeusjärjestelmien väli- seen suoraan kilpailuun, jossa myös hyödynnetään henkilöresursseja ja integroidaan uusia teknologioita uusiin tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin yhä nopeam- min. Kilpailua käydään yhä enemmän järjestelmien välillä yksittäisten yritysten välisen kilpailun sijaan. Tällaisiin haasteisiin on vastattava yhteisön kokonais- valtaisella järjestelmästrategialla, jonka tarkoituksena on varmistaa kestävä kehitys keskipitkällä aikavälillä. Komitean mielestä tällaiseen strategiaan on kuu- 4. 2. luttava jo yhteisön politiikan tasolla yhdistettyjen toi- C 40/16 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 mien mekanismeja, joita voidaan toteuttaa yksittäisten alueiden tärkeimpien erityispiirteiden ja tarpeiden poh- jalta. Myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla olisi kehitettävä rationaalisia, integroituja toimia, jotta epä- suotuisassa asemassa olevat alueet olisivat dynaamisessa vuorovaikutuksessa teknologiselta kasvultaan nopeam- pien alueiden kanssa ja jotta pk-yritykset, joilla on hyödyntämättömiä innovatiivisia mahdollisuuksia, eli tutkimusohjelmien ”edelläkävijät” liitettäisiin yhä enemmän toimien piiriin. 4. 3. Tällaisen integroidun ja koordinoidun strategian valmistelun on oltava ennen kaikkea komission ja sen yksiköiden tehtävä. Komitea on hämmästynyt siitä, ettei komissio viittaa TTK- ja esittelytoimia käsittelevän yhteisön neljännen puiteohjelman piirissä toimivien erityisryhmien (Task Force) asiantuntemukseen. Erityis- ryhmät olisivat voineet osoittaa vaikeuksia, joita esiintyy rakenteellisten tukitoimien ja kohdistettujen tutkimus- toimien yhteisessä toteuttamisessa käsiteltäessä työlli- teollisuuspohjan laajentamis- syyttä, kasvunäkymiä, mahdollisuuksia, kestävää kehitystä, eurooppalaista li- säarvoa sekä etenkin taloudellista ja sosiaalista yhteen- kuuluvuutta ja erityisesti asianomaisten pk-yritysten roolia koko EU:ssa, laadukkaiden verkkojen välityksellä tapahtuvan tieteellisten, teknisten ja koulutuksellisten kykyjen levittämisen hyviä näkymiä sekä syrjäalueisiin kohdistuvia vaikutuksia (1). 4. 4. Tämän vuoksi komitean mielestä on välttämä- töntä määritellä kokonaisvaltainen strategia, joka kos- kee yhteisön asianomaisten politiikan alojen nykyisten mekanismien rationalisointia ja integroimista myös käytännön toimiin. Näitä politiikan aloja ovat rakenne- politiikka, tutkimus- ja innovaatio-, perus- ja ammatti- koulutus-, yritys- ja yrittäjyys- sekä aluesuunnittelu- ja laajentumispolitiikka. 5. Integroitujen välineiden yksilöinti 5. 1. Komitean mielestä on välttämätöntä, että kohee- siovälineet sekä TTK- ja esittelyvälineet integroidaan täysin uusiin työpaikkoihin, yrityksiin ja ammatteihin sekä Euroopan uuteen kilpailukykyyn kohdistuvan vai- kutuksen vahvistamiseksi. Innovaatiomarkkinat, jotka ovat tällä hetkellä 5. 2. jakautuneet viideksitoista kansalliseksi järjestelmäksi ja vielä useammaksi alueelliseksi alajärjestelmäksi, on nopeasti yhtenäistettävä erilaisten välineiden avulla. Tämänhetkinen tilanne on yhtenäisvaluuttaa ja -markki- noita ajatellen vanhentunut. 5. 3. Yksi tällainen väline ovat tiedotus-, seuranta- ja hyödyntämisverkostot. Ne on liitettävä laajempaan kehykseen, jolla tuetaan käyttäjien tarpeisiin mukautet- tua välitystä sekä teknisen kehityksen valvontamekanis- meja. Verkostot on liitettävä myös alueiden väliseen ja yhteisön tasoon, kuten komitea suositti lausunnossaan aiheesta ”Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehosta- miskeinot” (2). jäsenvaltio- ja yhteisötasolla, 5. 4. Lisäksi on kehitettävä ”tulostauluja” (tableaux de bord) tutkimukseen ja teknologiseen innovaatioon liittyvien toimien järjestelmälliseksi vertailemiseksi alue-, jotta tutkijat ja loppukäyttäjät voivat yhdessä lujittaa ja hyödyntää toimintavälineitä eri tasoilla, kuten komitea korosti lausunnossaan aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamen- tin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002)” (3). 5. 5. Komitea korostaa kuitenkin painokkaasti tarvet- ta liittää teknologian ja innovaation kehittämistuki niihin painopistealueisiin, jotka komissio on maininnut rakennerahastojen tukikehysten yhteydessä. Tämänkal- taisen tuen olisi sisällyttävä myös koheesiorahaston sekä liittymistä valmistelevan rahoitusvälineen (ISPA) piiriin kuuluviin painopistealueisiin, ja sille olisi taattava sa- manlainen asema ja varat kuin muille vastaaville toimil- le. Kansallisten ja alueellisten suunnitelmien sekä edellä mainittujen painopistealueiden vastaavuuden olisi olta- va tärkeimpiä perusteita komission hyväksyessä kyseisiä suunnitelmia. 5. 6. Koulutus- sekä TTK- ja esittelytoimien välistä optimaalista yhteisvaikutusta ajatellen komitean mie- lestä on tärkeää integroida yhteisön koulutusohjelmat, kuten Leonardo- ja Sokrates-ohjelmat, sekä uuden tavoitteen 3 piiriin kuuluvat rakennerahastotoimet. Ta- voite 3 on oleellinen osa immateriaalisia sijoituksia kehitettäessä henkilö- ja teknologiaresursseja syrjäyty- misen välttämiseksi ja koheesion sosiaalisen ulottuvuu- den vahvistamiseksi. jotta varmistetaan asianmukaiset 5. 6. 1. Nykyisen tavoitteen 4 piiriin kuuluvat toimet on otettava kokonaisuudessaan mukaan uuteen tavoit- teeseen 3, toimet työn organisoimiseksi uusille teknologioille soveltuvalla tavalla. Näihin toimiin on kuuluttava myös monimut- kaisten ongelmien hallinnan jatkuva koulutus, kuten komitea korosti 10. syyskuuta 1998 antamassaan lausun- nossa rakennerahastojen uudistuksesta (4). 5. 6. 2. Lopuksi on luotava ”tehokas kiertokulku”, johon kuuluu yksilöulottuvuuden huomioon ottavia hankkeita. Sen piirissä myös hyödynnetään yksilöitä kehityksen avaintekijöinä, ja siihen sisältyy sellainen (1) Ks. Teollisuustutkimuksen yksikkö. Katsaus komission toimintaan, PO XII, 1997. (2) EYVL C 284, 14. 9. 1998. (3) EYVL C 355, 21. 11. 1997. (4) EYVL C 407, 28. 12. 1998. 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/17 taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen malli, jolla tue- taan myönteisiä asenteita uusien teknologioiden sovelta- mista ja maailmanlaajuisen kilpailun haasteita kohtaan kehitysprosesseihin osallistuvien työntekijöiden tietoi- sen osallistumisen välityksellä. toimista päättäviin tahoihin. Komitean mielestä tällaiset yhteydet ovat tärkeitä, ja komission on tuettava niitä ponnekkaasti. 6. Integroitujen toimintatasojen määrittely Komitean mielestä TTK:hon liittyvän ongelman- 6. 1. ratkaisun avaintoimintakokonaisuuden käsite saa to- dennäköisesti aikaan laajaa yhteisvaikutusta koheesio- välineiden kanssa integroitujen toimien eri tasoilla. Käsitteeseen sisältyy eri toimintatyyppien (teknologia-, esittely-, innovaatio-, levitys-, koulutus-, rahoitustoimet jne. ) välisen samanaikaisen tuote- ja valmistussuunnitte- lun (simultaneous engineering) uusia mahdollisuuksia, joilla pyritään vaikuttamaan myönteisesti alueiden työl- lisyyteen ja tuotantoon. 6. 2. Komitean puoltama vaikutusten ennakkoar- vioinnin liittäminen avaintoimintakokonaisuuksien yk- sittäisiin työohjelmiin (1) helpottaa yhteisön politiikan eri alojen toimenpiteiden yhteiskäyttöä. Näin vahviste- taan politiikan alojen yhteisvaikutusta ja niiden myöntei- siä vaikutuksia. 6. 2. 1. Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että viidennen puiteohjelman työohjelmiin nivotaan selkeästi mutta tiiviisti kaikki yhteisövälineet, joita voidaan soveltaa hankkeen tavoitteiden kannalta riippumatta yhteisön politiikan suunnasta tai välineitä hallinnoivasta komission pääosastosta tai yksiköstä. Näin annetaan kuluttajille ja veronmaksajille viesti avoimuudesta, yhte- näisyydestä ja tehokkuudesta. 6. 3. Lisäksi on luotava kaikkia avaintoimintakoko- naisuuksia varten innovaatioyksiköitä, joiden tehtävänä on aktivoida kaikki asianomaiset mekanismit, jotta tutkimusta suunniteltaisiin ja seurattaisiin siten, että helpotetaan innovatiivisten tulosten siirtämistä markki- noille. Innovaatioyksiköiden luomisen on mahdollistet- tava rakenne- ja aluepolitiikkojen laaja yhteisvaikutus siten, että hyödynnetään komitean suositusten mukai- sesti (2) myös jäsenvaltioiden ja yhteisön verkostojen konferenssia, johon innovaatioyksiköiden olisi osallis- tuttava. 6. 4. Jäsenvaltioiden neuvonantajaryhmiä vastaavien eurooppalaisten asiantuntijaryhmien (European Advi- sory Groups) perustaminen avaintoimintakokonaisuuk- sia tai niitä vastaavia ryhmiä varten helpottanee nykyistä läheisempien yhteyksien luomista rakennerahastojen (1) EYVL C 407, 28. 12. 1998. (2) EYVL C 284, 14. 9. 1998. teollisuuden Asiantuntijoiden, 6. 5. edustajien, päättäjien ja käyttäjien sekä taloudellisten ja yhteiskun- nallisten toimijoiden yhteinen keskustelufoorumi, jonka perustamista komitea on esittänyt viidennen puiteohjel- man toteutuksen yhteydessä, voi myös olla hyödyllinen perusta yhteyksille rakennerahastojen tukikehysten to- teutustasoihin. 6. 6. Hajautetun hallinnon mahdollisuuksiin, jotka on taattu viidennessä puiteohjelmassa toimille ”Pk- yritykset ja innovaatio” sekä ”Tutkimushenkilökunnan mahdollisuuksien ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan parantaminen”, voisi sisältyä toimiva yhteys yhteisön rakennepolitiikan toteuttamisesta vastuussa oleviin alueviranomaisiin esimerkiksi ”valvontakomiteoiden” yhteydessä. Komitean mielestä tärkeän kumppanuuden vah- 6. 7. vistamisen välityksellä alueelliset tutkimustahot (yliopis- tot, julkiset ja yksityiset tutkimuskeskukset ja yritykset) voisivat aktiivisesti yhdessä toimien esittää tarpeidensa mukaista yhdistettyjen TTK- ja esittelytoimien sekä koheesiotoimien integrointia yhteisön tukikehysten toteuttamisesta vastaavilla aluetasoilla. Komitea koros- taa erityisesti sitä, että teknologis-innovatiivisia pää- määriä varten on tärkeää hyödyntää paikallisten työlli- syysaloitteiden ja alueellisten työllisyyssopimusten väli- neitä, mistä komitea on äskettäin antanut lausunnon (1). 7. Integroitujen toimien uudet muodot: menettelyt ja menetelmät 7. 1. Komitean mielestä menettelyjen ja menetelmien yksinkertaistaminen sekä välineiden yhteiskäytön mah- dollisuus olisi asetettava yhteisön tasolla etusijalle sel- laisten toimintasuunnitelmien ja ohjelmien levittämisen sijaan, joiden erilaiset toteutusmenettelyt ovat aiheutta- neet sekaannusta ja vieraantumista kyseisten välineiden mahdollisten käyttäjien keskuudessa. 7. 2. Tätä silmällä pitäen komitea on jo useaan ottee- seen korostanut ensisijaista tarvetta luoda TTK- ja esittelyvälineiden sekä koheesiovälineiden välisiä link- kejä välineiden käytön helpottamiseksi. Komiteaa arve- luttaa myös se, minkälaisia tuloksia on saatu pääosasto- jen välisten tilapäisryhmien yhdistetyistä toimista. Nii- den tavoitteena on käsitellä ongelmia, jotka johtuvat eri välineiden erilaisista menettely- ja toteutustavoista sekä päätöksenteon ja hallinnoinnin menetelmien ja aikatau- lujen erilaisuudesta. C 40/18 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 7. 3. Rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sellaiseen integroituun lähestymistapaan, joka perustuu tutkimuk- sen, innovaatioiden ja markkinoiden väliseen dynamiik- kaan. Tietty joustavuus on kuitenkin säilytettävä auto- maattisissa, samanaikaisissa ja yksinkertaistetuissa me- nettelyissä TTK- ja esittelytoimien viidennen puiteohjel- man ja tulevien ohjelmien uuden lähestymistavan mukaisesti. Varsinkin rakennerahastojen uudet toimet olisi 7. 4. suunnattava yhä enemmän kysynnän mukaan, ja mah- dollista kysyntää olisi tuettava ja kannustettava etenkin heikommin kehittyneillä alueilla. Toimia olisi ohjattava myös yhteisön tasolla avoimien toimenpidekokonai- suuksien ja kysynnän yhdistämisen avulla. Kysyntään perustuvia toimia voitaisiin vahvistaa muuttamalla alueellisia innovaatiostrategioita (Regional Innovation Strategies, RIS) niin, että vähän varoja saavien kokeilu- hankkeiden asemesta niistä luotaisiin ”voimakkaita” toimia, joita rahoitetaan asianmukaisesti. 7. 4. 1. Komitea on sitä mieltä, että aluetasolla olisi helpotettava parhaiden kokemusten levittämistä ja vaih- toa sellaisia käytännön institutionaalisia järjestelyjä tutkivan vertailuanalyysin avulla, joissa eri tahot ja päätöksentekijät toimivat yhdessä tavoitteenaan paran- taa rakennerahastojen absorbtiokykyä. Samalla olisi hyödynnettävä liike-elämän innovaatiokeskusten (Busi- ness Innovation Center) verkoston tarjoamia mahdolli- suuksia. Kun rakennerahastoja uudistetaan ja yhteisö- 7. 5. aloitteita rationalisoidaan jakamalla ne kolmeen toimin- ta-alaan, olisi Interreg-aloitteelle varattava riittävästi toimintavaraa. Aloite voi olla merkittävä luotaessa ”sleeping birds” ja ”wild cats” -alueiden sekä ”cash cows of Europe” ja ”stars of Europe” – ryhmiin kuuluvien kehittyneiden alueiden välisiä yhteyksiä ja vertailtaessa alueiden välisiä järjestelmiä, joiden omi- naispiirteet ja toteutusaikataulut ovat keskenään eri- laisia. Interreg-aloite 7. 6. saattaa osoittautua erityisen tärkeäksi luotaessa nykyistä tiiviimpiä suhteita 15 jäsen- valtiota käsittävän Euroopan ja jäsenyyttä hakeneiden maiden alueiden välille. Jäsenehdokasmaissa rakennera- hastotoimet ja liittymistä valmisteleva rahoitusväline ovat elintärkeitä luotaessa ja/tai vahvistettaessa välita- son rakenteita ja luotaessa koheesio-, TTK- ja esittelytoi- mien lisäksi myös kaikkien yhteistyövälineiden sekä teknisen ja taloudellisen tuen välistä yhteisvaikutusta. Tämä koskee myös yhdistettyjä toimia Välimeren alu- eella. 7. 7. Lopuksi komitea korostaa, että on tärkeää sel- ventää mahdollisuutta hyödyntää yhteisövälineitä yh- teistyössä, koska pyritään samaan päämäärään. Tällöin edellytetään, että toimissa noudatetaan WTO-sopi- muksissa määriteltyä TTK-tuen ylärajaa, joka on 75 % koko hankkeen rahoituksesta, ja että toimet ovat yh- teisön kilpailupolitiikassa määritellyn tutkimustukijär- jestelmän mukaisia. 7. 8. Mahdollisuus toimia tällaisissa rajoissa on erityi- sen tärkeää varmistettaessa, etteivät uudet huipputekno- logiat, erityisesti tietotekniikat, aiheuta yhteenkuulu- vuuden vastaisia vaikutuksia eivätkä siis lisää epäsuhtia ja syrjäytymistä. Näin voi käydä, jos toimilla ei ole riittävää kriittistä massaa. 7. 9. Syrjäytymistä ehkäisevien toimien kohteena ovat sekä heikossa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät että epäsuotuisat alueet, joiden maantieteellistä syrjäytynei- syyttä korostaa kyseiset alueet muuhun Eurooppaan yhdistävien rakenne- ja infrastruktuuriverkkojen puute. Teknologiseen edistymiseen on pyrittävä niiden yhteisö-, jäsenvaltio- ja aluetasojen yhteistoiminnalla, joilla kehi- tetään huipputeknologian ohella laaja-alaista ja horison- taalista teknologiaa. Ne lisäävät kehitystä myös sellaisil- la yksinkertaista tekniikkaa käyttävillä teollisuuden aloilla, jotka tarvitsevat kehittyneitä tuotantoprosesseja selviytyäkseen kansainvälisen kilpailun paineista. Sa- moin on huipputeknologiaan liittyvien ammattien ohella kehitettävä uusia ”keskiportaan” ammatteja, jotka mu- kautuvat teknologis-organisatoriseen kehitykseen. Koulutus- ja tutkimuspolitiikalle annettavan 7. 10. tuen integroiminen on välttämätön immateriaalinen sijoitus, jolla varmistetaan Euroopan kilpailukyky ja kehitys sekä jolla mukautetaan työvoiman uudelleen- kouluttaminen jatkuvaan teknologiseen kehitykseen. Näin vältetään sosiaalinen syrjäytyminen. Myös tässä yhteydessä yliopistojen ja eri tason oppilaitosten sekä teollisuuden välisen yhteistyön edistäminen on tärkeää kehitettäessä työvoiman ammattitaidon parantamiseen tähtäävää koulutusta, jotta tilanteen jatkuvasta muuttu- misesta aiheutuvia monimutkaisia ongelmia voidaan ratkaista. 8. Valvonta- ja seurantajärjestelmät 8. 1. Tarpeiden kartoittaminen, TTK:n ja innovaa- tion tilaa seuraavien indikaattorien määrittely rakenne- poliittisesta näkökulmasta sekä yritysten innovaatiota tukevien rakenteiden ja infrastruktuurien vertailuana- lyysit sekä teollinen ja teknologinen arviointi olisi toteutettava yhdenmukaistettujen menetelmien mukai- sesti. Niistä olisi myös laadittava järjestelmällisiä ja ajantasaistettuja yleiskatsauksia yhteisön ja hajautetun 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/19 hallinnon tasoilla. Yleiskatsauksen olisi oltava tutki- muksen ja innovaation toimijoiden, etenkin pk- yritysten, sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön päätöksente- jotta ne voivat ”vakiinnuttaa kotahojen ulottuvilla, TTK- ja innovaatiopolitiikan pitkän aikavälin strategi- set tavoitteet”. Komitea on korostanut ”teknologisen seuran- 8. 2. nan” sekä teknologisen ja teollisen arvioinnin mekanis- mien samoin kuin nykyisten alueellisten rakenteiden ja infrastruktuurien vertailuanalyysien sekä niistä esille tulleiden parhaaksi koettujen käytänteiden levittämisen ja hyödyntämisen tärkeyttä äskettäin antamissaan edellä mainituissa lausunnoissa sekä lausunnossaan aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parla- mentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komite- alle – Esikuva-analyysi – Väline taloudellisten toimijoi- den ja viranomaisten käyttöön” (1). Mekanismien ja vertailuanalyysien avulla tarjotaan todellisia yrityspal- veluja pitämällä yritykset ajan tasalla parhaasta mahdol- lisesta käytettävissä olevasta teknologiasta, tarjotaan eri tasojen päättäjille perusteet valintojen suuntaamiseksi sekä levitetään Euroopassa kartoitettuja parhaita alueel- lisia ja paikallisia käytänteitä. 8. 3. Lopuksi komitea korostaa tarvetta valmistella TTK:n ja innovaation tilaa mittaavia tarkkoja indikaat- (1) EYVL C 296, 29. 9. 1997. Bryssel 2. loulukuuta 1998. toreita, jotta rakenteellisia toimia voidaan arvioida ja valvoa. Komitea suosittaa myös toimien tiivistä koordinointia viidettä puiteohjelmaa varten parhaillaan valmisteltavien suorituksia mittaavien indikaattorien kanssa. Indikaattoreja kehiteltäessä olisi otettava huo- mioon myös vuonna 1997 laaditun tieteen ja teknologian indikaattoreita koskevan toisen eurooppalaisen raportin (Second European Report on S&T Indicators 1997) valmisteluvaiheessa ja Euroopan innovaatiovalvontajär- jestelmästä (European Innovation Monitoring System) saadut kokemukset sekä Sevillassa sijaitsevassa Teknii- kan tulevaisuudentutkimuksen laitoksessa (IPTS) toimi- van Euroopan tieteen ja teknologian tarkkailuelimen (European Science and Technology Observatory, ESTO) keräämät kokemukset. 8. 3. 1. Komitea toivoo, että eurooppalaisen arvioin- nin parantamiseksi sekä alan tietämyksen levittämiseksi käynnistettyä komission MEANS-ohjelmaa (rakenteel- listen toimien arviointimenetelmät) vahvistetaan asian- mukaisesti ja että se liitetään viidennen TTK-puite- ohjelman välineisiin. 8. 4. Tällaisen indikaattorijärjestelmän avulla olisi voitava arvioida TTK:n ja rakenteellisten välineiden yhteiskäytön konkreettiset vaikutukset. Ennen kaikkea sillä olisi voitava mitata sosiaaliseen koheesioon, työlli- syyteen, uusien yritysten perustamiseen ja uusien ammat- tien luomiseen sekä kilpailukykyyn kohdistuvia vaiku- tuksia. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Förslag till rådets beslut de ändringar i avtalet om Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet genom vilka en autonom budget skall upprättas för den organisationen

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
accession to an agreement
agreement (EU)
budget
fishery management

text: 20. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 15/13 F‰rslag till r¿dets beslut de …ndringar i avtalet om Allm…nna kommissionen f‰r fiske i Medelha(cid:220) vet genom vilka en autonom budget skall uppr…ttas f‰r den organisationen (1999/C 15/05) KOM(1998) 690 slutlig - 98/0332(CNS) (Framlagt av kommissionen den 2 december 1998) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT FˆLJANDE med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska gemenskapen, s…rskilt artikel 43 j…mf‰rd med arti(cid:220) kel 228. 2 f‰rsta meningen och artikel 228. 3 f‰rsta stycket i detta, med beaktande av kommissionens f‰rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av f‰ljande sk…l: Europeiska gemenskapen …r medlem av Allm…nna kommissionen f‰r fiske i Medelhavet (AKFM)(cid:216)(˛). F‰r f‰rvaltningen av fiskbest¿ndet i Medelhavet kr…vs ¿t(cid:220) g…rder p¿ multilateral niv¿ f‰r reglering av fiskeriverk(cid:220) samheten p¿ ‰ppet hav. F‰r vattenbrukets utveckling kan multilateralt samarbete vara f‰rdelaktigt. AKFM erbjuder en l…mplig struktur f‰r dessa ¿tg…rder. AKFM antog nyligen …ndringar f‰r f‰rst…rkning av dess ¿tg…rder genom att tills…tta en vetenskaplig r¿dgivande kommitt~ och g‰ra m‰tena ¿rligen ¿terkommande. F‰r denna organisations nya verksamhet kr…vs erforderliga finansiella medel. AKFM …r helt beroende av budgeten f‰r F‰renta natio(cid:220) nernas livsmedels(cid:220) och jordbruksorganisation (FAO). Be(cid:220) gr…nsningarna i denna budget f‰r att det inte …r m‰jligt att finansiera den verksamhet fr¿n AKFM:s sida som …r n‰dv…ndig f‰r att dess nya, st…rkta roll skall kunna f‰r(cid:220) verkligas. Det …r d…rf‰r n‰dv…ndigt att AKFM dispone(cid:220) rar ‰ver sin egen autonoma budget. Vid sitt m‰te den 13(cid:134)16 oktober 1997 antog AKFM …n(cid:220) dringar av avtalstexten f‰r att uppr…tta den autonoma budgeten. Den autonoma budgeten utg‰r ett nytt ¿ta(cid:220) gande f‰r de avtalsslutande parterna inom AKFM i den mening som avses i artikel X. 2 i AKFM(cid:220)avtalet. Nya ¿taganden kan endast tr…da i kraft efter det att de har antagits av tv¿ tredjedelar av AKFM(cid:220)medlemmarna och endast g…lla f‰r varje medlem efter att denna har godk…nt det nya ¿tagandet. Det …r d…rf‰r n‰dv…ndigt att gemenskapen antar ett god(cid:220) tagandeinstrument f‰r AKFM:s autonoma budget. Godk…nnandet av en autonom budget f‰r AKFM inne(cid:220) b…r att gemenskapen kommer att bidra ekonomiskt till den budgeten. Storleken p¿ detta bidrag g‰r det n‰dv…n(cid:220) digt att anpassa den f‰rklaring om beh‰righet och r‰st(cid:220) r…tt som avgavs d¿ gemenskapen ansl‰t sig till AKFM. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Enda artikel Gemenskapen skall godk…nna uppr…ttandet av en auto(cid:220) nom budget i Allm…nna kommissionen f‰r fiske i Medel(cid:220) havet i enlighet med instrumentet i bilaga och …ndra sin f‰rklaring om beh‰righet och r‰str…tt i ‰verensstm…m(cid:220) melse med detta. (˛)(cid:217)R¿dets beslut (98/416/EG) av den 16 juni 1998 om Euro(cid:220) peiska gemenskapens anslutning till Allm…nna kommisionen f‰r fiske i Medelhavet (EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 34). C 15/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 1. 1999 BILAGA Godtagandeinstrument f‰r den autonoma budgeten f‰r Allm…nna kommissionen f‰r fiske i Medelhavet Herr generaldirekt‰r, Jag har …ran att informera Er om att Europeiska gemenskapen har beslutat att godk…nna de nyligen fast(cid:220) st…llda best…mmelserna f‰r den autonoma budgeten f‰r Allm…nna kommissionen f‰r fiske i Medelhavet. Med anledning av detta ber jag Er mottaga detta instrument genom vilket gemenskapen godk…nner de nya artiklarna VIIIa och IXa samt de …ndringar till avtalets artiklar II, VII och IX som antogs vid m‰tet den 13(cid:134)16 oktober 1997, i enlighet med artikel X. 2 i samma avtal. Eftersom gemenskapen, efter det att dessa …ndringar har tr…tt i kraft, kommer att vara en av de st‰rre bidragsgivarna till budgeten kommer den f‰rklaring om beh‰righet och r‰str…tt som bifogas Europeiska gemenskapens anslutningsinstrument till AKFM att fr¿n och med detta datum ers…ttas med den f‰rklaring om beh‰righet och r‰str…tt som bifogas denna skrivelse. H‰gaktningsfullt Herr Diouf Generaldirekt‰r F‰renta nationernas livsmedels(cid:220) och jordbruksorganisation Via delle Terme di Caracalla I(cid:220)00100 Rom Ordf‰rande i Europeiska unionens r¿d


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2597/98 af 2. december 1998 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 3. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 325/7 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2597/98 af 2. december 1998 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1148/ 98 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestem- melser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om ændring af forordning (EØF) nr. 785/68 (3), særlig artikel 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræsen- tative pris«, fastsættes i overensstemmelse med Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 785/68 (4); denne pris fast- sættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning; den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam; denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af note- ringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten; standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68; ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet skal der tages hensyn til samtlige oplys- ninger om tilbud på verdensmarkedet, om konstaterede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købe- kontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ; ved denne konsta- tering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræ- sentativt for markedets faktiske tendens; der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handelskva- litet, eller når den i tilbuddet nævnte pris kun vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet; der skal heller ikke tages hensyn til tilbudspriser, som ikke kan anses for repræsentative for markedets faktiske ud- vikling; for at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68; undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris; når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95; såfremt importtolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told; anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført til nærværende forordning; i bilaget de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. (3) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (4) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 3. december 1998. L 325/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 12. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen BILAG til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KN-kode Repræsentativ pris i ecu pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Told, i ecu der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,31 7,13 0,24 0,08 — — (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: Proposition modifiée de décision du Conseil établissant la deuxième phase du programme d'action communautaire en matière de formation professionnelle Leonardo da Vinci

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
access to education
vocational training
young person


title: 1999/270/EG: Kommissionens beslut av den 2 december 1998 om Tysklands stöd till kolindustrin 1998 (delgivet med nummer K(1998) 4026) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
coal industry
production aid

text: L 109/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 2 december 1998 om Tysklands st(cid:246)d till kolindustrin 1998 (delgivet med nummer K(1998) 4026) (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/270/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT F(cid:246)r det andra skall kommissionen enligt beslutet bed(cid:246)ma f(cid:246)ljande finansiella (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r (cid:229)r 1998: med st(cid:246)d av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen, med st(cid:246)d av kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler f(cid:246)r statsst(cid:246)d till kolindustrin (1), s(cid:228)rskilt artiklarna 2. 1 och 9 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I Genom en skrivelse av den 28 oktober 1997 anm(cid:228)lde Tyskland enligt artikel 9. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG till kommissionen de st(cid:246)d som landet avser att l(cid:228)mna kolindustrin under (cid:229)r 1998. P(cid:229) uppmaning av kommis- sionen (cid:246)verl(cid:228)mnade Tyskland ytterligare uppgifter genom skrivelser av den 26 mars 1998, 28 april 1998, 27 augusti 1998, 23 oktober 1998 och 4 november 1998. Genom en skrivelse av den 26 mars 1998 meddelade Tyskland enligt artikel 8. 4 i beslut nr 3632/93/EKSG kommissionen de nya riktlinjerna f(cid:246)r kolpolitiken till och med (cid:229)r 2002. Dessa riktlinjer inneb(cid:228)r (cid:228)ndringar av den plan som kommissionen med sitt beslut 94/1070/EKSG (2) om st(cid:246)d till kolindustrin f(cid:246)r (cid:229)r 1994 st(cid:228)llde sig positiv till (nedan kallad omstrukturerings- planen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994). Enligt beslut nr 3632/93/EKSG skall kommissionen f(cid:246)r det f(cid:246)rsta ta st(cid:228)llning till huruvida planen f(cid:246)r moderni- sering, rationalisering, omstrukturering och inskr(cid:228)nk- ning av driften inom kolindustrin (cid:228)r f(cid:246)renlig med de allm(cid:228)nna och s(cid:228)rskilda m(cid:229)l som anges i beslutet. (1) EGT L 329, 30. 12. 1993, s. 12. (2) EGT L 385, 31. 12. 1994, s. 18. a) Ett driftst(cid:246)d p(cid:229) 5 171 miljoner tyska mark enligt artikel 3 i beslutet. b) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 3 164 miljoner mark f(cid:246)r driftsinskr(cid:228)nk- ning enligt artikel 4 i beslutet. c) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 81 miljoner mark enligt artikel 3 i beslutet f(cid:246)r bibeh(cid:229)llande av arbetskraft i gruvor under jord (Bergmannspr(cid:228)mie). d) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 1 011 miljoner mark enligt artikel 5 i beslutet f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, Preussag Anthrazit GmbH och Sophia Jacoba GmbH. Detta st(cid:246)d best(cid:229)r av — ett st(cid:246)d p(cid:229) 161 miljoner mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka extra kostnader f(cid:246)r avvattning inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarberg- werke AG och Preussag Anthrazit GmbH, och till — ett st(cid:246)d p(cid:229) 850 miljoner mark till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarberg- werke AG och Sophia Jacoba GmbH, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att t(cid:228)cka de kostnader som uppst(cid:229)r eller uppst(cid:229)tt genom omstruktureringen av kolindustrin och som inte h(cid:228)rr(cid:246)r ur den l(cid:246)pande produktionen (Altlasten). De finansiella st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som Tyskland planerar till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r kolindustrin (cid:246)verensst(cid:228)mmer med best(cid:228)m- melserna i artikel 1. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG. D(cid:228)r- f(cid:246)r m(cid:229)ste kommissionen bed(cid:246)ma dessa (cid:229)tg(cid:228)rder enligt 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/15 artikel 9. 4 i beslutet. Kommissionen bed(cid:246)mer om st(cid:246)- den (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de allm(cid:228)nna m(cid:229)len och kri- terierna i artikel 2 och de s(cid:228)rskilda kriterierna i artik- larna 3 och 4 i beslutet och om de (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknadens funktion. Vidare bed(cid:246)- mer kommissionen enligt artikel 9. 6 i beslutet om de anm(cid:228)lda (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r f(cid:246)renliga med den plan f(cid:246)r modernisering, rationalisering, omstrukturering och inskr(cid:228)nkning av driften som lagts fram. Den 20 juli 1998 l(cid:228)mnade kolindustrif(cid:246)retaget RJB Mining Plc — ett f(cid:246)retag i den mening som avses i artikel 80 i EKSG-f(cid:246)rdraget — ett klagom(cid:229)l till Euro- peiska gemenskapernas f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tt mot kommis- sionens beslut av den 10 juni 1998 om Tysklands st(cid:246)d till kolindustrin under (cid:229)r 1997 (1). Plan f(cid:246)r modernisering, rationalisering, omstrukture- ring och inskr(cid:228)nkning av driften inom kolindustrin under 1998–2002 Planen f(cid:246)r gruvindustrin, som ligger till grund f(cid:246)r moderniseringen, rationaliseringen, omstruktureringen och inskr(cid:228)nkningen av driften inom den tyska kol- industrin, utg(cid:229)r fr(cid:229)n f(cid:246)ljande m(cid:229)l: — Optimalt utnyttjande av de minskade finansiella tillg(cid:229)ngarna. — Minskning av produktion och kostnader. — Enligt nuvarande plan bibeh(cid:229)llande av tillg(cid:229)ngen till de viktigaste fyndigheterna samt av m(cid:246)jligheten till f(cid:246)rflyttning norrut (Nordwanderung). — S(cid:228)kerst(cid:228)llande av kvalitativt och tidsm(cid:228)ssigt garan- terade leveranser till kunderna. II — Socialt acceptabla personalminskningar med undvi- kande av driftsbetingade upps(cid:228)gningar. Den 13 mars 1997 ingick f(cid:246)rbundsregeringen, delstats- regeringarna i Nordrhein-Westfalen och Saarland samt gruvf(cid:246)retagen och fackf(cid:246)reningarna inom gruv- och elkraftsektorerna inom ramen f(cid:246)r artikel 8. 4 i beslut nr 3632/93/EKSG en (cid:246)verenskommelse om de nya riktlinjerna f(cid:246)r den tyska kolindustrin f(cid:246)r (cid:229)ren 1998–2005. Enligt denna (cid:246)verenskommelse skall den (cid:229)rliga pro- duktionen varaktigt minskas till 37 miljoner ton kolek- vivalent (cid:229)r 2002 och arbetsstyrkan minskas med 30 000 till totalt 56 000, inklusive biverksamheterna. Produktionen kommer d(cid:229) att ske i tolv gruvor. Trots att planen utarbetades f(cid:246)r tiden till (cid:229)r 2005, g(cid:228)ller de enskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som beslutades i november 1997 endast tills beslut nr 3632/93/EKSG upph(cid:246)r att g(cid:228)lla. Kostnadsutvecklingen, priserna p(cid:229) importerat kol och framf(cid:246)r allt avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheterna kan inte f(cid:246)rutses med tillr(cid:228)cklig s(cid:228)kerhet f(cid:246)r att man exakt skulle kunna sl(cid:229) fast takten f(cid:246)r den planerade driftsinskr(cid:228)nkningen i denna sektor. — H(cid:228)nsyn till de regionala f(cid:246)ljderna av (cid:229)tg(cid:228)rderna. F(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga dessa m(cid:229)l bed(cid:246)mde f(cid:246)retagen situa- tionen f(cid:246)r gruvorna p(cid:229) grundval av kriterierna — fyndigheternas tillg(cid:228)nglighet, — kolets kvalitet, och — kostnaderna. Dessa enhetliga kriterier torde m(cid:246)jligg(cid:246)ra en objektiv v(cid:228)rdering av den aktuella situationen f(cid:246)r och den framtida utvecklingen av produktionsenheterna. P(cid:229) denna grundval har de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen l(cid:228)mnat ned- anst(cid:229)ende uppgifter till kommissionen. Omstrukturering av RAG Aktiengesellschafts produk- tionsenheter Kommissionen har unders(cid:246)kt planen f(cid:246)r modernise- ring, rationalisering, omstrukturering och inskr(cid:228)nkning av driften enskilt f(cid:246)r de olika gruvanl(cid:228)ggningarna i f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG och Preussag Anthrazit GmbH. A. Nedl(cid:228)ggnings(cid:229)tg(cid:228)rder — Emschermulde med gruvorna Hugo/Consolidation och Ewald/Schl(cid:228)gel & Eisen (1) M(cid:229)l T-110/98, EGT C 299, 26. 9. 1998, s. 38. och Westerholt — Lippemulde med gruvorna F(cid:252)rst Leopold/Wulfen L 109/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 — Bereich Ost med gruvorna Haus Aden/Monopol F(cid:246)r detta omr(cid:229)de planeras f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: och Heinrich Robert — Gruvan Westfalen 1) Emschermulde med gruvorna Hugo/Consolidation och Ewald/Schl(cid:228)gel & Eisen P(cid:229) de n(cid:228)mnda omr(cid:229)dena beslutades och f(cid:246)rverkli- gades redan den 1 juli 1997 som f(cid:246)rsta (cid:229)tg(cid:228)rd omorganisationen av Emschermulde genom bildan- det av den sammanslagna gruvan (Verbundberg- werk) Ewald/Hugo. Det r(cid:246)r sig h(cid:228)r om den sista fasen i en omstruk- tureringsprocess, fyndighetsomr(cid:229)de som detta genomg(cid:229)tt sedan bildandet av f(cid:246)retaget RAG Akti- engesellschaft Enligt planen kommer gruvan Ewald/Hugo att l(cid:228)g- gas ned senast den 23 juli 2002. D(cid:229) kommer det kvalitativt h(cid:246)gtst(cid:229)ende kokskolet i denna fyndighet att vara utt(cid:246)mt. Driften i fyndighetsomr(cid:229)det Emschermulde l(cid:228)ggs d(cid:228)rmed slutgiltig ned. 1997 uppgick produktionen till 4,4 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 6 832. 2) Lippemulde med gruvorna F(cid:252)rst Leopold/Wulfen och Westerholt a) Den 1 april 1998 slogs gruvorna Haus Aden/ Monopol och Heinrich Robert samman till Ver- bundbergwerk Ost. Samtidigt lades Nordfeld Haus Aden ned. Produktionsenheten Haus Aden uppr(cid:228)tth(cid:229)lls i gruvf(cid:228)ltet Monopol till och med (cid:229)r 2000. b) (cid:138)r 2000, d(cid:229) gruvorna f(cid:246)renats under jord, kon- centreras produktionen i Haus Aden/Monopol och Heinrich Robert till produktionsenheten Heinrich Robert. Till detta h(cid:246)r nedl(cid:228)ggning av delar av gruvf(cid:228)ltet och st(cid:228)ngning av gruvschakt och anl(cid:228)ggningar ovan jord. Genom denna (cid:229)tg(cid:228)rd s(cid:228)kras produktionen av koks- kol i det (cid:246)stliga omr(cid:229)det och m(cid:246)jligheten till f(cid:246)r- flyttning norrut bevaras tempor(cid:228)rt. 1997 uppgick produktionen till 5 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 6 857. 4) Gruvan Westfalen Gruvan Westfalen l(cid:228)ggs ned (cid:229)r 2000. Till denna tidpunkt utnyttjas fyndigheten ekonomiskt opti- malt. Den redan p(cid:229)b(cid:246)rjade slutexploateringen leder till l(cid:229)ga kostnader. I Lippemulde planeras f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: 1997 uppgick produktionen till 2,5 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 2 809. a) Den 1 april 1998 slogs gruvorna F(cid:252)rst Leopold/ Wulfen och Westerholt samman till Verbund- bergwerk Lippe. Produktionsenheten F(cid:252)rst Leo- pold skall uppr(cid:228)tth(cid:229)llas tills den produktions- tekniska (cid:229)r 2001. sammanl(cid:228)ggningen genomf(cid:246)rts b) Till och med (cid:229)r 2001 minskas produktionen i omr(cid:229)det F(cid:252)rst Leopold/Wulfen stegvis genom brytning av de ekonomiskt utvinningsbara till- g(cid:229)ngarna och nedl(cid:228)ggning av gruvf(cid:228)lt. Genom st(cid:228)ngning av gruvschakt och tillh(cid:246)rande anl(cid:228)gg- ningar ovan jord optimeras infrastrukturen under och ovan jord. Den (cid:229)terst(cid:229)ende produk- till produktionsenheten tionen koncentreras Westerholt. 1997 uppgick produktionen till 4,9 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 6 035. 3) Bereich Ost med gruvorna Haus Aden/Monopol och Heinrich Robert B. Andra (cid:229)tg(cid:228)rder F(cid:246)rutom de (cid:229)tg(cid:228)rder som beskrivits ovan, som g(cid:228)ller en slutgiltig minskning av produktionskapaciteten, kommer moderniserings-, omstrukturerings- och ratio- naliseringsprocessen att forts(cid:228)tta i alla kvarblivande anl(cid:228)ggningar. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt uppn(cid:229)s ytterligare kostnads- minskningar. Gruvan Friedrich Heinrich/Rheinland Efter att sammanslagningen av b(cid:229)da anl(cid:228)ggningarna f(cid:246)rsta h(cid:228)lften av 1990-talet, med slutf(cid:246)rts under rationlisering av infrastrukturen och rivning eller annan anv(cid:228)ndning av obeh(cid:246)vliga anl(cid:228)ggningar ovan jord, uppn(cid:229)ddes betydande produktivitets(cid:246)kningar genom ytterligare rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/17 Genom koncentrationen till de mest produktiva gruv- f(cid:228)lten och den d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande stadiga (cid:246)kningen av produktionen per driftst(cid:228)lle har man kun- nat minska antalet brytningskedjor i drift. Eftersom man samtidigt optimerat de efterf(cid:246)ljande produktions- omr(cid:229)dena, h(cid:246)r gruvan i dag till dem som har de l(cid:228)gsta ekonomiska f(cid:246)rlusterna. 1997 uppgick produktionen till 3,7 miljoner kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 4 117. ton Gruvan Niederberg Trots inskr(cid:228)nkningen av driften har gruvan Niederberg under de senaste (cid:229)ren kunnat uppvisa en positiv utveckling betr(cid:228)ffande minskningen av produktions- kostnaderna. Ytterligare rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder kom- mer att stabilisera gruvans situation. 1997 uppgick produktionen till 2,2 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 2 424. Gruvan Walsum Gruvan Walsum (cid:228)r en av f(cid:246)retagets mest fyndrika och produktiva gruvor. Genom ett m(cid:229)linriktat val av fl(cid:246)t- ser och vissa tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder torde de tillf(cid:228)lliga driftsproblemen inom brytningen vara (cid:246)vervunna och gruvans produktivitet s(cid:228)krad. 1997 uppgick produk- tionen till 2,9 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 3 802. Gruvan Lohberg/Osterfeld Trots att kostnaderna och produktionen i denna pro- duktionsenhet f(cid:246)r tillf(cid:228)llet belastas av rationaliserings- (cid:229)tg(cid:228)rder, utvinns h(cid:246)gv(cid:228)rdigt kokskol vid gruvan Lohberg/Osterfeld. Gruvan befinner sig i en konsolide- ringsfas och kommer snart att ha rationaliserat den kostsamma underjordiska infrastrukturen, som (cid:228)nnu belastar den genom sammanslutningen med den tidi- gare gruvan Osterfeld. 1997 uppgick produktionen till 2,9 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 4 262. Gruvan Prosper/Haniel Gruvan Prosper/Haniel har under de senaste (cid:229)ren h(cid:246)rt till de gruvor inom f(cid:246)retaget som haft de l(cid:228)gsta pro- duktionskostnaderna. Under de kommande (cid:229)ren f(cid:246)r- v(cid:228)ntas ytterligare rationaliseringseffekter p(cid:229)verka drif- ten. 1997 uppgick produktionen till 3,7 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 4 078. Gruvan Auguste Victoria positiva utveckling p(cid:229)verkas f(cid:246)r tillf(cid:228)llet negativt av geologiska sv(cid:229)righeter. 1997 uppgick produktionen till 3,1 miljoner ton kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 4 173. Gruvan Blumenthal/Haard Gruvan Blumenthal/Haard st(cid:229)r f(cid:246)r tillf(cid:228)llet likas(cid:229) inf(cid:246)r geologiskt betingade produktionssv(cid:229)righeter. Den pro- duktionsminskning som detta leder till resulterar i en tillf(cid:228)llig (cid:246)kning av kostnaderna. Genom koncentration av de gruvf(cid:228)lt som utvinns tillsammans med en anslut- ningsplan som senare skall f(cid:246)rverkligas f(cid:246)r den fort- satta m(cid:246)jligheten att flytta norrut torde kostnaderna minska varaktigt. 1997 uppgick produktionen till 3,3 miljoner ton kolekvivalent och antalet ant(cid:228)llda till 4 447. C. Effekter av de planerade (cid:229)tg(cid:228)rderna De (cid:229)tg(cid:228)rder som beskrivs ovan leder till att antalet arbetsplatser inom f(cid:246)retagets gruvsektor som helhet kommer att minska med omkring 44 500 fr(cid:229)n i genomsnitt 89 500 (cid:229)r 1992 till 45 000 (cid:229)r 2002. Det motsvarar en (cid:229)rlig minskning med ca 4 500 anst(cid:228)llda. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994 inneb(cid:228)r detta en ytterligare minskning av antalet anst(cid:228)llda med 14 500 till och med (cid:229)r 2002. Till grund f(cid:246)r den utveckling av arbetsstyrkan som nu planeras ligger en produktions(cid:246)kning p(cid:229) 4 % per (cid:229)r. 1997 var antalet anst(cid:228)llda 60 820. Minskningen av produktionskostnaderna, i 1992 (cid:229)rs priser, med 37 mark per ton kolekvivalent till och med (cid:229)r 2002 kommer att vara dubbelt s(cid:229) stor som vad som antogs i omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994 (16 mark per ton kolekvivalent). Till och med den 31 december 1997 hade de reala kostnaderna minskat med omkring 21 mark per ton kolekvivalent. Produktionen skall minska fr(cid:229)n 47,6 miljoner ton kolekvivalent (cid:229)r 1992 till 30,1 miljoner ton kolekviva- lent (cid:229)r 2002. J(cid:228)mf(cid:246)rt med omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994 inneb(cid:228)r detta f(cid:246)r denna period en pro- duktionsminskning som (cid:228)r 8,2 miljoner ton kolekviva- lent st(cid:246)rre. 1997 uppgick produktionen till 38,7 miljo- ner ton kolekvivalent. Omstrukturering av f(cid:246)retaget Saarbergwerke AG:s produktionsenheter Gruvan Auguste Victoria (cid:228)r en av f(cid:246)retagets mest fyndrika och produktiva gruvor. Efter det att f(cid:246)retaget BASF s(cid:229)lde gruvan 1992 och d(cid:229) den 1996 fullst(cid:228)ndigt integrerats i f(cid:246)retagets gruvsektor har den existerande rationaliseringspotentialen utnyttjats. Denna totalt sett (cid:214)verenskommelsen av den 13 mars 1997 om de nya riktlinjerna f(cid:246)r den tyska kolindustrin kommer att leda till en ytterligare minskning av produktionen och g(cid:246)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:229)r 2000 l(cid:228)gga ned en av f(cid:246)retagets gruvor. L 109/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 A. Nedl(cid:228)ggnings(cid:229)tg(cid:228)rder Gruvan G(cid:246)ttelborn/Reden Trots betydande investeringar under (cid:229)ren 1990–1995 f(cid:246)r att sl(cid:229) samman gruvorna Reden, G(cid:246)ttelborn och Camphausen, m(cid:229)ste produktionsenheten l(cid:228)ggas ned (cid:229)r 2000 p(cid:229) grund av geologiska sv(cid:229)righeter. 1997 uppgick produktionen till 1,9 miljoner kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 2 899. ton B. Andra (cid:229)tg(cid:228)rder Gruvan Ensdorf P(cid:229) grund av det program f(cid:246)r modernisering av denna produktionsenhet som inleddes p(cid:229) 1990-talet har man kunnat uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en h(cid:246)g produktivitet. Gruvan Ens- dorf har sedan gammalt varit den mest produktiva tyska gruvan och torde kunna bevara sin prestations- f(cid:246)rm(cid:229)ga under den tidsperiod som behandlas h(cid:228)r. F(cid:246)r- uts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r detta finns och s(cid:228)kras p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt genom st(cid:228)ndiga produktivitetsf(cid:246)rb(cid:228)ttringar. 1997 uppgick produktionen till 2,5 miljoner ton kolekviva- lent och antalet anst(cid:228)llda till 2 231. Gruvan Warndt/Luisenthal Gruvan kommer f(cid:246)rmodligen att (cid:246)ka sin produktivitet genom att — tv(cid:229) gruvf(cid:228)lt l(cid:228)ggs ned i slutet av 1999, och — nya bergsk(cid:228)rningar med ny teknik leder till bety- dande optimeringar p(cid:229) de framtida gruv f(cid:229)lten. 1997 uppgick produktionen till 2,2 miljoner kolekvivalent och antalet anst(cid:228)llda till 3 504. ton C. Effekter av de planerade (cid:229)tg(cid:228)rderna Arbetsstyrkan minskas fr(cid:229)n 18 671 till 8 478 (cid:229)r 2002, en nedg(cid:229)ng med 10 193. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med omstruk- tureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994 inneb(cid:228)r detta en ytterli- gare minskning av antalet anst(cid:228)llda med 6 000 till och med (cid:229)r 2002. 1997 var antalet anst(cid:228)llda 14 220. Uttryckt i 1992 (cid:229)rs priser kommer minskningen av produktionskostnaderna med 100 mark per ton kolek- vivalent (cid:229)r 2002 att vara 40 mark per ton kolekviva- lent st(cid:246)rre (cid:228)n vad som antogs i omstruktureringspla- nen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994. Till och med den 31 december 1997 hade de reala kostnaderna minskat med 44 mark per ton kolekvivalent. att minska Produktionskapaciteten kommer fr(cid:229)n omkring 8 miljoner ton kolekvivalent (cid:229)r 1992 till 5,1 miljoner ton till och med (cid:229)r 2002, vilket i j(cid:228)mf(cid:246)relse med omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994 inneb(cid:228)r en ytterligare minskning med 2,2 miljoner ton kolekviva- lent. 1997 uppgick produktionen till 6,7 miljoner ton kolekvivalent. Omstruktureringen av Preussag Anthrazit GmbH:s produktionsenheter F(cid:246)retaget r(cid:228)knar med fortsatt s(cid:228)nkta kostnader under perioden 1998–2002. J(cid:228)mf(cid:246)rt med den senaste planen f(cid:246)r denna period som lades fram i augusti 1994 har dock produktionen justerats ned(cid:229)t p(cid:229) grund av en negativ utveckling av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen (fr(cid:229)n 2,05 miljoner ton kolekvivalent per (cid:229)r till omkring 1,7 miljoner). P(cid:229) grundval av den utveckling som under mellantiden skett inom gruvdriften, anser f(cid:246)retaget att det (cid:228)r m(cid:246)j- ligt att uppn(cid:229) en betydligt st(cid:246)rre produktion per skift och d(cid:228)rmed en viss minskning av produktionskost- naderna. 1997 uppgick produktionen till 1,7 miljoner ton kolekvivalent. Grundvalen f(cid:246)r denna f(cid:246)rb(cid:228)ttring lades genom f(cid:246)r- verkligandet av saneringsplanen fr(cid:229)n 1990. I denna f(cid:246)rutses f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: — Omst(cid:228)llning av utvinningsmetoden fr(cid:229)n fram(cid:229)trik- tad till bak(cid:229)triktad brytning. De f(cid:246)rberdande (cid:229)tg(cid:228)r- der som kr(cid:228)vs f(cid:246)r detta (drivning p(cid:229) f(cid:246)rhand av st(cid:246)rsta brytningsf(cid:246)ljestr(cid:228)ckor) delen under (cid:229)ren 1991–1994 och kompletterades under de tv(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:229)ren i den utstr(cid:228)ckning som beh(cid:246)vdes. Genom denna omst(cid:228)llning kan hela str(cid:228)vutvinningen sk(cid:246)tas genom bak(cid:229)tdrift. genomf(cid:246)rdes till — Utrustning av brytningen och ortsdrivningen med effektivare utvinnings- och drivningsutrustning. Denna nyutrustning har under mellantiden till stor del genomf(cid:246)rts. — Anpassning av infrastrukturen till den minskade produktionen och konsolidering av den. Denna r(cid:246)r bergssk(cid:228)rningen har process redan framskridit l(cid:229)ngt och torde f(cid:229) effekt p(cid:229) de fasta kostnaderna. som n(cid:228)rmast — Arbetsstyrkan p(cid:229) 4 024 anst(cid:228)llda (cid:229)r 1992 kommer att minskas till 2 667 (cid:229)r 2002. Det motsvarar en minskning med omkring 33 % i st(cid:228)llet f(cid:246)r omkring 25 % som f(cid:246)rutsattes i omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994. 1997 var antalet anst(cid:228)llda 2 757. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/19 III IV Enligt den plan som Tyskland (cid:246)verl(cid:228)mnat kommer minskningen av det statliga st(cid:246)det att leda till en per- manent minskning av kolproduktionen. Produktionen skall minska fr(cid:229)n 47 miljoner ton kolekvivalent (cid:229)r 1997 till 37 miljoner ton (cid:229)r 2002. Trots att en viss minskning av de genomsnittliga produktionskost- naderna i den tyska kolindustrin kan noteras och med h(cid:228)nsyn till artikel 3. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG, (cid:228)r produktionskostnaderna i fasta priser fr(cid:229)n 1992 lik- som tidigare h(cid:246)ga, d(cid:229) de (cid:229)r 2002 (cid:228)nnu torde uppg(cid:229) till 242 mark per ton kolekvivalent, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 288 mark (cid:229)r 1992. J(cid:228)mf(cid:246)rt med planen fr(cid:229)n 1994, som antog en minskning av kostnaderna med 28 mark per ton kolekvivalent, (cid:228)r den planerade minskningen p(cid:229) 46 mark per ton kolekvivalent betydligt st(cid:246)rre. V(cid:228)rlds- marknadspriserna torde f(cid:246)rbli relativt stabila runt 80 mark per ton kolekvivalent, vilket inneb(cid:228)r att det ogynnsamma f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan importerat kol och tysk stenkol i grunden kommer att fortbest(cid:229). Produktionen kommer (cid:229)r 2002 att ha minskat till 37 miljoner ton kolekvivalent, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 48 miljoner ton enligt omstruktureringsplanen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994. Antalet anst(cid:228)llda minskar till och med (cid:229)r 2002 till ca 56 000, i st(cid:228)llet f(cid:246)r ca 82 400 som antogs i planen fr(cid:229)n (cid:229)r 1994. P(cid:229) grundval av denna redog(cid:246)relse kan man fastsl(cid:229) att en tydlig minskning av st(cid:246)det framf(cid:246)r allt kan uppn(cid:229)s genom (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r driftsinskr(cid:228)nkningar. inom f(cid:246)retagen, D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste Tyskland vid genomf(cid:246)randet av planen f(cid:246)r tiden 1998–2002 (cid:246)vervaka utvecklingen av de pro- duktionskostnader som inneh(cid:229)ller statliga st(cid:246)d enligt artikel 3 i beslutet. Tyskland f(cid:246)rbin- der sig att, ifall m(cid:229)let om en realistisk sjunkande ten- dens inte kan uppn(cid:229)s, f(cid:246)resl(cid:229) kommissionen n(cid:246)dv(cid:228)n- diga korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder, s(cid:229)som en granskning av klassificeringen av gruvanl(cid:228)ggningar enligt artiklarna 3 och 4 i beslut nr 3632/93/EKSG. Kommissionen har vid bed(cid:246)mningen av planen tagit h(cid:228)nsyn till kravet att de sociala och regionala f(cid:246)ljderna av den negativa utvecklingen inom kolindustrin i Tysk- land s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt mildras. St(cid:246)det p(cid:229) 5 171 miljoner mark enligt artikel 3 (cid:228)r avsett f(cid:246)r driften i de gruvor som tillh(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG och Preus- sag Anthrazit GmbH, Dr. Arnold Sch(cid:228)fer GmbH och Merchweiler GmbH. F(cid:246)r RAG Aktiengesellschafts del skall st(cid:246)den anv(cid:228)ndas till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r gruvorna Friedrich Heinrich/Rheinland, Niederberg, Walsum, Lohberg/Osterfeld, Prosper/Ha- niel, Westerholt, Auguste Victoria, Blumenthal/Haard och Heinrich Robert. F(cid:246)r Saarbergwerke AG:s del (cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rden avsedd f(cid:246)r gruvorna Ensdorf och Warndt/Lui- senthal. F(cid:246)r Preussag Anthrazit GmbH:s del avser st(cid:246)- det produktionsenheten Ibbenb(cid:252)ren. Detta st(cid:246)d p(cid:229) 5 171 miljoner mark skall t(cid:228)cka skill- naden mellan produktionskostnaderna och ett f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningspris f(cid:246)r kol av samma kvalitet fr(cid:229)n tredje land som de avtalsslutande parterna fritt avtalat med h(cid:228)n- syn till villkoren p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Enligt de uppgifter som Tyskland l(cid:228)mnat och med beaktande av artikel 3. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG torde de genomsnittliga kostnaderna i de gruvor som omfattas av artikel 3 i 1992 (cid:229)rs priser (cid:229)r 1997 realt ha varit 5,4 % l(cid:228)gre (cid:228)n 1995, dvs. 253 mark per ton kolekvivalent j(cid:228)mf(cid:246)rt med 268 mark. Vid bed(cid:246)mningen av driftst(cid:246)det enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG skall kommissionen (cid:228)ven ta h(cid:228)nsyn till n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt mildra de sociala och regionala f(cid:246)ljderna av omstrukture- ringen av kolindustrin i de regioner som (cid:228)ven utan denna (cid:228)r drabbade av en strukturell arbetsl(cid:246)shet som (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n genomsnittet. (cid:228)r andelen arbetsl(cid:246)sa i koldistrikten i S(cid:229)lunda Ruhromr(cid:229)det med omkring 15 % (distrikt Duisburg 15,8 %, Recklinghausen 13. 7 %, Gelsenkirchen 16,4 %) mycket st(cid:246)rre (cid:228)n genomsnittet i v(cid:228)stra Tysk- land p(cid:229) 9,7 %. (cid:190)ven i Saarland (cid:228)r arbetsl(cid:246)sheten i kol- distrikten h(cid:246)gre (cid:228)n genomsnittet (Saarbr(cid:252)cken 13,9 %, Saarlouis 11 %). P(cid:229) grundval av det ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att den plan som Tyskland lagt fram (cid:228)r f(cid:246)renlig med m(cid:229)len och kriterierna i beslut nr 3632/93/EKSG. Koldistrikten (cid:228)r dessutom m(cid:229)lomr(cid:229)den f(cid:246)r det europe- iska regionalst(cid:246)det (m(cid:229)l 2, omr(cid:229)den i industriell till- bakag(cid:229)ng) och samtidigt nationella st(cid:246)domr(cid:229)den enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. L 109/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 Enligt de uppgifter som Tyskland l(cid:228)mnat och de f(cid:246)r- pliktelser som Tyskland (cid:229)tagit sig (se avsnitt VIII i detta beslut) (cid:228)r det st(cid:246)d som planeras f(cid:246)r (cid:229)r 1998 f(cid:246)rentligt med beslut nr 3632/93/EKSG, s(cid:228)rskilt artik- larna 2 och 3 i detta. V St(cid:246)det p(cid:229) 3 164 miljoner mark f(cid:246)r driftsinskr(cid:228)nkning enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG skall t(cid:228)cka skillnaden mellan produktionskostnaderna och ett f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspris som de avtalsslutande parterna fritt avta- lat med h(cid:228)nsyn till villkoren p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r kol av samma kvalitet fr(cid:229)n tredje land. F(cid:246)r f(cid:246)retaget RAG Aktiengesellschafts del skall det anv(cid:228)ndas till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r gruvorna F(cid:252)rst Leopold/Wulfen, Ewald/Hugo, Haus Aden/Monopol och Westfalen. F(cid:246)r f(cid:246)retaget Saarbergewrke AG:s del avser (cid:229)tg(cid:228)rder gruvan G(cid:246)ttel- born/Reden. Detta st(cid:246)d ing(cid:229)r i ett program f(cid:246)r fullst(cid:228)ndig eller del- vis nedl(cid:228)ggning av de n(cid:228)mnda gruvorna. Dessa nedl(cid:228)ggningar ing(cid:229)r som en del av (cid:246)verenskom- melsen av den 13 mars 1997, som mellan 1998 och 2002 kommer att minska produktionskapaciteten med 10 miljoner ton (21 % av den totala produktionskapa- citeten) och antalet arbetsplatser med 30 000. Enligt best(cid:228)mmelserna artikel 4 i beslut nr i 3632/93/EKSG skall produktionsenheterna G(cid:246)ttelborn/ Reden, Ewald/Hugo och Westfalen l(cid:228)ggas ned fullst(cid:228)n- digt innan det n(cid:228)mnda beslutet upph(cid:246)r att g(cid:228)lla. Sam- manslagningen av gruvor leder till partiella nedl(cid:228)gg- ningar, som medf(cid:246)r en permanent och f(cid:246)rmodligen betydande driftinskr(cid:228)nkning innan beslutet upph(cid:246)r att g(cid:228)lla. Enligt artikel 2. 1 andra strecksatsen i beslut nr 3632/93/EKSG bidrar detta st(cid:246)d till att l(cid:246)sa sociala och regionala problem i samband med fullst(cid:228)ndig eller delvis inskr(cid:228)nkning av driften. Den produktionsminskning som noterats under (cid:229)ren 1992–1998 torde enligt de uppgifter som Tyskland l(cid:228)mnat uppg(cid:229) till 22 %. Det st(cid:246)d som planeras f(cid:246)r 1998 (cid:228)r f(cid:246)renligt med beslut nr 3632/93/EKSG, s(cid:228)r- skilt med artiklarna 2 och 4 i detta. industrin (Bergmannspr(cid:228)mien), som uppg(cid:229)r till 10 mark per arbetsskift under jord, skall vara ett incita- ment f(cid:246)r kvalificerad personal att arbeta under jord och fr(cid:228)mja rationalisering av produktionen. Det fram- g(cid:229)r av Tysklands anm(cid:228)lan att detta st(cid:246)d (cid:228)r en ekono- misk f(cid:246)rdel f(cid:246)r gruvarbetarna. Trots att l(cid:246)nep(cid:229)slaget inte (cid:228)r en del av kolf(cid:246)retagens produktionskostnader, bidrar st(cid:246)det till att minska f(cid:246)retagens l(cid:246)nekostnader. D(cid:228)rf(cid:246)r utg(cid:246)r det ett st(cid:246)d som skall bed(cid:246)mas p(cid:229) grund- val av artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG. Det planerade st(cid:246)det bidrar till att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)j- ligt (cid:246)ka produktiviteten och underl(cid:228)ttar p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt omstruktureringen och rationaliseringen av kolindust- rin. Det bidrar s(cid:229)ledes (cid:228)ven till att uppn(cid:229) det m(cid:229)l som anges i artikel 2. 1 f(cid:246)rsta strecksatsen, dvs. att mot bakgrund av kolpriserna p(cid:229) den internationella mark- naden g(cid:246)ra framsteg mot ekonomisk livskraft f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en stegvis s(cid:228)nkning av st(cid:246)det. 2. 1 Vid bed(cid:246)mningen av st(cid:246)det skall kommissionen enligt artikel nr 3632/93/EKSG ta h(cid:228)nsyn till kravet att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt mildra de sociala och regionala f(cid:246)ljderna av omstruktureringen. strecksatsen beslut andra i St(cid:246)det bidrar enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 3 i beslu- tet till att i n(cid:229)gon m(cid:229)n f(cid:246)rb(cid:228)ttra de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens otillr(cid:228)ckliga konkurrenskraft, eftersom produktivitets- (cid:246)kningen till f(cid:246)ljd av bevarandet av kvalificerad perso- nal under jord medf(cid:246)r s(cid:228)nkta produktionskostnader. Tyskland f(cid:246)rbinder sig att tillse att detta st(cid:246)d tillsam- mans med andra driftst(cid:246)d inte f(cid:246)r n(cid:229)got f(cid:246)retag eller f(cid:246)r n(cid:229)gon produktionsanl(cid:228)ggning (cid:246)verstiger skillnaden mellan produktionskostnaderna och de f(cid:246)rutsebara int(cid:228)kterna. P(cid:229) grundval av det ovanst(cid:229)ende och de uppgifter som Tyskland l(cid:228)mnat (cid:228)r st(cid:246)det f(cid:246)r (cid:229)r 1998 f(cid:246)renligt med m(cid:229)len i beslut nr 3632/93/EKSG, s(cid:228)rskilt med artik- larna 2 och 3 i detta. VII VI Det st(cid:246)d p(cid:229) 81 miljoner mark f(cid:246)r att finansiera l(cid:246)ne- p(cid:229)slag f(cid:246)r gruvarbetarna under jord i den tyska kol- St(cid:246)det f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG och Preussag Anthrazit GmbH och Sophia Jacoba GmbH uppg(cid:229)r till 1 011 miljoner mark. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/21 Denna finansiella (cid:229)tg(cid:228)rd omfattar f(cid:246)r det f(cid:246)rsta ett st(cid:246)d p(cid:229) 161 miljoner mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktiengesell- schaft, Saarbergwerke AG och Preussag Anthrazit GmbH. som l(cid:228)ggs ned i St(cid:246)det tj(cid:228)nar till att t(cid:228)cka extra avvattningskostnader f(cid:246)r anl(cid:228)ggningar samband med omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna och som ligger i n(cid:228)rheten av aktiva gruvor. Eftersom det i de nedlagda gruvorna inte sker n(cid:229)gon eller endast en begr(cid:228)nsad avvattning, flyter vatten, som inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt h(cid:246)r samman med den p(cid:229)g(cid:229)ende driften, till n(cid:228)rliggande aktiva gruvor och leder till extra kostnader. Dessutom m(cid:229)ste detta vatten renas. Detta st(cid:246)d, som inte avser den l(cid:246)pande driften och som uttryckligen f(cid:246)rutses i avsnitten I i och II b i bila- gan till beslut nr 3632/93/EKSG, t(cid:228)cker kostnader f(cid:246)r vatten och avlopp till f(cid:246)ljd av omstrukturering. F(cid:246)r att uppfylla kraven i artikel 5 i beslutet, f(cid:229)r det s(cid:228)rskilda st(cid:246)det inte (cid:246)verstiga kostnaderna. Westfalen och Saarland samt fackf(cid:246)reningarna inom gruv- och elkraftsektorerna. Det (cid:228)r — med undantag f(cid:246)r de kostnader f(cid:246)r sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner som staten (cid:229)tagit sig att betala som s(cid:228)rskilt bidrag enligt artikel 56 i EKSG-f(cid:246)rdraget — avsett att t(cid:228)cka f(cid:246)ljande kostnader: Kostnader f(cid:246)r betalning av sociala f(cid:246)rm(cid:229)ner, till den del de h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n pensions- betalningar till anst(cid:228)llda som inte uppn(cid:229)tt den lagstad- gade pensions(cid:229)ldern, andra extraordin(cid:228)ra kostnader, till den del de h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n upps(cid:228)gning av arbetsavtal till f(cid:246)ljd av omstrukturering och rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)r- der, pensionsbetalningar och ers(cid:228)ttningar ut(cid:246)ver lag- stadgade f(cid:246)rs(cid:228)kringar till anst(cid:228)llda som sagts upp till f(cid:246)ljd av omstrukturering och rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder samt till anst(cid:228)llda som hade r(cid:228)tt till s(cid:229)dana betal- ningar f(cid:246)re en omstrukturering, leveranser av fri kol till arbetstagare som f(cid:246)rlorar arbetet f(cid:246)ljd av omstrukturering och rationalisering samt till arbets- tagare som hade r(cid:228)tt till s(cid:229)dana leveranser f(cid:246)re en omstrukturering. I tekniskt och finansiellt h(cid:228)nseende (cid:228)r st(cid:246)det avsett att t(cid:228)cka kostnader f(cid:246)r extra s(cid:228)ker- hetsarbeten under jord till f(cid:246)ljd av omstruktureringar och extraordin(cid:228)ra v(cid:228)rdeminskningar, till den del de orsakats av omstrukturering av f(cid:246)retag. till Kommissionen har unders(cid:246)kt avtalen mellan de offent- liga myndigheterna och f(cid:246)retagen samt — genom en revision — uppgifterna om kostnaderna och konstate- rar att st(cid:246)det inte (cid:246)verstiger de medel som anv(cid:228)nts f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l. F(cid:246)r att st(cid:229) i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med best(cid:228)mmelserna i artikel 5 i beslutet f(cid:229)r st(cid:246)det f(cid:246)r att t(cid:228)cka de kostnader som uttryckligen anges i avsnitt I a, b, c, d, f, och k i bilagan till beslut nr 3632/93/EKSG inte (cid:246)verstiga de n(cid:228)mnda kostnaderna. De s(cid:228)nkta kostnader som de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen f(cid:229)tt p(cid:229) detta s(cid:228)tt minskar deras finansiella obalans och g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att forts(cid:228)tta sin verksamhet. D(cid:228)r- med motsvarar st(cid:246)det de m(cid:229)l som anges i artikel 2. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG. Den n(cid:228)mnda finansiella (cid:229)tg(cid:228)rden omfattar f(cid:246)r det andra ett st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagen RAG Aktienge- sellschaft, Saarbergwerke AG och Sophia Jacoba GmbH f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader p(cid:229) 850 miljoner mark. St(cid:246)det skall t(cid:228)cka de kostnader som uppkommer eller uppkommit f(cid:246)ljd av omstruktureringen av kol- industrin och som inte h(cid:228)rr(cid:246)r ur den l(cid:246)pande produk- tionen (Altlasten). till Detta st(cid:246)d (cid:228)r resultatet av beslut som fattades under f(cid:246)rhandlingarna om kolindustrin den 11 november 1991 mellan f(cid:246)retag inom gruv- och elkraftsektorerna, f(cid:246)rbundsregeringen, delstatsregeringarna i Nordrhein- Kommissionen har genom en revision unders(cid:246)kt upp- gifterna om kostnaderna och konstaterar att st(cid:246)den inte (cid:246)verstiger de medel som anv(cid:228)nts f(cid:246)r dessa (cid:228)nda- m(cid:229)l. De kostnadsminskningar som de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen f(cid:229)tt p(cid:229) detta s(cid:228)tt minskar deras finansiella obalans och g(cid:246)r det p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att forts(cid:228)tta sin verksamhet. D(cid:228)rf(cid:246)r motsvarar st(cid:246)det de m(cid:229)l som anges i artikel 2. 1 i beslut nr 3632/93/EKSG. VIII M(cid:229)let (cid:228)r att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt minska st(cid:246)den. Om man dessutom h(cid:229)ller sig till den princip som Tyskland f(cid:246)retr(cid:228)der, n(cid:228)mligen att st(cid:246)d endast skall beviljas den kolproduktion som anv(cid:228)nds f(cid:246)r produktion av elkraft och av j(cid:228)rn- och st(cid:229)lindustrin i gemenskapen, f(cid:246)rbin- der sig Tyskland att avs(cid:228)tta det kol som g(cid:229)r till indust- rin och hush(cid:229)llen till priser (nettopriser utan beviljande av gottg(cid:246)relse) som t(cid:228)cker produktionskostnaderna. L 109/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 Kommissionen noterar att Tyskland genom f(cid:246)rord- ningar vidtar de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att se till att de st(cid:246)d som beviljas p(cid:229) grundval av detta beslut inte (cid:246)verstiger skillnaden mellan produktionskostnaderna och ett pris f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning till kolkonsumerande f(cid:246)re- tag som de avtalsslutande parterna fritt avtalat med h(cid:228)nsyn till villkoren p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. St(cid:246)den per ton av den l(cid:246)pande produktionen f(cid:229)r inte leda till att priserna p(cid:229) kol som produceras inom gemenskapen ligger under priserna f(cid:246)r kol av liknande kvalitet fr(cid:229)n tredje land. Vidare skall Tyskland se till att st(cid:246)den inte leder till snedvridning av konkurrensen eller g(cid:246)r n(cid:229)gon (cid:229)tskillnad mellan kolproducenter, k(cid:246)pare eller konsumenter. gemenskapens Tyskland f(cid:246)rbinder sig att inom ramen f(cid:246)r best(cid:228)mmel- serna i artikel 86 i EKSG-f(cid:246)rdraget se till att st(cid:246)den begr(cid:228)nsas till det strikt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga med h(cid:228)nsyn till sociala och regionala (cid:246)verv(cid:228)ganden i samband med inskr(cid:228)nkningen av kolindustrin i gemenskapen och att de varken direkt eller indirekt leder till n(cid:229)gra ekono- miska f(cid:246)rdelar f(cid:246)r andra verksamheter (cid:228)n kolproduk- tionen, exempelvis f(cid:246)r industriella verksamheter i sam- band med produktion eller bearbetning av kol fr(cid:229)n gemenskapen. Vidare p(cid:229)pekar kommissionen f(cid:246)r Tyskland att ett v(cid:228)sentligt inslag i reglerna om st(cid:246)d (cid:228)r att st(cid:246)den ovill- korligen m(cid:229)ste tj(cid:228)na det gemensamma intresset och inte f(cid:229)r st(cid:246)ra den gemensamma marknadens funktion. f(cid:246)rbinder F(cid:246)r att kommissionen skall kunna avg(cid:246)ra om de pro- duktionsenheter som f(cid:229)r driftst(cid:246)d enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG faktiskt (cid:229)stadkommer en ten- dens till s(cid:228)nkta produktionskostnader i j(cid:228)mf(cid:246)relse med v(cid:228)rldsmarknadspriserna, sig Tyskland att (cid:229)rligen senast den 30 september till kommissionen l(cid:228)mna uppgifter om produktionskostnaderna f(cid:246)r f(cid:246)re- g(cid:229)ende (cid:229)r, samt alla uppgifter som anges i artikel 9 i beslut nr 3632/93/EKSG. Om de villkor som anges i artikel 3. 2 i beslut nr 3632/93/EKSG inte kan uppfyl- las, skall Tyskland f(cid:246)r kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) korrige- rande (cid:229)tg(cid:228)rder, s(cid:229)som en granskning av klassifice- ringen av gruvanl(cid:228)ggningar enligt artiklarna 3 och 4 i beslutet. denna (cid:229)rliga specifikation skall Tyskland st(cid:228)lla till f(cid:246)r- fogande alla uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att kontrollera att de kriterier som anges i de n(cid:228)mnda artiklarna (cid:228)r uppfyllda. D(cid:229) den godk(cid:228)nt st(cid:246)den har kommissionen tagit h(cid:228)n- syn till kravet att de sociala och regionala f(cid:246)ljderna av omstruktureringen s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt skall mildras. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Tyskland bemyndigas att vidta f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r kolindustrin: a) Ett driftst(cid:246)d p(cid:229) 5 171 miljoner tyska mark enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG. b) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 3 164 miljoner tyska mark f(cid:246)r drifts- nr artikel beslut enligt 4 i inskr(cid:228)nkning 3632/93/EKSG. c) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 81 miljoner tyska mark enligt artikel 3 i beslut nr 3632/93/EKSG f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla arbets- kraft i gruvor under jord (Bergmannspr(cid:228)mie). d) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 161 miljoner tyska mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader enligt artikel 5 i beslut nr f(cid:246)retagen RAG 3632/93/EKSG till Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG och Preus- sag Anthrazit GmbH. f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r e) Ett st(cid:246)d p(cid:229) 850 miljoner tyska mark f(cid:246)r att t(cid:228)cka extraordin(cid:228)ra kostnader enligt artikel 5 i beslut nr 3632/93/EKSG till f(cid:246)retagen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG och Sophia Jacoba GmbH, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dessa f(cid:246)re- tag att t(cid:228)cka de kostnader som uppst(cid:229)r eller upp- st(cid:229)tt genom omstruktureringen av kolindustrin och som inte h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n den l(cid:246)pande produktionen. f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Enligt artikel 3. 1 andra strecksatsen och artikel 9. 2 och 9. 3 i beslut nr 3632/93/EKSG skall kommissionen bed(cid:246)ma om de st(cid:246)d som beviljats f(cid:246)r den l(cid:246)pande pro- duktionen (cid:246)verensst(cid:228)mmer med m(cid:229)len i artiklarna 3 och 4 i det beslutet. Tyskland skall d(cid:228)rf(cid:246)r senast den 30 september 1999 l(cid:228)mna uppgifter om de faktiskt utbetalade st(cid:246)den samt om eventuella justeringar av de belopp som ursprungligen anm(cid:228)lts. I samband med Artikel 2 Enligt Artikel 86 i EKSG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)rbinder sig Tysk- land att vidta alla allm(cid:228)nna eller s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r (cid:228)gnade att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de f(cid:246)rpliktelser som f(cid:246)ljer av detta beslut uppfylls. Tyskland skall s(cid:228)ker- 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/23 st(cid:228)lla att de godk(cid:228)nda st(cid:246)den endast anv(cid:228)nds f(cid:246)r de n(cid:228)mnda syftena och att alla icke betalda, (cid:246)verskattade eller felaktigt anv(cid:228)nda utgifter f(cid:246)r poster i detta beslut betalas tillbaka till Tyskland. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till F(cid:246)rbundsrepubliken Tysk- land. Artikel 3 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 2 december 1998. Tyskland skall senast den 30 september 1999 anm(cid:228)la vilka st(cid:246)dbelopp som faktiskt har betalats ut under kolproduktions(cid:229)ret 1998, och l(cid:228)mna de uppgifter som anges i artikel 9 i beslut nr 3632/93/EKSG. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Christos PAPOUTSIS Ledamot av kommissionen