title: Verordnung (EG) Nr. 2636/98 der Kommission vom 9. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
fresh fruit
fresh vegetable
import
reference price

formats: pdf print

text: 10. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 335/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 2636/98 DER KOMMISSION vom 9. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 10. Dezember 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 9. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. L 335/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 10. 12. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 9. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 204 999 052 204 999 052 204 388 999 204 999 052 464 999 052 388 528 600 999 039 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 71,4 91,0 81,2 85,3 85,3 96,6 96,5 96,5 41,7 46,0 45,4 44,4 68,0 68,0 61,1 258,6 159,9 57,9 47,7 40,0 75,8 55,4 75,0 13,2 46,3 89,1 75,1 59,7 85,4 62,6 90,2 60,1 74,6 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: 98/720/CE: Decisione della Commissione del 9 dicembre 1998 che modifica per la terza volta la decisione 98/339/CE che reca talune misure protettive contro la peste suina classica in Spagna [notificata con il numero C(1998) 3912] (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Spain
animal plague
export restriction
health certificate
swine
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: L 342/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 12. 98 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 9 dicembre 1998 che modifica per la terza volta la decisione 98/339/CE che reca talune misure protettive contro la peste suina classica in Spagna [notificata con il numero C(1998) 3912] (Testo rilevante ai fini del SEE) (98/720/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 90/425/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa ai controlli veterinari e zootecnici applica- bili negli scambi intracomunitari di taluni animali vivi e prodotti di origine animale, nella prospettiva della realiz- zazione del mercato interno (1), modificata da ultimo dalla direttiva 92/118/CEE (2), in particolare l’articolo 10, para- grafo 4, considerando che in Spagna si sono manifestati focolai di peste suina classica; considerando che la Spagna ha adottato provvedimenti nel quadro della direttiva 80/217/CEE del Consiglio, del 22 gennaio 1980, che stabilisce misure comunitarie di lotta contro la peste suina classica (3), modificata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia; considerando che, in seguito alla situazione epidemiolo- gica, (cid:138) stato necessario adottare la decisione 97/285/CE della Commissione, del 30 aprile 1997, recante talune misure protettive contro la peste suina classica in Spagna (4), modificare successivamente tale decisione con le decisioni 97/446/CE (5), 98/93/CE (6) e 98/271/CE (7) e abrogarla con la decisione 98/339/CE (8), nonch(cid:130) modifi- care la decisione 98/339/CE con le decisioni 98/ 411/CE (9) e 98/555/CE (10); considerando che la Spagna ha adottato il programma nazionale di sorveglianza sierologica per la peste suina classica approvato con la decisione 98/176/CE della Commissione (11); in seguito all’evoluzione favorevole considerando che, della peste suina classica nella provincia di Saragoza, (cid:138) necessario modificare le misure vigenti per quanto concerne il trasporto di suini e gli scambi di sperma di verri provenienti da alcune zone della Spagna; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 L’allegato I della decisione 98/339/CE (cid:138) sostituito dall’al- legato della presente decisione. Articolo 2 Gli Stati membri modificano le misure applicate agli scambi per renderle conformi alla presente decisione. Essi ne informano immediatamente la Commissione. Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 9 dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 29. (2) GU L 62 del 15. 3. 1993, pag. 49. (3) GU L 47 del 21. 2. 1980, pag. 11. (4) GU L 114 dell’1. 5. 1997, pag. 47. (5) GU L 190 del 19. 7. 1997, pag. 48. (6) GU L 18 del 23. 1. 1998, pag. 35. (7) GU L 120 del 23. 4. 1998, pag. 23. (8) GU L 148 del 19. 5. 1998, pag. 43. (9) GU L 188 del 2. 7. 1998, pag. 40. (10) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 84. (11) GU L 65 del 5. 3. 1998, pag. 26. 17. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 342/31 ALLEGATO «ALLEGATO I Comarcas veterinarias nella provincia di Siviglia Los Alcores»


title: Reglamento (CE) nº 2650/98 de la Comisión de 9 de diciembre de 1998 por el que se establecen normas de gestión y de distribución específicas respecto a determinados contingentes textiles cuantitativos establecidos por el Reglamento (CE) nº 517/94 para 1999

eurovoc_concepts:
import
import licence
import policy
quantitative restriction
textile product
third country

text: 10. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 335/43 REGLAMENTO (CE) No 2650/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 9 de diciembre de 1998 por el que se establecen normas de gesti(cid:155)n y de distribuci(cid:155)n espec(cid:146)ficas respecto a determinados contingentes textiles cuantitativos establecidos por el Regla- mento (CE) no 517/94 para 1999 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 517/94 del Consejo, de 7 de marzo de 1994, relativo al r(cid:130)gimen com(cid:156)n aplicable a las importaciones de productos textiles de determinados pa(cid:146)ses terceros que no est(cid:130)n cubiertos para Acuerdos bila- terales, Protocolos, otros Acuerdos o por otros reg(cid:146)menes espec(cid:146)ficos comunitarios de importaci(cid:155)n (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1457/ 97 de la Comisi(cid:155)n (2) y, en particular, los apartados 3 y 6 de su art(cid:146)culo 17 y los apartados 2 y 3 de su art(cid:146)culo 21, en relaci(cid:155)n con el apartado 3 de su art(cid:146)culo 25, Considerando que el Consejo, mediante su Reglamento (CE) no 517/94, estableci(cid:155) contingentes cuantitativos a la importaci(cid:155)n de determinados productos textiles origina- rios de determinados pa(cid:146)ses terceros y dispuso, en el apar- tado 2 del art(cid:146)culo 17 de dicho Reglamento, que estos contingentes se asignar(cid:145)n seg(cid:156)n el orden cronol(cid:155)gico de recepci(cid:155)n de las notificaciones de los Estados miembros aplicando el principio de prioridad por orden de llegada; Considerando que el apartado 3 del art(cid:146)culo 17 del Regla- mento (CE) no 517/94 dispone que es posible, en deter- minadas circunstancias, recurrir a m(cid:130)todos de asignaci(cid:155)n que difieran del m(cid:130)todo de atribuci(cid:155)n basado exclusiva- mente en el orden cronol(cid:155)gico de recepci(cid:155)n de las notifi- caciones de los Estados miembros, as(cid:146) como prever la divisi(cid:155)n de los contingentes en tramos, o reservar una parte de un l(cid:146)mite cuantitativo espec(cid:146)fico para las solici- tudes apoyadas por la prueba de resultados anteriores en materia de importaci(cid:155)n; Considerando que, por otra parte, con el fin de no perturbar la continuidad de los intercambios, es deseable adaptar, antes del principio del a(cid:157)o contingentario, las modalidades de gesti(cid:155)n y de distribuci(cid:155)n de los contin- gentes establecidos para el a(cid:157)o 1999 por el Reglamento (CE) no 517/94; Considerando que las reglas previstas en el Reglamento (CE) no 2458/97 de la Comisi(cid:155)n (3), por el que se esta- blecen normas de gesti(cid:155)n y de distribuci(cid:155)n espec(cid:146)ficas respecto a determinados contingentes textiles cuantita- tivos establecidos por el Reglamento (CE) no 517/94 para 1998 han sido consideradas satisfactorias; Considerando que, por consiguiente, parece conveniente flexibilizar el m(cid:130)todo de asignaci(cid:155)n basado en el orden cronol(cid:155)gico de recepci(cid:155)n de las notificaciones de los Estados miembros seg(cid:156)n el principio de prioridad por (1) DO L 67 de 10. 3. 1994, p. 1. (2) DO L 199 de 26. 7. 1997, p. 6. (3) DO L 340 de 11. 12. 1997, p. 31. orden de llegada, con el fin de satisfacer al mayor n(cid:156)mero de operadores, limitando las cantidades que deben asig- narse a cada operador sobre la base de este m(cid:130)todo a una cantidad m(cid:145)xima; Considerando que, no obstante, procede garantizar en la medida de lo posible cierta continuidad de los intercam- bios comerciales y que, a tal efecto, se considera conve- niente, tambi(cid:130)n por razones de eficacia en la gesti(cid:155)n de los contingentes, permitir a los operadores presentar una primera solicitud de autorizaci(cid:155)n de importaci(cid:155)n en 1999 hasta un total de las cantidades que hayan importado, para la misma categor(cid:146)a y del mismo pa(cid:146)s tercero, durante el a(cid:157)o 1998; Considerando que, para conseguir una utilizaci(cid:155)n (cid:155)ptima de los contingentes, conviene prever que todo operador podr(cid:145), despu(cid:130)s de utilizar una licencia al 50 %, presentar una nueva solicitud de licencia que no supere una cantidad previamente determinada en la medida en que sigan quedando cantidades disponibles en los contin- gentes; Considerando que, en aras de una buena gesti(cid:155)n, conviene fijar el per(cid:146)odo de validez de las autorizaciones de importaci(cid:155)n en nueve meses a partir de la fecha de entrega y no autorizar esta entrega por los Estados miem- bros, despu(cid:130)s de que se haya notificado la decisi(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n a los Estados miembros, m(cid:145)s que en la medida en que el operador interesado pueda justificar la exis- tencia de un contrato y certifique, excepto en los casos previstos expresamente, no haberse beneficiado anterior- mente de conformidad con el presente Reglamento, para las categor(cid:146)as y los pa(cid:146)ses afectados, de una autorizaci(cid:155)n de importaci(cid:155)n dentro de la Comunidad; que, sin embargo se autoriza a las autoridades nacionales compe- tentes a prorrogar durante tres meses y hasta el 31 de marzo de 2000, a petici(cid:155)n de los importadores intere- sados, la validez de las licencias cuyo grado de utilizaci(cid:155)n haya alcanzado al menos un 50 % en el momento de la solicitud de pr(cid:155)rroga; Considerando que estas medidas se atienen al dictamen emitido por el Comit(cid:130) del Reglamento (CE) no 517/94, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El presente Reglamento establece determinadas normas espec(cid:146)ficas relativas a la gesti(cid:155)n de los contingentes cuan- titativos establecidos por el Reglamento (CE) no 517/94 y aplicables para el a(cid:157)o 1999. L 335/44 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 12. 98 Art(cid:146)culo 2 Los contingentes contemplados en el art(cid:146)culo 1 y reco- gidos en los anexos IIIB y IV del Reglamento (CE) no 517/94 se asignar(cid:145)n siguiendo el orden cronol(cid:155)gico de recepci(cid:155)n por la Comisi(cid:155)n de las notificaciones efec- tuadas por los Estados miembros de las solicitudes de los operadores individuales referentes a cantidades que no podr(cid:145)n exceder, por cantidades m(cid:145)ximas indicadas en el anexo seg(cid:156)n el principio de prioridad por orden de llegada. cada operador, las No obstante, estas cantidades m(cid:145)ximas no se aplicar(cid:145)n en el caso de operadores que, al presentar su primera soli- citud correspondiente al a(cid:157)o 1999 para cada categor(cid:146)a y cada pa(cid:146)s tercero afectado, puedan justificar ante las auto- ridades nacionales competentes, sobre la base de las licen- cias de importaci(cid:155)n que se les concedieron para el a(cid:157)o 1998, haber importado efectivamente del mismo tercer pa(cid:146)s cantidades superiores a las cantidades m(cid:145)ximas mencionadas para la misma categor(cid:146)a. Para estos opera- dores, el importe que podr(cid:145) ser autorizado por las autori- dades competentes no podr(cid:145) ser superior, dentro del l(cid:146)mite de las cantidades disponibles, a la cantidad efectiva- mente importada en 1998 del mismo pa(cid:146)s tercero y para la misma categor(cid:146)a. Art(cid:146)culo 3 Todo importador que haya utilizado una licencia en un grado igual o superior al 50 % de la cantidad que se le asign(cid:155) en virtud del presente Reglamento podr(cid:145) presentar una nueva solicitud de licencia para la misma categor(cid:146)a, y el mismo pa(cid:146)s de origen, para cantidades que no excedan las cantidades m(cid:145)ximas recogidas en el anexo en la medida en que sigan quedando cantidades disponibles en el contingente. Art(cid:146)culo 4 Las solicitudes de autorizaciones de importaci(cid:155)n podr(cid:145)n presentarse a la Comisi(cid:155)n a partir del 4 de enero de 1999 a las 10. 00 h (hora de Bruselas). El per(cid:146)odo de validez de las autorizaciones de importaci(cid:155)n ser(cid:145) de nueve meses a partir de la fecha de entrega, pero, en cualquier caso, durar(cid:145) a m(cid:145)s tardar hasta el 31 de diciembre de 1999. No obstante, se autoriza a las autoridades nacionales compe- tentes a prorrogar tres meses, a petici(cid:155)n de los importa- dores interesados, pero en cualquier caso a m(cid:145)s tardar hasta el 31 de marzo de 2000, la validez de las licencias cuyo grado de utilizaci(cid:155)n haya alcanzado al menos un 50 % en el momento de la demanda de la pr(cid:155)rroga. Las autorizaciones de importaci(cid:155)n s(cid:155)lo ser(cid:145)n concedidas por las autoridades competentes de los Estados miembros previa notificaci(cid:155)n de la decisi(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n cuando el operador interesado pueda justificar la existencia de un contrato y, sin perjuicio de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 3, certifique mediante una declaraci(cid:155)n escrita no haberse beneficiado anteriormente dentro de la Comunidad, para la categor(cid:146)a y el pa(cid:146)s afectados, de una autorizaci(cid:155)n de importaci(cid:155)n concedida en aplicaci(cid:155)n del presente Regla- mento. Art(cid:146)culo 5 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de enero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 9 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Leon BRITTAN Vicepresidente 10. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 335/45 ANEXO Cantidades maximas contempladas en el art(cid:146)culo 2 Pa(cid:146)s tercero Categor(cid:146)a Unidad Cantidades m(cid:145)ximas Corea del Norte 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 24 26 27 28 29 31 36 37 39 59 61 68 69 70 73 74 75 76 77 78 83 87 109 117 118 142 151A 151B 161 kg kg kg piezas piezas piezas piezas piezas kg pares piezas piezas piezas piezas piezas kg piezas kg piezas piezas piezas piezas piezas piezas piezas kg kg kg kg kg kg piezas piezas piezas piezas piezas kg kg kg kg kg kg kg kg kg kg kg kg 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 2 500 2 500 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 L 335/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 12. 98 Pa(cid:146)s tercero Categor(cid:146)a Unidad Cantidades m(cid:145)ximas Rep(cid:156)blicas de Bosnia y Hercegovina y de Croacia Rep(cid:156)blica Federativa de Yugoslavia 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 kg kg kg kg piezas piezas piezas piezas kg piezas piezas kg kg kg kg kg piezas piezas piezas piezas kg piezas piezas kg 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000


title: Regolamento (CE) n. 2636/98 della Commissione del 9 dicembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

text: 10. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 335/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 2636/98 DELLA COMMISSIONE del 9 dicembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 10 dicembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 9 dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. L 335/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 10. 12. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 9 dicembre 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 204 999 052 204 999 052 204 388 999 204 999 052 464 999 052 388 528 600 999 039 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 71,4 91,0 81,2 85,3 85,3 96,6 96,5 96,5 41,7 46,0 45,4 44,4 68,0 68,0 61,1 258,6 159,9 57,9 47,7 40,0 75,8 55,4 75,0 13,2 46,3 89,1 75,1 59,7 85,4 62,6 90,2 60,1 74,6 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: Regulamento (CE) nº 2656/98 da Comissão de 9 de Dezembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 28/97 e estabelece a estimativa das necessidades de abastecimento dos departamentos franceses ultramarinos em óleos vegetais (com excepção do azeite), destinados à indústria de transformação

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
agricultural product
processing industry
supply balance sheet
vegetable oil

text: L 335/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 12. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2656/98 DA COMISS(cid:212)O de 9 de Dezembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 28/97 e estabelece a estimativa das necessidades de abastecimento dos departamentos franceses ultramarinos em (cid:155)leos vegetais (com excep(cid:135)(cid:209)o do azeite), destinados (cid:133) ind(cid:156)stria de transforma(cid:135)(cid:209)o A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3763/91 do Conselho, de 16 de Dezembro de 1991, que estabelece medidas espec(cid:146)ficas relativas a determinados produtos agr(cid:146)colas a favor dos departamentos franceses ultrama- rinos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2598/95 (2), nomeadamente, o nº 6 do seu artigo 2º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 28/97 da Comiss(cid:209)o, de 9 de Janeiro de 1997, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o das medidas espec(cid:146)ficas para o abaste- cimento dos departamentos franceses ultramarinos no respeitante a determinados (cid:155)leos vegetais destinados (cid:133) ind(cid:156)stria de transforma(cid:135)(cid:209)o, bem como a estimativa das necessidades de abastecimento (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2296/98 (4), estabeleceu a estimativa de abastecimento nesses produtos para 1998; Considerando que o artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 3763/91 disp(cid:210)e que as estimativas das necessidades de abastecimento relativamente aos produtos agr(cid:146)colas essen- ciais para consumo humano e para transforma(cid:135)(cid:209)o s(cid:209)o elaboradas anualmente; que, por conseguinte, h(cid:145) que esta- belecer a estimativa das necessidades de abastecimento em (cid:155)leos vegetais destinados (cid:133) ind(cid:156)stria de transforma(cid:135)(cid:209)o nos departamentos franceses ultramarinos para 1999; que, consequentemente, (cid:130) necess(cid:145)rio alterar o anexo do Regu- lamento (CE) nº 28/97; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o das Mat(cid:130)rias Gordas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo do Regulamento (CE) nº 28/97 (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 9 de Dezembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 356 de 24. 12. 1991, p. 1. (2) JO L 267 de 9. 11. 1995, p. 1. (3) JO L 6 de 10. 1. 1997, p. 15. (4) JO L 287 de 24. 10. 1998, p. 8. 10. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 335/57 ANEXO «ANEXO Estimativa de abastecimento dos departamentos franceses ultramarinos em (cid:155)leos vegetais (com excep(cid:135)(cid:209)o do azeite) destinados (cid:133) ind(cid:156)stria de transforma(cid:135)(cid:209)o dos c(cid:155)digos NC 1507 a 1516 (com excep(cid:135)(cid:209)o dos c(cid:155)digos 1509 e 1510) para 1999 Departamento Quantidades (em toneladas) Guiana Martinica Reuni(cid:209)o Guadalupe 400 2 000 9 200 300 Total 11 900»


title: Komisijas lēmums (1998. gada 9. decembris) par kārtību, kādā īstenojama Padomes Direktīva 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 3950)Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
EU statistics
data collection
derogation from EU law
information system
statistical method
tourism

text: 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 31999D0035 15. 1. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 9/23 KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 9. decembris) par kārtību, kādā īstenojama Padomes Direktīva 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 3950) (Dokuments attiecas uz EEZ) (1999/35/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 23. novembra Direktīvu 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē (1) un jo īpaši tās 3. , 7. un 10. pantu, tā kā, lai vācamie statistikas dati būtu saskaņoti, jādefinē to aprak- sti; 1. pants Piemērojot Direktīvas 95/57/EK 3. pantu, izmanto šā lēmuma I pielikumā definētos vācamo datu aprakstus un korekcijas iedalījumā pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas. 2. pants Piemērojot Direktīvas 95/57/EK 7. pantu, izmanto šā lēmuma II pielikumā aprakstītos sīkos noteikumus par datu iesniegšanas procedūrām. 3. pants tā kā, lai atvieglotu datu vākšanu, jānosaka prasīto datu iesnieg- šanas procedūras; Piemērojot Direktīvas 95/57/EK 10. pantu, izmanto šā lēmuma III pielikumā aprakstītās dalībvalstīm piešķiramās atkāpes. tā kā pārejas laikā dalībvalstīm jāpiešķir vajadzīgās atkāpes, lai tās savas statistikas sistēmas varētu pielāgot Direktīvas 95/57/EK pra- sībām; 4. pants Lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 9. decembrī tā kā šajā lēmumā noteiktie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmas komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Yves-Thibault DE SILGUY (1) OV L 291, 6. 12. 1995. , 32. lpp. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 I PIELIKUMS Vācamo datu apraksti 1. IZMITINĀŠANAS STATISTIKA 1. 1. TŪRISTU IZMITINĀŠANAS IESTĀŽU UN MĪTŅU DEFINĪCIJAS Tūristu izmitināšanas vieta Definīcija: Iestāde, kas regulāri vai neregulāri piedāvā naktsmītni tūristiem. Tūristu izmitināšanas vietu veidi ir šādi: i) Kolektīvas tūristu izmitināšanas iestādes. Viesnīcas un līdzīgas iestādes — Viesnīcas — Līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes — Atpūtas mītnes — Kempingi — Jahtu ostas — Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes, kas citur nav klasificētas Specializētas iestādes — Veselības aprūpes iestādes — Darba un atpūtas nometnes — Sabiedriskais transports — Konferenču centri ii) Privātas tūristu izmitināšanas vietas Īrētas izmitināšanas vietas — Īrētas istabas ģimeņu mājās — Mājokļi, ko īrē no privātpersonām vai profesionālām aģentūrām Pārējie privātas izmitināšanas vietu veidi — Otrā dzīvesvieta — Izmitināšana par brīvu, ko piedāvā radinieki vai draugi — Pārējās privātās izmitināšanas vietas, kas citur nav klasificētas Šajā pielikumā dotajās izmitināšanas iestāžu definīcijās ir iekļautas atsauces uz NACE Rev 1 un CPA grupām. CPA atbilst NACE, bet ir sīkāk izstrādāta klasifikācija. Tūrisma definīciju atbilsme NACE klasifikācijai ir gandrīz pilnīga, izņemot nelielu atšķirību kategorijā “Viesnīcas un līdzīgas iestādes”. Saskaņā ar NACE un CPA skaidrojošām piezīmēm dažas līdzīgas iestādes, jo īpaši “viesu nami, lauku mājas, pansiju piedāvāta izmitināšana un ar to saistīti pakalpojumi” ir iekļautas kategorijā “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums” (NACE 55. 23). Taču vairākums viesnīcu un līdzīgu iestāžu ir iekļautas NACE grupās 55. 11 un 55. 12, jo skaidrojošajās piezīmēs skaidri teikts, ka minētajās grupās ieskaitāmas “viesnīcas, moteļi un līdzīgas izmitināšanas vietas”. 1. 1. 1. Kolektīvas tūristu izmitināšanas iestādes Definīcija: Izmitināšanas iestādes, kas piedāvā naktsmītni ceļotājiem istabās vai citās telpās, kur piedāvāto vietu skaitam ir jābūt lielākam nekā noteikta minimuma personu grupām, kas pārsniedz vienas ģimenes apmēru, un visām vietām iestādē jābūt pakļautām kopīgai komerciāla tipa vadībai pat tad, ja tā ir bezpeļņas iestāde. 32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. V i e s n ī c a s u n l ī d z ī g a s i e s t ā d e s Definīcija: Viesnīcās un līdzīgās iestādēs istabas ir tādā skaitā, kas pārsniedz noteiktu minimumu; iestādēm ir kopīga vadība; iestādes piedāvā noteiktus pakalpojumus, tostarp apkalpošanu istabās, gultas klāšanu un sanitāro labierīcību tīrīšanu; iestādes var grupēt pa veidiem un kategorijām pēc piedāvātā aprīkojuma un pakalpojumiem; iestādes neietilpst specializēto iestāžu kategorijā. Viesnīcas Definīcija: Viesnīcas, dzīvokļu tipa viesnīcas, moteļi, ceļmalas iebraucamās vietas, pludmales viesnīcas, atpūtas rezidences un līdzīgas iestādes, kas piedāvā viesnīcu pakalpojumus, kuros ietilpst vairāk nekā ikdienas gultas klāšana un istabu un sanitāro labierīcību tīrīšana. (Vienāds ar NACE 55. 1. grupas viesnīcām (kur minētas viesnīcas, moteļi, ceļmalas iebraucamās vietas un viesnīcas, kur var rīkot konferences). NACE dots sīkāks iedalījums 55. 11. grupā, kur iekļautas viesnīcas un moteļi ar restorānu, un 55. 12. grupā, kur iekļautas viesnīcas un moteļi bez restorāna. CPA grupas 55. 11. 10 un 55. 12. 10 ir tām ekvivalentas. ) Līdzīgas iestādes Definīcija: tūristu rezidences un līdzīgas izmitināšanas vietas istabās, piedāvājot ierobežotu klāstu viesnīcu Pansijas, pakalpojumu, kuros ietilpst ikdienas gultas klāšana un istabu un sanitāro labierīcību tīrīšana. Šajā grupā ietilpst arī izmitināšana viesu mājās, naktsmītnēs ar brokastīm un lauku mājās. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums” (kur ieskaita visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas). Grupā 55. 2 viesu mājas un lauku mājas izdalītas atsevišķi. Ietilpst CPA apakškategorijā 55. 23. 13 “Mēbelētu izmitināšanas vietu īslaicīga izīrēšana un iznomāšana”, kur ietilpst arī privāta īslaicīga izīrēšana. ) P ā r ē j ā s k o l e k t ī v ā s i e s t ā d e s u n s p e c i a l i z ē t ā s i e s t ā d e s Definīcija: Jebkura tūristiem paredzēta iestāde, kas var būt arī bezpeļņas iestāde, kam ir kopīga vadība un kas piedāvā minimālus parastus pakalpojumus (neietverot ikdienas gultas klāšanu), bet kam nav noteikti jābūt istabu veidā, tā vietā var piedāvāt, piemēram, dažādas mītnes vietas, kempingus vai kopmītnes, un kas bieži papildus izmitināšanas pakalpojumiem veic arī citas darbības, piemēram, veselības aprūpes, sociālās labklājības vai transporta jomā. Atpūtas mītnes Definīcija: Kolektīvas iestādes ar kopīgu vadību, piemēram, tūristu mājiņu vai bungalo kompleksi, kas piemēroti atsevišķai dzīvošanai un piedāvā ierobežotu klāstu viesnīcu pakalpojumu (izņemot ikdienas gultas klāšanu un tīrīšanu). (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietver galveno daļu no CPA grupas 55. 23. 12 “Atpūtas centru un atpūtas namu pakalpojumi”. ) Atpūtas ciematiņus, kas piedāvā viesnīcu pakalpojumus, saskaņā ar definīciju pieskaita viesnīcām pat tad, ja tie parasti nav izkārtoti istabu veidā. Šajā grupā iekļaujamas tikai tādas iestādes, kas nepiedāvā viesnīcu pakalpojumus. Kempingi Definīcija: Kempingi sastāv no kolektīviem objektiem slēgtās zonās, kas paredzētas teltīm, dzīvojamām autopiekabēm, treileriem vai pārvietojamām mājiņām. Visiem objektiem ir kopīga vadība un tajos piedāvā dažus tūristu pakalpojumus (veikals, informācija, atpūtas iespējas). (Vienāds ar NACE grupu 55. 22 “Kempingi”, kur ietver arī dzīvojamo autopiekabju stāvvietas. Vienāds ar CPA grupu 55. 22. 10. ) Kempingos izīrē vietas teltīm, dzīvojamām autopiekabēm, pārvietojamām mājiņām un līdzīgām pajumtēm apmeklētājiem, kas paliek pa nakti, vēloties pavadīt šajā vietā vienu nakti, vairākas diennaktis vai nedēļas — tādā gadījumā viņiem piedāvā pagaidu laukumu, kā arī cilvēkiem, kas vēlas īrēt pastāvīgu laukumu uz veselu sezonu vai gadu. Uz ilgāku laiku (vairāk nekā vienu gadu) īrētus pastāvīgos laukumus var uzskatīt par privātu izmitināšanu. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 33 Jahtu ostas Definīcija: Te ietilpst laivu ostas, kur laivu īpašnieki var īrēt piestātni ūdenī vai uz sauszemes, sezonu vai gadu ilgi, kā arī ostas garāmbraucošiem kuģiem, kad jūrnieki par piestāšanu maksā par nakti. Šos abus veidus var kombinēt. Tiek piedāvātas vismaz dažas sanitārās labierīcības. Jahtu ostas pārvalda ūdenssporta klubi, uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes. (Ietilpst NACE grupā 63. 22 “Pārējie ūdenstransporta palīgdarbību veidi” vai, iespējams, grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, vai grupā 92. 62 “Pārējās sporta nodarbes”. Ietilpst CPA grupā 63. 22. 11 “Ostu un ūdensceļu operāciju pakalpojumi” (izņemot kravu apstrādi) vai, iespējams, grupā 55. 23. 15 “Pārējie īslaicīgas izmitināšanas pakalpojumi, kas citur nav klasificēti”, vai grupā 55. 23. 14 “Guļamvagonu pakalpojumi un guldināšanas pakalpojumi citos transportlīdzekļu veidos”, vai grupā 92. 62. 13 “Pārējie ar sporta pasākumiem saistīti pakalpojumi, kas citur nav klasificēti”. ) Pārējās kolektīvās iestādes, kas citur nav klasificētas Definīcija: Te ietilpst jauniešu viesnīcas, tūristu kopmītnes, grupu izmitināšanas vietas, atpūtas nami veciem ļaudīm, atpūtas vietas darbiniekiem un strādnieku viesnīcas, studentu kopmītnes un skolu kopmītnes, kā arī citi līdzīgi objekti, kam ir kopīga vadība, sociāla nozīme un ko bieži subsidē. (Ietver NACE grupu 55. 21 “Jauniešu viesnīcas un kalnu tūristu bāzes” un daļu no grupas 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietver CPA grupu 55. 21. 10 “Jauniešu viesnīcu un kalnu tūristu bāžu pakalpojumi” un daļu no grupas 55. 23. 15 “Pārējie īslaicīgas izmitināšanas pakalpojumi, kas citur nav klasificēti”. ) Veselības aprūpes iestādes Definīcija: Ietver ārstniecības un veselības aprūpes iestādes, kas piedāvā izmitināšanu, piemēram, kūrortus, sanatorijas, kalnu sanatorijas, rehabilitācijas centrus, dziednīcas un citas līdzīgas iestādes. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums” (kur ieskaita visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas) vai, iespējams, grupā 85. 14 “Pārējā darbība cilvēku veselības aprūpes jomā”. Ietilpst CPA grupā 55. 23. 15 “Pārējie īslaicīgas izmitināšanas pakalpojumi, kas citur nav klasificēti” vai, iespējams, grupā 85. 14. 15 “Iedzīvotāju veselības aprūpes pakalpojumi, kas nav slimnīcu pakalpojumi”. ) Veselības aprūpes iestādes, kas piedāvā viesnīcu pakalpojumus, saskaņā ar definīciju jāpieskaita pie viesnīcām. Šajā grupā iekļaujamas tikai tādas iestādes, kas nepiedāvā viesnīcu pakalpojumus. Darba un atpūtas nometnes Definīcija: Ietver nometnes, kas piedāvā izmitināšanu atpūtas aktivitātēm, piemēram, lauksaimniecības, arheoloģijas vai ekoloģijas darba nometnes, atpūtas nometnes, skautu nometnes, kalnu tūristu bāzes, atpūtas mājiņas un citas līdzīgas iestādes. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietver CPA grupu 55. 23. 11 “Bērnu atpūtas nometņu pakalpojumi” un daļu no grupas 55. 23. 12 “Atpūtas centru vai atpūtas namu pakalpojumi”. ) Šajā grupā ietver arī bērnu nometnes, izmitināšanu burāšanas vai jāšanas skolās un citus sporta centrus (kas nesniedz viesnīcu pakalpojumus). Sabiedriskais transports Definīcija: Ietver izmitināšanu ar pārgulēšanas iespējām sabiedriskajā transportā, kas ir neatdalāma izmaksu ziņā; galvenokārt vilcienos, uz kuģiem un prāmjiem. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Šī grupa ir gandrīz vienāda ar CPA grupu 55. 23. 14 “Guļamvagonu pakalpojumi un guldināšanas pakalpojumi citos transportlīdzekļu veidos”. ) Sabiedriskais transports ir izmitināšanas iestāžu īpaša grupa, jo tam nav pastāvīgas atrašanās vietas (viesnīcas uz kuģiem, kas nekad nepārvietojas, klasificē kā viesnīcas). Personas, kas pavada vienu vai vairākas naktis uz izpriecu braucienu kuģiem, ir īslaicīgi apmeklētāji galamērķa valstī, bet pēc izbraukšanas valsts ieskatiem — uz ārzemēm ceļojoši tūristi. 34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Konferenču centri Definīcija: Iestādes, kas piedāvā izmitināšanu un kam ir specializēts aprīkojums kongresiem, konferencēm, kursiem, arodmācībām, meditācijai, reliģiskiem pasākumiem vai jauniešu praksēm. Izmitināšanu pa nakti vai nu attiecīgajā iestādē, vai citā tās noorganizētā vietā parasti piedāvā tikai konkrēto pasākumu dalībniekiem. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietilpst CPA grupā 55. 23. 15 “Pārējie īslaicīgas izmitināšanas pakalpojumi, kas citur nav klasificēti”. ) Konferenču centri, kas piedāvā viesnīcu pakalpojumus, saskaņā ar definīciju pieskaitāmi viesnīcām. Šajā grupā iekļaujamas tikai tādas iestādes, kas nepiedāvā viesnīcu pakalpojumus. Pilna laika studentus neuzskata par konferenču centru viesiem. D a ž ā d u i z m i t i n ā š a n a s v e i d u k o m b i n ē š a n a v i e n ā i e s t ā d ē Praksē bieži viena un tā pati iestāde piedāvā dažādus izmitināšanas veidus. Iespējami šādi risinājumi: i) sadalīt iestādi divās (vai vairākās) iestādēs. Šis ir labākais risinājums, ja iestādei tas ir iespējams (un ja tā to vēlas); ii) otro izmitināšanas veidu neņemt vērā, ja tā jauda ir zemāka par valstī noteikto minimumu; iii) klasificēt pēc galvenā veida. Galveno veidu var noteikt pēc jaudas (kas ir visbiežāk piemērotā metode) vai pēc jaudas izmantojuma (vai pēc citiem kritērijiem). 1. 1. 2. Privāta tūristu izmitināšana Definīcija: Pārējie tūristu izmitināšanas veidi, kas neatbilst “iestādes” definīcijai. Tūristus izmitinot privāti, par maksu vai bez maksas tiek piedāvāts ierobežots skaits vietu. Katra izmitināšanas vienība (istaba, mājoklis) ir neatkarīga un tajā parasti uzturas vai nu tūristi vienu nedēļu, nedēļas nogali, divas nedēļas vai mēnesi, vai arī īpašnieki kā savās otrajās vai brīvdienu mājās. Ī r ē t a s i z m i t i n ā š a n a s v i e t a s Īrētas istabas ģimeņu mājās Definīcija: Šajā grupā ietvertās izmitināšanas vietas atšķiras no pansijām ar to, ka tūrists apmetas tajā pašā mājā, kur parasti dzīvo arī attiecīgā ģimene, par to maksājot īri. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietilpst CPA grupā 55. 23. 13 “Mēbelētu izmitināšanas vietu īslaicīga izīrēšana un iznomāšana”, kur ietver arī viesu mājas, pansijas un naktsmītnes ar brokastīm. ) Šajā grupā neietver istabas, ko īrē pastāvīgi (ilgāk nekā gadu). No privātpersonām vai profesionālām aģentūrām īrēti mājokļi Definīcija: Ietver dzīvokļus, villas, mājas, vasarnīcas un citus mājokļus, ko kā veselu vienību uz laiku izīrē ģimenei kā tūristu izmitināšanas vietu. (Ietilpst NACE grupā 55. 23 “Pārējo citur neklasificētu izmitināšanas vietu nodrošinājums”, kur ietver visas citas iestādes, kas nav viesnīcas, kempingi vai jauniešu viesnīcas. Ietilpst CPA grupā 55. 23. 13 “Mēbelētu izmitināšanas vietu īslaicīga izīrēšana un iznomāšana”, kur ieskaita arī viesu mājas, pansijas un naktsmītnes ar brokastīm. ) C i t i p r i v ā t a s i z m i t i n ā š a n a s v e i d i Otrā dzīvesvieta Definīcija: Ietver otrās mājas/dzīvokļus, villas, mājas, vasarnīcas u. tml. , ko tūrisma ceļojumu laikā izmanto apmeklētāji, kas ir īpašnieka ģimenes locekļi. Šajā grupā ietver arī mājokļus, par kuriem vairāki īpašnieki noslēguši līgumu par apmešanos pārmaiņus. (Ietver daļu no NACE grupas 70. 20 “Sava nekustamā īpašuma izīrēšana un iznomāšana”. Ietver daļu no CPA grupas 70. 20. 11 “Sava nekustamā īpašuma izīrēšana un iznomāšana”. ) 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 35 Pastāvīgi īrējot otrās mājas, mājas, villas, kotedžas, kempinga laukumus un ostu piestātnes, tās var saistīt ar īpašumā esošiem mājokļiem un klasificēt šajā pozīcijā. Izmitināšanas vietas par brīvu, ko piedāvā radinieki vai draugi Definīcija: Šīs grupas izmitināšanas vietas attiecas uz tūristiem, kam radinieki vai draugi atļauj izmantot savas mājas vai to daļu par brīvu. (Atbilsmes NACE un CPA nav. ) Pārējās privātās izmitināšanas vietas, kas citur nav klasificētas Definīcija: Šajā grupā, kas pilnībā neiekļaujas tūristu privātas izmitināšanas galvenajā grupā, ir ietverti citi apmešanās veidi, piemēram, teltis neorganizētās vietās un laivu novietošana neoficiālās piestātnēs. (Ietver nelielu daļu no NACE grupas 71. 21 “Pārējā sauszemes transportlīdzekļu aprīkojuma iznomāšana”. Ietver daļu no CPA grupas 71. 21. 14 “Motociklu, dzīvojamo autopiekabju un dzīvojamo automobiļu izīrēšana vai iznomāšana”, kā arī nelielas daļas no citām grupām, kurās ietilpst transportlīdzekļu vai to aprīkojuma izīrēšana vai iznomāšana. ) Šajā grupā ietver jebkādas privātas izmitināšanas vietas, kas neiederas iepriekšējās grupās. Vienīgā prasība ir tāda, lai attiecīgā persona pa nakti tiešām gulētu vai censtos gulēt kādā vietā. Te ieskaita pat īslaicīgu gulēšanu pa nakti automašīnā, guļammaisā brīvā dabā vai dzelzceļa stacijā. 1. 2. MAINĪGO LIELUMU DEFINĪCIJAS 1. 2. 1. Kolektīvās tūristu izmitināšanas vietu jauda. Vietējās vienības valsts teritorijā Iestāžu skaits Definīcija: Vietēja vienība ir uzņēmums vai tā daļa, kas izvietota ģeogrāfiski noteiktā vietā. Tādā vietā vai no tās vietas tiek veikta saimnieciskā darbība, kurā — ar dažiem izņēmumiem — viena vai vairākas personas strādā (arī uz nepilnu laiku) vienam un tam pašam uzņēmumam. Izmitināšanas iestāde atbilst vietējās vienības kā ražošanas vienības definīcijai. Tas ir neatkarīgi no tā, vai tūristu izmitināšana ir galvenā vai papildu darbība. Tas nozīmē, ka visas iestādes klasificē izmitināšanas sektorā, ja to jauda pārsniedz valstī noteikto minimumu pat tad, ja apgrozījuma galveno daļu sastāda ieņēmumi no restorāna vai citiem pakalpojumiem. Guļamistabu skaits Definīcija: Guļamistaba ir vienība, ko veido viena istaba vai istabu grupa, kas izmitināšanas iestādē vai mītnē veido vienu nedalāmu īrējamu veselumu. Istabas var būt vienvietīgas, divvietīgas vai vairākvietīgas atkarībā no tā, vai to pastāvīgais aprīkojums ir paredzēts vienas, divu vai vairāku personu izmitināšanai (ir lietderīgi istabas attiecīgi arī klasificēt). Istabu skaits ir tāds skaits istabu, kāds iestādē parasti pieejams viesu (pārnakšņotāju) izmitināšanai, neiekļaujot istabas, ko izmanto iestādes darbinieki. Neiekļauj istabas, ko izmanto par pastāvīgu dzīvesvietu (ilgāk nekā gadu). Vannas istabas un tualetes neuzskata par istabām. Apartamenti ir īpašs istabas veids. Apartamenti sastāv no vienas vai vairākām istabām, bet tajos ir arī virtuve un atsevišķa vannas istaba un tualete. Apartamenti var būt ar viesnīcas pakalpojumiem (dzīvokļu tipa viesnīcas) vai bez viesnīcas pakalpojumiem. Atpūtas mājiņas, kotedžas, namiņus, vasarnīcas, bungalo un villas var uzskatīt par guļamistabām un apartamentiem, t. i. , tās var izīrēt kā veselas vienības. Gultasvietu skaits Definīcija: Gultasvietu skaitu iestādē vai mītnē nosaka, ņemot vērā to personu skaitu, kas var palikt pa nakti iestādē (mītnē) izvietotās gultās, neiekļaujot papildu gultas, ko var izvietot pēc klientu lūguma. 36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Vienvietīgu gultu uzskaita kā vienu gultasvietu, bet divvietīgu — kā divas gultasvietas. Šo vienību izmanto, mērot jebkuras izmitināšanas iestādes jaudu. Par vienu gultasvietu uzskata arī vietu kempinga laukumā vai piestātnē novietotā kuģī, kur var apmesties viena persona. Vienu stāvvietu kempinga laukumā uzskaita kā četras gultasvietas, ja faktiskais gultasvietu skaits nav zināms. 1. 2. 2. Kolektīvo izmitināšanas vietu izmantojums. Vietējie un ārzemju tūristi Iedzīvotāju un personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās Definīcija: Ieradušos (aizbraukušu) personu definē kā personu, kas ierodas kolektīvas izmitināšanas iestādē vai privātā tūristu izmitināšanas vietā (vai aizbrauc no tās) un pierakstās (izrakstās). No statistikas viedokļa nav atšķirības, vai skaita ierašanās vai aizbraukšanas. Nekādu vecuma ierobežojumu nepiemēro: bērnus uzskaita tāpat kā pieaugušos pat tad, ja bērnu palikšana pa nakti tiek piedāvāta bez maksas. Ierašanos reģistrē pēc viesa dzīvesvietas valsts un pēc mēneša. Ja iespējams, tad tādu personu, kas nav tūristi (, piem. , bēgļu), ierašanos neskaita. Tāpat izmitināšanas statistikā neieskaita vienas dienas apmeklētājus, kas attiecīgajā iestādē pavada tikai dažas stundas pa dienu (nepaliek pa nakti, ierodas un aizbrauc tajā pašā dienā). Iedzīvotāju un personu, kas nav iedzīvotāji, pavadītās naktis Definīcija: Pavadītā nakts (vai vairāku dienu uzturēšanās) ir katra nakts, ko viesis reāli pavada (pārguļot vai atrodoties) vai kurā viesis ir reģistrēts (neatkarīgi no tā, vai viņš iestādē tiešām atrodas) kolektīvā izmitināšanas iestādē vai privātā tūristu izmitināšanas vietā. Pārnakšņošanu uzskaita pēc viesa dzīvesvietas valsts un pēc mēneša. Parasti ierašanās diena atšķiras no aizbraukšanas dienas, tomēr personas, kas ierodas pēc pusnakts un aizbrauc tajā pašā dienā, uzskata par pārnakšņojušām personām. Vienai personai nevajadzētu būt reģistrētai divās izmitināšanas iestādēs vienlaikus. Ja iespējams, tad tādu personu, kas nav tūristi (, piem. , bēgļu), pārnakšņošanu neskaita. Dzīvesvietas valsts Definīcija: Personu uzskata par kādas valsts (vietas) iedzīvotāju, ja tā a) attiecīgajā valstī (vietā) ir dzīvojusi lielāko daļu pagājušā gada vai vienu gadu; vai b) attiecīgajā valstī (vietā) ir dzīvojusi īsāku laiku un plāno 12 mēnešu laikā tur atgriezties dzīvot. Starptautiskus tūristus klasificē pēc viņu dzīvesvietas valsts, nevis pēc pilsonības. Tūrisma nozarē jebkuru personu, kas pārceļas uz citu valsti (vietu), plānojot tur palikt ilgāk nekā vienu gadu, uzskata par tādas valsts (vietas) iedzīvotāju. Ārzemēs dzīvojošus pilsoņus, kas īslaicīgi apmeklē savas pilsonības valsti, pieskaita pie apmeklētājiem, kas nav iedzīvotāji. Pilsonība ir norādīta personas pasē (vai citā personu apliecinošā dokumentā), bet dzīvesvietas valsti nosaka, uzdodot attiecīgu jautājumu vai secinot par to, piemēram, pēc personas adreses. Gultasvietu neto izmantojums Definīcija: Gultasvietu neto izmantojuma koeficientu par vienu mēnesi iegūst, kopējo skaitu nakšu, kas pavadītas vienā iestāžu grupā, dalot ar reizinājumu, ko iegūst, piedāvāto gultasvietu summu reizinot ar dienu skaitu, kad gultasvietas bijušas reāli pieejamas (neietver sezonālu iestāžu slēgšanu un citu īslaicīgu slēgšanu renovācijas darbiem, pēc policijas rīkojuma u. tml. ), šo dalījumu reizinot ar 100, lai iznākumu izteiktu kā procentu. Formula: NORB = (P/Gd) × 100 kur P ir iestādē pavadīto reģistrēto nakšu skaits mēneša (gada) laikā, bet Gd — reāli pieejamo gultasdienu skaits attiecīgā mēneša (gada) laikā. Šos koeficientus parasti aprēķina līdz vienam decimālciparam aiz komata. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 37 Gultasvietu bruto izmantojums Definīcija: Gultasvietu bruto izmantojuma koeficientu par vienu mēnesi iegūst, kopējo skaitu nakšu, kas pavadītas vienā iestāžu grupā, dalot ar reizinājumu, ko iegūst, gultasvietu summu reizinot ar dienu skaitu attiecīgajā mēnesī (tās reizēm sauc par gultasnaktīm), dalījumu reizinot ar 100, lai iznākumu izteiktu kā procentu. Formula: GORB = (P/Gp) × 100, kur Gp ir potenciālo gultasdienu skaits. 2. TŪRISMA PIEPRASĪJUMS 2. 1. TŪRISMA DEFINĪCIJAS Tūrisms Definīcija: Tādu personu darbības, kas ceļo uz vietām vai uzturas vietās ārpus to ierastās vides ne ilgāk kā vienu gadu pēc kārtas atpūtai, darbam vai citos nolūkos. Tūrisms ir ceļošanas paveids, ceļošanu saprotot plašā nozīmē kā pārvietošanos no vienas vietas uz citu. Tūrisms kā daļa no iedzīvotāju vispārējas pārvietošanās un pakalpojumu sniegšanas ceļotājiem aptver ceļošanas tirgu visā pasaulē. Tūrisms ir personas izceļošana ārpus ierastās vides jebkādā nolūkā. Tomēr par tūrismu pieņemts neuzskatīt dažu veidu ceļošanu, kuras nolūks nav brīvprātīgs: par tūrismu neuzskata nebrīvprātīgu uzturēšanos slimnīcās un citās medicīnas iestādēs, kas sniedz klīnisku/medicīnisku ārstēšanu pēc ārsta norādījuma. Citi nebrīvprātīgi izņēmumi ir uzturēšanās cietumos vai dienēšana militārajos spēkos (tomēr parasti ārpus minētajām iestādēm pavadītas brīvdienas uzskata par tūrismu). Attiecībā uz konkrētu valsti izšķir trīs veidu tūrismu. Definīcija: i) Vietējais tūrisms ietver konkrētas valsts iedzīvotāju darbības, ko tās veic, ceļojot uz vietām vai uzturoties vietās tajā pašā valstī, bet ārpus savas ierastās vides. ii) Iekšzemes tūrisms ietver konkrētas valsts tādu personu darbības, kas nav iedzīvotāji, kuras tās veic, ceļojot uz vietām vai uzturoties vietās minētajā valstī ārpus savas ierastās vides. iii) Ārzemju tūrisms ietver konkrētas valsts iedzīvotāju darbības, ko tās veic, ceļojot uz vietām vai uzturoties vietās ārpus minētās valsts un ārpus savas ierastās vides. Līdzīgas definīcijas var izmantot arī attiecībā uz citām teritorijām, reģioniem vai valstu grupām, vārdu “valsts” aizstājot ar attiecīgo teritoriju. Minētās trīs tūrisma formas var kombinēt trīs veidos, iegūstot šādas tūrisma kategorijas: i) iekšējais tūrisms, kas aptver “vietējo tūrismu” un “iekšzemes tūrismu”; ii) valsts tūrisms, kas aptver “vietējo tūrismu” un “ārzemju tūrismu”; iii) starptautiskais tūrisms, kas aptver “iekšzemes tūrismu” un “ārzemju tūrismu”. Ceļotājs Definīcija: Persona, kas ceļo starp divām vai vairākām valstīm vai starp divām vai vairākām vietām savā dzīvesvietas valstī. Apmeklētājs Definīcija: Persona, kas mazāk nekā uz 12 mēnešiem ceļo uz vietu, kura atrodas ārpus konkrētās personas ierastās vides, ja ceļojuma galvenais mērķis nav veikt darbu, ko algo no apmeklējuma vietas. Apmeklētāji (vietējie/starptautiskie) ir šādas kategorijas: 38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Tūrists Definīcija: Apmeklētājs, kas apmeklētajā vietā/valstī vismaz vienu nakti pavada kolektīvā vai privātā izmitināšanas iestādē, un (vienas-) dienas apmeklētājs Definīcija: Apmeklētājs, kas apmeklētajā vietā/valstī nevienu nakti nepavada kolektīvā vai privātā izmitināšanas iestādē. Trīs galvenie kritēriji, pēc kuriem apmeklētāji atšķiras no citiem ceļotājiem ir šādi. i) Ceļojumam jābūt uz vietu, kas ir ārpus ierastās vides, izņemot netālus vietējus pārbraucienus un regulārus braucienus, t. i. , vairāk vai mazāk regulārus ceļojumus starp darba/mācību vietu un dzīvesvietu. ii) Apmeklētajā vietā apmeklētājs neuzturas ilgāk par 12 mēnešiem pēc kārtas, kad viņš kļūst par attiecīgās vietas iedzīvotāju (statistikas uzskaites vajadzībām). iii) Apmeklējuma galvenais mērķis nav veikt darbu, ko algo no apmeklējuma vietas, tādējādi neieskaitot migrējošo darba ņēmēju pārvietošanos darba nolūkos. Starptautisko apmeklētāju ierašanās un aizbraukšana neietver šādas ceļotāju kategorijas: i) personas, kas iebrauc kādā valstī vai izbrauc no tās kā migrējoši darba ņēmēji, ietverot to apgādājamos, kas ceļo vai nu kopā ar minētajām personām, vai tām pievienojas vēlāk; ii) personas, kas ir pārrobežu darba ņēmēji, kuri dzīvo tuvu pie robežas vienā valstī, bet strādā citā; iii) diplomātus, konsulāros darbiniekus un militāro spēku pārstāvjus, kas no izbraukšanas valsts ceļo uz darbavietas valsti vai otrādi, ietverot viņu apgādājamos un mājsaimniecību darbiniekus, kas ceļo kopā ar minētajām personām vai tām pievienojas vēlāk; iv) personas, kas ceļo kā bēgļi vai nomadi; v) personas caurbraucot, kas valstī neiebrauc oficiāli un neiziet pasu kontroli, piemēram, gaisa tranzīta pasažieri, kas īsu laiku uzkavējas lidostas telpās, vai kuģu pasažieri, kuriem nav atļaujas izkāpt krastā. Šajā kategorijā ietver arī tādus pasažierus, ko tiešā pārbraucienā pārved uz citu lidostas terminālu vai citu lidostu. Citus cauri kādai valstij braucošus pasažierus klasificē kā apmeklētājus. Vietējo apmeklētāju ierašanās un aizbraukšana neietver šādas ceļotāju kategorijas: i) iedzīvotājus, kas pārceļo uz citu vietu savā valstī, lai tur apmestos uz dzīvi; ii) personas, kas pārceļo uz citu valsts vietu, lai veiktu darbu, ko algo no apmeklējuma vietas; iii) personas, kas ceļo, lai pastāvīgi strādātu kādā iestādē valstī; iv) personas, kas regulāri vai bieži veic netālus pārbraucienus, lai strādātu vai mācītos; v) nomadi un personas bez pastāvīgas dzīvesvietas; vi) bruņotie spēki manevru laikā. Šīs direktīvas pielikuma C daļa attiecas tikai uz tūristiem un vairāku dienu ceļojumiem. Tātad neietver vienas dienas apmeklētājus un ceļojumus. Ceļojumus ar izpriecu braucienu kuģiem var atdalīt jau aptaujas sākumā (atkarībā no apsekojuma veida), tāpat var atdalīt arī vairāku dienu ceļojumus vienā vai vairākās vietās. Ierastā vide Definīcija: Personas ierastā vide ir personas mājas tiešā apkaime un darba vai mācību vieta, kā arī citas bieži apmeklētas vietas. Ierastās vides jēdzienam ir divi aspekti: tuvums un biežums. Vietas, kas atrodas tuvu personas dzīvesvietai, ir daļa no ierastās vides pat tad, ja tās bieži neapmeklē. Vietas, kas regulāri tiek bieži (vidēji reizi nedēļā vai biežāk) apmeklētas, ir daļa no ierastās vides pat tad, ja tās atrodas ievērojamā attālumā no dzīvesvietas (vai citā valstī). Vienai personai ir tikai viena ierastā vide, un šo jēdzienu piemēro gan vietējā, gan starptautiskā tūrismā. Personas, kas strādā transportlīdzekļos (kravas automašīnu vadītāji, vilcienu personāls, lidmašīnu piloti un stjuarti u. tml. ), un ceļojošus tirdzniecības pārstāvjus vai aģentus iekļauj tūristu kategorijā kā darījumu ceļotājus, izņemot gadījumus, kad viņu ceļojumi, jo īpaši vietēji ceļojumi, ir bieži un regulāri, tad tos uzskata par ierasto vidi. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 39 Ceļojuma mērķis Definīcija: Katram ceļojumam ir tikai viens galvenais mērķis, kuram nepastāvot, ceļojums nebūtu noticis. Šajā direktīvā izšķir šādus divus galvenos ceļošanas iemeslus: i) darījumu un profesionāli ceļojumi; ii) brīvdienu un atpūtas ceļojumi. Brīvdienas, kas ir “Draugu un radinieku apmeklējumi”, iekļauj ii) ievilkumā. Izceļošanas vieta/valsts Definīcija: Vieta/valsts, no kuras ceļojums sākas. Parasti tā sakrīt ar dzīvesvietu vai dzīvesvietas valsti. Ceļojums var sākties arī no darba vai izglītības vietas. Tomēr tūrisma uzskaitei tas nav būtiski, jo par izceļošanas vietu jebkurā gadījumā var uzskatīt dzīvesvietu. Ja apsekojuma laikā persona dzīvo citā vietā, nevis pastāvīgajā dzīvesvietā (piemēram, īslaicīgi migranti vai sezonas strādnieki), tad to uzskata par izceļošanas vietu. Attiecībā uz vienas dienas ceļojumiem par izbraukšanas vietu var uzskatīt personas otro regulāro dzīvesvietu, lai gan tādus ceļojumus ir ieteicams nošķirt no ceļojumiem, kas sākas no pirmās dzīvesvietas. 2. 2. MAINĪGO LIELUMU DEFINĪCIJAS 2. 2. 1. Tūrisma apjoms Tūristu (tūrismā iesaistītu personu) skaits Definīcija: Apmeklētāji, kas apmeklētajā vietā/valstī vismaz vienu nakti pavada kolektīvā vai privātā izmitināšanas vietā. Tūrisma ceļojumu skaits Definīcija: Tūristu veikti ceļojumi, t. i. , vairāku dienu ceļojumi. Attiecībā uz ārzemju ceļojumiem, kuru laikā tiek apmeklētas vairākas pasaules vietas, galamērķi saprot dažādos veidos. Tas var būt: i) vieta, ko apmeklētājs uzskata par svarīgāko starp pārējām apmeklētajām vietām (galamērķis pēc motivācijas); ii) vieta, kurā tiek pavadīts visvairāk laika (galamērķis pēc laika); iii) vieta, kas no visām apmeklētajām vietām atrodas vistālāk (galamērķis pēc attāluma). Ir noderīgi uzzināt visus minētos galamērķus, kā arī mazsvarīgākus galamērķus, kas tiek apmeklēti caurbraucot. Galveno galamērķi (vietu, valsti) vajadzētu nodalīt no pārējiem galamērķiem. Galvenais galamērķis ir saistīts ar ceļojuma galveno mērķi, tādēļ tam vajadzētu būt i) ievilkumā definētajam mērķim, ko apmeklētājs uzskata par galveno galamērķi. Ja respondentam ir grūti izlemt, kurš no galamērķiem atbilst tādai definīcijai (piemēram, tūrisma ceļojumu gadījumā), tad kā galveno galamērķi var uzrādīt ii) ievilkumā minēto, t. i. , vietu, kurā pavadīts visvairāk nakšu, vai, ja tādas vietas ir vairākas, tad iii) ievilkumā minēto — vistālāko no tām. Tūrisma ceļojumu skaits (pēc prombraukšanas mēneša) Definīcija: Tūristu veikti ceļojumi, t. i. , vairāku dienu ceļojumi, ko uzskaita pēc prombraukšanas mēneša. Pēc minētā datuma nosaka nedēļas dienu un sezonu. Jāņem vērā, ka gadījumos, kad papildus prombraukšanas dienai prasa norādīt arī atgriešanās dienu, šī starpība nav noteikti pielīdzināma ceļojuma ilgumam. Jāuzmanās, lai netiktu pieskaitīti vienas dienas ceļojumi; lai gan datumi var atšķirties, tas nenozīmē, ka notikusi apmešanās pa nakti atbilstīgi pārnakšņošanas definīcijai. Tādēļ var prasīt norādīt pavadītās naktis (uzturēšanās ilgumu) atsevišķi. Tūrisma nakšu skaits. Definīcija: Tūrisma nakts (vai vairāku dienu uzturēšanās) ir katra nakts, ko viesis tiešām pavada (pārguļot vai atrodoties) vai kurā viesis ir reģistrēts (neatkarīgi no tā, vai viņš iestādē tiešām atrodas) kolektīvā izmitināšanas iestādē vai privātā tūristu izmitināšanas vietā. 40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Ir ieteicams reģistrēt visas valstis, kurās ceļojumu laikā tiek pavadītas naktis. Naktis, ko pavada uz kuģu klājiem vai vilcienos, kas ceļo no vienas valsts uz citu, uzskata par ārzemju ceļojumos pavadītām naktīm, lai gan tās neuzskata par pavadītām nevienā konkrētā valstī. Tādas naktis ieteicams ietvert vai nu kategorijā “ceļojumi ar izpriecu braucienu kuģiem”, vai kategorijā “pārējie”. Ja naktis pavada uz ostā piestājuša kuģa klāja, tad pasažieriem vai nu ir, vai nav oficiāli atļauts izkāpt krastā konkrētajā valstī. Ja pasažieriem ir atļauts izkāpt krastā, tad var uzskatīt, ka tādas naktis ir pavadītas konkrētajā valstī specializētā iestādē (sabiedriskā transportā), tomēr arī šajā gadījumā ieteicams izmantot kategoriju “ceļojumi ar izpriecu braucienu kuģiem”. 2. 2. 2. Ceļojumu veidi Ceļojuma veidu apraksta par katru ceļojumu atsevišķi. Katram ceļojumam ir viens galvenais mērķis, bet tam var būt arī papildu motivācija, tajā var ietilpt vairāki apmeklējumi ar dažādiem mērķiem un tā laikā var tikt veiktas vairākas darbības. Uzturēšanās ilgums Definīcija: Vairāku dienu ceļojumu ilgumu definē kā pavadītās naktis. Jāprasa norādīt vairāku dienu uzturēšanās faktisko skaitu, to nevar aprēķināt pēc izbraukšanas un atgriešanās datumiem. Uzturēšanās organizēšana Šajā direktīvā izšķir šādus uzturēšanās organizēšanas veidus: i) tieša rezervācija, vēršoties pie transportlīdzekļa/izmitināšanas vietas uzņēmēja; ii) ceļojuma aģentu vai ceļojuma rīkotāju izmantošana: — ceļojuma komplekss. Ceļojuma komplekss Definīcija: Ceļojuma komplekss ir priekšlaikus kārtots ceļošanas pakalpojumu apvienojums, ietverot vismaz transportu un izmitināšanas vietu vai vienu no tiem un kādu citu būtisku tūrisma pakalpojumu. Izmitināšanas vieta transportlīdzekļos apvienojumā tikai ar transportu nav ceļojuma komplekss. Ceļojuma kompleksā var vai nu iekļaut, vai neiekļaut brokastis, pārvešanu no lidostas uz izmitināšanas vietu, ekskursijas u. tml. Galvenais izmantotais transporta veids Definīcija: Galvenais izmantotais transporta veids ir tas transportlīdzeklis, ko izmanto, veicot ceļojuma garāko daļu. Ir šādi transporta veidi: Gaisa transports Te ietilpst: — regulāri reisi (CPA 62. 10. 10): pirmajā klasē, biznesa klasē, ekonomiskajā klasē un ekonomiskajā un APEX/SUPERPEX klasē, — neregulāri reisi, ietverot aviotaksometru reisus (CPA 62. 20. 10), — pārējā gaisa satiksme, — lidmašīnu īre (CPA 62. 20. 30, CPA 71. 23. 10), — citi veidi (daļēji CPA 71. 40. 14, CPA 92. 71. 12). Jūras transports Te ietilpst: — prāmju satiksme pa iekšzemes ūdensceļiem (CPA 61. 20. 11), — prāmju satiksme pa jūru vai piekrasti (CPA 61. 10. 11), — izpriecu braucieni ar kuģiem vai citi pasažieru pārvadājumi (ūdens taksometri, ekskursijas, ievērojamu vietu apskate) pa iekšzemes ūdensceļiem un pa jūru vai piekrasti (CPA 61. 20. 12), — pārējais ūdenstransports: kuģu īre (CPA 61. 10. 31, CPA 61. 20. 31, CPA 71. 22. 10), izpriecas laivas, ietverot airusporta laivas un citus transportlīdzekļus (daļēji CPA 71. 40. 14, CPA 92. 72. 12). 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 41 Sauszemes transports Dzelzceļš Te ietilpst ātrvilcieni, citi starppilsētu vilcieni (CPA 60. 10. 11, CPA 60. 10. 12), pilsētu vilcieni, metro (CPA 60. 21. 10). Autobusi (regulāras satiksmes vai tūristu) Te ietilpst: — regulāri autobusu reisi (CPA 60. 21. 31, CPA 60. 21. 32) un pilsētu vai piepilsētu autobusi, trolejbusi un tramvaji (CPA 60. 21. 21, CPA 60. 21. 22), — neregulāri autobusu reisi, autobusu īre, ekskursijas un ievērojamu vietu apskate ar autobusiem (CPA 60. 23. 11, CPA 60. 23. 12 un daļēji CPA 71. 21. 15). Privāti un īrēti transportlīdzekļi Te ietilpst: — privāti transportlīdzekļi: divriteņi (daļēji CPA 71. 40. 14), mopēdi, motocikli (daļēji CPA 71. 21. 14), vieglās ietverot automašīnas, kas pieder draugiem vai automašīnas (izņemot taksometrus un īrētas automašīnas; radiniekiem), preču automašīnas, kravas furgoni (daļēji CPA 71. 10. 10, 71. 21. 11), — īrēti transportlīdzekļi: īrētas automašīnas (izņemot autobusus; daļēji CPA 71. 10. 10), taksometri (CPA 60. 22. 11, CPA 60. 22. 12), citi īrēti transportlīdzekļi. Pārējie Te ietilpst: — ceļošana kājām, dzīvnieku vilkmes transportlīdzekļi un jāšana (CPA 60. 23. 13 un daļēji CPA 71. 21. 15), funikuleri un slēpotāju lifti (CPA 60. 21. 41), pārējie (CPA 60. 21. 42, CPA 60. 23. 14). Galvenie izmitināšanas veidi tūrismā Definīcija: Galvenais izmitināšanas veids ir tas, kurā tiek pavadīts vairākums nakšu. Tūrismā izmantoto izmitināšanas vietu veidu definīcijas sk. 1. 1. punktā. 2. 2. 3. Dati par tūristiem Tūristu skaits pēc dzimuma Šajā direktīvā pēc dzimuma tiek prasīts uzskaitīt tikai vairāku dienu apmeklētājus, taču šo prasību var attiecināt arī uz pārējiem ceļojumu veidiem. Tūristu skaits pēc vecuma Jāreģistrē vai nu vecums, vai dzimšanas gads. Ja iespējams, jāreģistrē visu tūrisma ceļojuma dalībnieku vecums. 2. 2. 4. Dati par tūristu izdevumiem Izdevumi (valsts valūtā) par tūrisma ceļojumiem Definīcija: Kopējie patēriņa izdevumi, ko apmeklētājs vai kāds viņa uzdevumā izdod par viņa ceļojumu un uzturēšanos galamērķī, kā arī ceļojuma un uzturēšanās laikā. Izdevumi ir viens no katra konkrēta ceļojuma raksturlielumiem, taču tos var noteikt arī par katru personu un valsti. Dalot izdevumus ar ceļojuma ilgumu, var aprēķināt vidējos izdevumus dienā. Tūrisma izdevumos ieskaita dažāda veida izdevumus, sākot ar tādu patēriņa preču un pakalpojumu iegādi, kas ir raksturīgi ceļošanai un izmitināšanai, un beidzot ar mazu ilgstoša patēriņa preču iegādi personiskai lietošanai, suvenīriem un dāvanām ģimenes locekļiem un draugiem. Tūrisma izdevumos netiek ieskaitīti šādi izdevumi vai iegādes (lai gan tos apsekošanas gaitā var lūgt norādīt citiem mērķiem): i) iegādes komerciālā nolūkā, t. i. , tālākpārdošanai, ko veic jebkādas kategorijas apmeklētāji, kā arī iegādes, ko savu darba devēju uzdevumā apmeklētāji veic darījumu ceļojuma laikā; 42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. ii) kapitālieguldījumiem līdzīgi ieguldījumi vai darījumi, kuros iesaistās apmeklētāji, piemēram, zemes, mājokļu, nekustamā īpašuma, mākslas darbu vai citu svarīgu lietu iegāde (piemēram, automašīnas, piekabes, laivas, otrās mājas iegāde) pat tad, ja tādas lietas nākotnē varētu izmantot tūrisma ceļojumu nolūkā; iii) ceļojuma laikā radiniekiem vai draugiem iedota nauda, kas nav maksa par tūrisma precēm vai pakalpojumiem, kā arī ziedojumi iestādēm. Izdevumu veidus var iedalīt šādi: Braucieni, brīvdienas un ceļojuma kompleksi Te ietilpst: — izmitināšana (kopā ar ēdināšanu, ja tā iekļauta cenā, var atsevišķi izdalīt izmitināšanu ar daļēju vai pilnu uzturu), — transports, — apdrošināšana, — pārējie (vietēji pārbraucieni, ekskursijas gidu pavadībā, honorāri, izklaides pasākumi u. tml. ). Izmitināšana (kopā ar ēdināšanu, ja tā iekļauta izmitināšanas cenā; var atsevišķi izdalīt izmitināšanu ar daļēju vai pilnu uzturu) Ē d i e n i u n d z ē r i e n i (atsevišķi no izmitināšanas; restorānos, kafejnīcās, bāros, minibāros u. tml. , iekļaujot mazumtirdzniecību) Te ietilpst dzērieni, ēdienreizes, uzkodas. Transports Te ietilpst: — biļetes uz galamērķi un atpakaļ uz mājām, kā arī galamērķa sabiedriskajā transportā, maksa taksometros, — transportlīdzekļa izmantošana: izmaksas par degvielu (kas ceļojuma laikā tiešām izlietota vai ko plānots izlietot), maksa par stāvvietām, citi izdevumi (piemēram, transportlīdzekļu īre). Atpūtas, kultūras un sporta pasākumi Te ietilpst: — ekskursijas gidu pavadībā, — sporta nodarbības (aprīkojuma un vietu īre), — kultūras pasākumi (ieejas maksas, ietverot iepriekš iegādātas biļetes), — atrakcijas un cita veida atpūta (ieejas maksas u. tml. ). Iepirkšanās Te ietilpst: — iepirkšanās pirms ceļojuma tā vajadzībām, — mājās pārvedamu pirkumu iegāde (ietverot pārtiku un dzērienus, dāvanas un suvenīrus, apģērbu, apavus, citus pirkumus), — uzturēšanās laikā lietojamu mantu pirkšana (ietverot pārtiku un dzērienus). Citi izdevumi Te ietilpst: — konferenču vai sanāksmju izdevumi izdevumi par fotokopijām, programmām un materiāliem; grāmatas, žurnāli un saistībā ar pasākumu pasūtīti materiāli; organizācijām maksātas ikgadējas biedra naudas), (reģistrēšanās maksas; — apdrošināšana, — sarunas pa tālruni, — pārējie izdevumi (piemēram, pasta izdevumi, fotogrāfiju attīstīšana, valūtas maiņas izdevumi u. tml. ). Šajā direktīvā tiek prasīts apkopot informāciju par kopējiem izdevumiem tūrisma ceļojumu laikā, un izdevumi kategorijā “Braucieni, brīvdienas un ceļojuma kompleksi ir daļa no tiem”. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 II PIELIKUMS Sīki noteikumi par datu iesniegšanas procedūrām 1. KOLEKTĪVO IZMITINĀŠANAS IESTĀŽU JAUDA. Vietējās vienības valsts teritorijā. Izšķir datus, kuru iesniegšana direktīvā skaidri prasīta (obligāta), un citus datus, ko var iesniegt brīvprātīgi. Dati, kuru iesniegšana ir brīvprātīga, ir norādīti kursīvā. Kodi attiecas uz direktīvas pielikumā aprakstīto mainīgo lielumu numuriem. Numuri A. 1. 1. un A. 1. 2. : iestāžu, guļamistabu, gultasvietu skaits 1. tabula Mainīgais lielums: iestāžu skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS III) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta 2. tabula Mainīgais lielums: guļamistabu skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS III) Viesnīcas un līdzīgas iestādes 3. tabula Mainīgais lielums: gultasvietu skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS III) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana: — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 2. KOLEKTĪVO IZMITINĀŠANAS IESTĀŽU IZMANTOJUMS. Vietējais un ārvalstu tūrisms Numuri B. 1. 1 un B. 1. 2: iedzīvotāju un to personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās un pavadītās naktis Mainīgais lielums: iedzīvotāju ierašanās Biežums: katru gadu 4. tabula Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS II) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana: — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta Mainīgais lielums: iedzīvotāju pavadītās naktis Biežums: katru gadu 5. tabula Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS II) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana: — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās Biežums: katru gadu 6. tabula Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS II) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana: — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, pavadītās naktis Biežums: katru gadu 7. tabula Rindas Ailes Kopā Reģionos (NUTS II) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana: — tūristu kempingi — atpūtas mītnes — pārējā kolektīvā izmitināšana, kas citur nav klasificēta 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 Numurs B. 1. 3: to personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās un pavadītās naktis, pēc dzīvesvietas valsts 8. tabula, 8. 1. … 8. 12. tabula Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās Biežums: katru gadu, iedalot pa mēnešiem Rindas Ailes Ģeogrāfiskā atrašanās vieta (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējā kolektīvā izmitināšana 9. tabula, 9. 1. … 9. 12. tabula Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, pavadītās naktis Biežums: katru gadu, iedalot pa mēnešiem Rindas Ailes Ģeogrāfiskā atrašanās vieta (1) Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Numurs B. 2: Iedzīvotāju un personu, kas nav iedzīvotāji, ikmēneša ierašanās un pavadītās naktis Mainīgais lielums: iedzīvotāju ierašanās Biežums: katru mēnesi 10. tabula Rindas Ailes Kopā Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes Mainīgais lielums: iedzīvotāju pavadītās naktis Biežums: katru mēnesi 11. tabula Rindas Kopā Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes Ailes Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, ierašanās Biežums: katru mēnesi 12. tabula Rindas Ailes Kopā Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 13. tabula Mainīgais lielums: personu, kas nav iedzīvotāji, pavadītās naktis Biežums: katru mēnesi Rindas Ailes Kopā Viesnīcas un līdzīgas iestādes Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes 14. tabula Mainīgais lielums: gultasvietu bruto izmantojums Biežums: katru mēnesi Rindas Ailes Valstī Viesnīcas un līdzīgas iestādes 15. tabula Mainīgais lielums: gultasvietu neto izmantojums Biežums: katru mēnesi Rindas Ailes Valstī Viesnīcas un līdzīgas iestādes 3. TŪRISMA PIEPRASĪJUMS. Vietējais un ārzemju tūrisms (izņemot vienas dienas ceļojumus) Numurs C. 1. 1. 1: tūristu skaits (saistīts ar C. 1. 3. 1 un C. 1. 3. 2) 16. tabula Mainīgais lielums: tūristu (tūrismā iesaistītu personu) skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Dzimums — vīrieši — sievietes Vecums (1) Brīvdienas, četras un vairāk naktis Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 47 17. tabula Mainīgais lielums: tūristu skaits Biežums: katru ceturksni Rindas Ailes Kopā Dzimums — vīrieši — sievietes Brīvdienas, četras un vairāk naktis Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi Visas brīvdienas Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi Darījumu ceļojumi Kopā — tikai vietēji ceļojumi — tikai ārzemju ceļojumi — gan vietēji, gan ārzemju ceļojumi Numurs C. 1. 1. 2: tūrisma ceļojumu skaits 18. tabula Mainīgais lielums: ceļojumu skaits Laikposms: gads Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Pa kalendāriem mēnešiem Uzturēšanās ilgums (1) Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmitināšanas veids (1) izmantotais Dzimums — vīrieši — sievietes Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi 48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 19. tabula Mainīgais lielums: ceļojumu skaits Biežums: katru ceturksni Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Pa kalendāriem mēnešiem Uzturēšanās ilgums — no vienas līdz trīs naktīm — četras vai vairāk naktis pēc kārtas Galvenais izmantotais izmitināšanas veids — viesnīcas un līdzīgas iestādes — pārējā kolektīvā izmitināšana — specializēta izmitināšana — privāta tūristu izmitināšana Dzimums — vīrieši — sievietes Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Visas brīvdienas Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Darījumu ceļojumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Numurs C. 1. 1. 4: pavadīto nakšu skaits 20. tabula Mainīgais lielums: pavadīto nakšu skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Uzturēšanās ilgums (1) Pa kalendāriem mēnešiem Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmantotais izmitināšanas veids (1) Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Dzimums — vīrieši — sievietes Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 49 21. tabula Mainīgais lielums: pavadīto nakšu skaits Biežums: katru ceturksni Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Uzturēšanās ilgums — no vienas līdz trīs naktīm — četras vai vairāk naktis pēc kārtas Pa kalendāriem mēnešiem Galvenais izmantotais izmitināšanas veids — viesnīcas un līdzīgas iestādes — pārējā kolektīvā izmitināšana — specializēta izmitināšana — privāta tūristu izmitināšana Dzimums — vīrieši — sievietes Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Visas brīvdienas Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Darījumu ceļojumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Numuri C. 1. 1. 3 un C. 1. 1. 4: ārzemju ceļojumu un pavadīto nakšu skaits, iedalīts pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas 22. tabula Mainīgais lielums: ceļojumu skaits Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas (1) Kopā Visas brīvdienas Kopā No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā Darījumu ceļojumi Kopā (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Mainīgais lielums: pavadīto nakšu skaits Biežums: katru gadu 23. tabula Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vie- tas (1) Kopā Visas brīvdienas Kopā No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā Darījumu ceļojumi Kopā (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Atvasinātie dati — numurs C. 1. 1. 2: ārzemju ceļojumu un pavadīto nakšu skaits pēc ģeogrāfiskā galamērķa, iedalīts pēc citiem rādītājiem Mainīgais lielums: ceļojumu (ar četrām vai vairāk naktīm pēc kārtas) skaits Biežums: katru gadu 24. tabula Rindas Ailes Kopā Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas (1) Dzimums — vīrieši — sievietes Uzturēšanās ilgums (1) Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmantotais izmitināšanas veids (1) Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Mainīgais lielums: ceļojumu (ar četrām vai vairāk naktīm pēc kārtas) skaits Biežums: katru gadu 25. tabula Rindas Ailes Kopā Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas (1) Dzimums — vīrieši — sievietes Uzturēšanās ilgums (1) Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmantotais izmitināšanas veids (1) Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 51 Numurs C. 1. 4. 1: izdevumi tūrisma ceļojumu laikā 26. tabula Mainīgais lielums: tūristu izdevumi kopā Biežums: katru gadu, katru ceturksni Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Dzimums — vīrieši — sievietes Uzturēšanās ilgums (1) Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmantotais izmitināšanas veids (1) Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Visas brīvdienas Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi No kuriem draugu un radinieku apmeklējumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Darījumu ceļojumi Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi 27. tabula Mainīgais lielums: tūristu izdevumi — ceļojumu kompleksi Biežums: katru gadu Rindas Ailes Kopā Brīvdienas, četras un vairāk naktis Kopā — vietēji ceļojumi — ārzemju ceļojumi Dzimums — vīrieši — sievietes Uzturēšanās ilgums (1) Ceļojuma organizācija (1) Galvenais izmantotais transporta veids (1) Galvenais izmantotais izmitināšanas veids (1) Vecums (1) (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. 28. tabula Mainīgais lielums: tūristu izdevumi kopā Biežums: katru gadu Rindas Ailes Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas (1) Brīvdienas, četras un vairāk naktis Kopā Visas brīvdienas Kopā Darījumu ceļojumi Kopā (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 29. tabula Mainīgais lielums: tūristu izdevumi — ceļojumu kompleksi Biežums: katru gadu Rindas Ailes Iedalījums pēc ģeogrāfiskās atrašanās vie- tas (1) Brīvdienas, četras un vairāk naktis Kopā (1) Iedalījums dots direktīvas pielikumā. 16/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 53 III PIELIKUMS Dalībvalstīm piešķirtās atkāpes Turpmāk minētās atkāpes, ko piešķir dalībvalstīm, attiecas uz pārskata periodiem, datu iesniegšanu vai ir daļējas atkāpes, piemēram, attiecībā uz mainīgo lielumu iedalījumu. Kodi attiecas uz direktīvas pielikumā aprakstīto mainīgo lielumu numuriem. Beļģija — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: termiņa pagarinājums attiecībā uz pagaidu ikceturkšņa datiem par 1997. gadu. Vācija — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: pārskata periods 1996. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. Spānija — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: nepilnīgi savākti dati kategorijā “Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes” 1996. un 1997. gadā, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem, un 1997. gadā, kas attiecas uz ikmēneša datiem. Francija — A. 1. 1: gultasvietu skaits kategorijā “Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes” par 1996. līdz 1997. gadu, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: pārskata periodi 1996. līdz 1997. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem, un 1997. gads, kas attiecas uz ikmēneša datiem kategorijās “Atpūtas mītnes” un “Pārējā kolektīvā izmitināšana”. Īrija — A. 1. 1, B. 1. 1, B. 1. 3, B. 2. 1, B. 2. 2: dati par nereģistrētām iestādēm kategorijā “Naktsmītnes ar brokastīm” 1996. līdz 1998. gadam, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem, un 1997. līdz 1998. gadam, kas attiecas uz ikmēneša datiem. — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: pārskata periods 1997. gads ikmēneša datiem un 1996. līdz 1997. gads gadskārtējiem datiem. Nepilnīgi savākti dati kategorijā “Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes” 1996. līdz 1998. gadā, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem un 1997. līdz 1998. gadā, kas attiecas uz ikmēneša datiem. — B. 1. 3: iedalījums pēc dzīvesvietas valsts 1996. līdz 1998. gadā. — B. 2. 1, B. 2. 2: pārskata periods 1997. gads, kas attiecas uz ikmēneša datiem. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: pārskata periods 1997. gads, kas attiecas uz ceturkšņa datiem, un 1996. līdz 1997. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. Itālija — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3: termiņa pagarinājums par sešiem mēnešiem attiecībā uz gadskārtējo datu iesniegšanu par 1996. līdz 1997. gadu. — B. 2. 1, B. 2. 2: termiņa pagarinājums par sešiem mēnešiem attiecībā uz ikmēneša datu iesniegšanu par 1997. gadu. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: termiņa pagarinājums par 12 mēnešiem attiecībā uz gadskārtējo datu iesniegšanu par 1996. gadu un attiecībā uz ceturkšņa datu iesniegšanu par 1997. gadu. Luksemburga — A. 1. 2: gultasvietu skaits kategorijā “Pārējās kolektīvas izmitināšanas iestādes” par 1996. gadu. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: pārskata periodi 1996. līdz 1997. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. Austrija — A. 1. 1, A. 1. 2: iekļaut kategoriju “Atpūtas mītnes” kategorijā “Viesnīcas un līdzīgas iestādes” 1996. līdz 1997. gadā, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. — B. 1, B. 2: iekļaut kategoriju “Atpūtas mītnes” kategorijā “Viesnīcas un līdzīgas iestādes” līdz 1997. gada oktobrim, kas attiecas uz ikmēneša datiem, un 1996. līdz 1997. gadā, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem. — B. 1. 3: iedalījums pēc dzīvesvietas valsts 1996. līdz 1997. gadā. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: pārskata periodi 1996. līdz 1997. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem, un 1997. līdz 1999. gads, kas attiecas uz ceturkšņa datiem. 54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 16/1. sēj. Portugāle — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: pārskata periods 1997. gads, kas attiecas uz ikmēneša datiem un 1996. līdz 1997. gads, kas attiecas uz gadskārtējiem datiem attiecībā uz kategoriju “Atpūtas mītnes”. Zviedrija — B. 1. 3: pārskata periods 1996. līdz 1997. gads, gadskārtējiem datiem. — B. 2. 1: pārskata periods 1997. gads, ikmēneša datiem. — C. 1. 1. 1: pārskata periods 1997. gads, ceturkšņa datiem, un 1996. gads, gadskārtējiem datiem. — C. 1. 3: pārskata periods 1997. gads, ceturkšņa datiem, un 1996. gads, gadskārtējiem datiem


title: Regulamentul (CE) nr. 2647/98 al Comisiei din 9 decembrie 1998 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2330/98 al Consiliului privind acordarea unei indemnizații anumitor producători de lapte sau de produse lactate, care au fost supuși unor restricții temporare în exercitarea activității lor, precum și a formularului de cerere de indemnizație

eurovoc_concepts:
farmer
indemnification
milk
milk product
production aid
production quota

formats: pdf print xhtml

text: 92 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 26 31998R2647 10. 12. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 335/33 REGULAMENTUL (CE) NR. 2647/98 AL COMISIEI din 9 decembrie 1998 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2330/98 al Consiliului privind acordarea unei indemnizații anumitor producători de lapte sau de produse lactate, care au fost supuș(cid:13)i unor restricții temporare în exercitarea activității lor, precum ș(cid:13)i a formularului de cerere de indemnizație COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, a aduce atingere dreptului Comisiei de a adapta termenii acesteia pentru un stat membru, dacă este necesar; având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2330/98 al Consiliului din 22 octombrie 1998 privind acordarea unei indemnizații anumi- tor producători de lapte sau de produse lactate, care au fost supuș(cid:13)i unor restricții temporare în exercitarea activității lor (1), în special articolele 9 ș(cid:13)i 16, conform articolului 9 din Regulamentul întrucât, (CE) nr. 2330/98, cererea de indemnizație trebuie adresată de către producătorii în cauză către autoritatea competentă din fiecare stat membru, pe baza unui model de formular comun; întrucât acest formular trebuie stabilit astfel încât să servească drept document de lucru pentru autoritățile competente, permițându-se adaptarea conținutului de către acestea, ținând cont de necesitățile administrative diferite; întrucât, conform articolului 16 din regulamentul menționat, Comisia este abilitată să stabilească normele de aplicare ale aces- tuia din urmă, în special dispozițiile privind plata cheltuielilor legate de mandatarii producătorilor în cauză; întrucât trebuie să se țină cont, la acordarea indemnizației, de onorariile plătite de producători mandatarilor lor înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 2330/98 pentru reclamațiile față de instituțiile comunitare; întrucât motivele care au dus la prevederea Consiliului de a calcula compensația în mod forfetar sunt valabile ș(cid:13)i pentru cheltuielile legate de mandatari; întrucât, în plus, s-a întâmplat deseori ca un singur mandatar să reprezinte un număr mare de producători; întrucât, în consecință, rambursarea onorariilor pe bază forfetară se consideră a fi adecvată; întrucât producătorii care au introdus o acțiune în fața Tribunalului de Primă Instanță trebuie să fi plătit onorarii mai ridi- cate mandatarilor lor ș(cid:13)i ar trebui, în consecință, să primească o sumă forfetară mai mare; întrucât, în anumite cazuri particulare, ar trebui să se prevadă ș(cid:13)i rambursarea unor cheltuieli care depă- ș(cid:13)esc suma forfetară; întrucât este oportun să se prevadă cu titlu de chitanță de soldare a tuturor conturilor un text unic pentru întreaga Comunitate, fără (1) JO L 291, 30. 10. 1998, p. 4. întrucât măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului de gestionare pentru lapte ș(cid:13)i produse lactate, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Formularul prevăzut nr. 2330/98 este stabilit în anexa I. în articolul 9 din Regulamentul (CE) Autoritatea competentă poate adapta formularul pentru a ține cont de informațiile de care dispune deja sau pentru a obține informațiile sau dovezile suplimentare necesare punerii în aplicare a dispozițiilor din Regulamentul (CE) nr. 2330/98, în special articolul 5 alineatele (3) ș(cid:13)i (4). Articolul 2 Cheltuielile contractate de producător pentru plata unui mandatar care a acționat în numele său pe lângă instituțiile comunitare sunt rambursate în mod forfetar până la 0,5 % din suma indemnizației prevăzute în articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 2330/98, cu un minim de 500 ECU în cazul producătorilor care au introdus o acțiune împotriva Comunității în fața Tribunalului de Primă Instanță ș(cid:13)i un minim de 250 ECU în celelalte cazuri. Rambursarea nu este efectuată de către autoritatea competentă decât la cererea producătorului introdusă conform formularului în articolul 1 ș(cid:13)i referitor la nota de onorarii a prevăzut mandatarului. Totuș(cid:13)i, suma vărsată producătorului nu poate fi mai mare decât suma care figurează pe nota de onorarii, iar fiecare producător nu poate cere decât onorariile unui singur mandatar. Articolul 3 Fără a aduce atingere prevederilor din articolul 2, în cazurile în care Tribunalul de Primă Instanță a hotărât asupra responsabilității instituțiilor comunitare, nivelul cheltuielilor poate fi convenit direct între instituțiile comunitare ș(cid:13)i mandatarii producătorilor în cauză. 03/vol. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 93 Articolul 4 Articolul 6 În sensul prezentului regulament, nu este considerat mandatar un organism ale cărui servicii sunt prestate contra plății unei cotizații. Articolul 5 Sub rezerva verificării faptului că nota de onorarii a mandatarului priveș(cid:13)te cheltuielile legate de serviciile prestate înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 2330/98, autoritatea competentă indică ș(cid:13)i include în oferta de indemnizație făcută producătorului suma stabilită conform prevederilor din articolul 2 sau, dacă este cazul, suma convenită conform prevederilor din articolul 3 ș(cid:13)i notificată autorității competente. Chitanța de soldare a tuturor conturilor prevăzută în articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2330/98 este dată conform modelului tip stabilit în anexa II. Comisia poate hotărî ca modelul să fie adaptat pentru un stat membru, la cererea acestuia, pentru a răspunde particularității dispozițiilor naționale aplicabile în domeniu. Articolul 7 Articolele 11 ș(cid:13)i 12 din Regulamentul (CE) nr. 2330/98 se aplică de asemenea sumei menționate. Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 9 decembrie 1998. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei 94 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 26 ANEXA I 03/vol. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 95 96 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 26 03/vol. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 97 ANEXA II


title: 98/738/EG: Beschikking van de Commissie van 9 december 1998 houdende wijziging van Beschikking 95/506/EG tot machtiging van bepaalde lidstaten om ten aanzien van het Koninkrijk der Nederlanden tijdelijk aanvullende maatregelen te nemen tegen de verspreiding van Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3944)

eurovoc_concepts:
Netherlands
disease prevention
plant disease
plant health control
plant health legislation
potato

text: L 354/62 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 12. 98 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 9 december 1998 houdende w¶ziging van Beschikking 95/506/EG tot machtiging van bepaalde lidstaten om ten aanzien van het Koninkr¶k der Nederlanden t¶del¶k aanvul- lende maatregelen te nemen tegen de verspreiding van Pseudomonas solanace- arum (Smith) Smith (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3944) (98/738/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtl¶n 77/93/EEG van de Raad van 21 december 1976 betreffende de beschermende maatregelen tegen het binnenbrengen en de verspreiding in de Gemeenschap van voor planten en voor plantaardige producten schadel¶ke organismen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Richtl¶n 98/2/EG (2), en met name op artikel 15, lid 3, Overwegende dat het schadel¶ke organisme Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith tegenwoordig bekend is onder de benaming Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. ; dat Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. echter een synoniem is van Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith en dat beide benamingen voorkomen in de wetenschappel¶ke literatuur en de communautaire wetgeving; Overwegende dat, wanneer een lidstaat van mening is dat er onmiddell¶k gevaar dreigt dat Pseudomonas solanace- arum (Smith) Smith, de oorzaak van aardappelbruinrot, vanuit een andere lidstaat op z¶n grondgebied wordt binnengebracht, h¶ t¶del¶k, zolang de Commissie dat niet heeft gedaan, de aanvullende maatregelen mag nemen die h¶ nodig acht; Overwegende dat het Koninkr¶k der Nederlanden de andere lidstaten en de Commissie op 3 oktober 1995 heeft meegedeeld dat op een aantal monsters van aardap- (1) PB L 26 van 31. 1. 1977, blz. 20. (2) PB L 15 van 21. 1. 1998, blz. 34. pelen van oorsprong uit dat land Pseudomonas solanace- arum was aangetroffen; dat uit door Nederland verstrekte aanvullende verslagen bl¶kt dat b¶ nog meer monsters van de in 1995 geproduceerde aardappelen, met inbegrip van pootaardappelen, besmetting met Pseudomonas sola- nacearum is bevestigd; dat de Commissie daarom Beschikking 95/506/EG van 24 november 1995 heeft vastgesteld tot machtiging van bepaalde lidstaten om ten aanzien van het Koninkr¶k der Nederlanden t¶del¶k aanvullende maatregelen te nemen tegen de verspreiding van Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith (3); dat Beschikking 95/506/EG b¶ Beschikking 96/599/EG (4) en b¶ Beschikking 97/649/EG (5) gew¶zigd is en de geldig- heidsduur ervan met een bepaalde periode verlengd is; Overwegende dat het Koninkr¶k der Nederlanden de andere lidstaten en de Commissie op 28 augustus 1998 heeft meegedeeld dat de zomer van 1998 monsters van voor de zetmeelproductie bestemde aardappelen van oorsprong uit Nederland z¶n aangemerkt als besmet met Pseudomonas solanacearum; dat, aangezien de bron van de besmetting echter niet met zekerheid kon worden bepaald en de communautaire controleregeling voor Pseudomonas voorzien b¶ solanacearum waarin is Richtl¶n 98/57/EG van de Raad (6), in de lidstaten nog niet van toepassing is, het verantwoord is nog alt¶d aanvullende maatregelen te nemen in verband met deze situatie; dat b¶gevolg de geldigheidsduur van Beschikking 98/506/EG nogmaals met een bepaalde periode moet worden verlengd; (3) PB L 291 van 6. 12. 1995, blz. 48. (4) PB L 265 van 18. 10. 1996, blz. 18. (5) PB L 274 van 7. 10. 1997, blz. 14. (6) PB L 235 van 21. 8. 1998, blz. 1. 30. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 354/63 Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Permanent Planteziektenkundig Comit(cid:130), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 Beschikking 95/506/EG wordt als volgt gew¶zigd: 1. In artikel 1, lid 1, worden de woorden „aardappel- knollen (Solanum tuberosum L. ) van de oogst 1997 van oorsprong uit Nederland die in dat land zullen worden vervoerd of in andere lidstaten worden binnengebracht tot en met 30 juni 1998 voor pootaardappelen en tot en met 30 september 1998 voor de overige aardap- pelen” vervangen door „aardappelknollen (Solanum tuberosum L. ) van de oogst 1998 van oorsprong uit Nederland die in dat land zullen worden vervoerd of in andere lidstaten worden binnengebracht tot en met 20 augustus 1999”. 2. In artikel 3, lid 1, laatste alinea, wordt „1 mei 1998” vervangen door „1 mei 1999”. 3. In artikel 3, lid 3, worden „15 december 1997” en „1997” respectievel¶k vervangen door „15 december 1998” en „1998”. Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 9 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: WRITTEN QUESTION No. 3862/98 by Joan COLOM I NAVAL to the Commission. Television advertising

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
Portugal
Spain
advertising
broadcasting
consumer protection
sponsorship
television

text: C 207/138 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3862/98 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Televisiomainonta Direktiivissä ”Televisio ilman rajoja” säädetään muiden aiheiden lisäksi televisiomainonnasta ja erityisesti mainoskatkojen pituudesta lähetetyissä ohjelmissa ja elokuvissa. Voiko komissio kertoa, noudatetaanko näitä määräyksiä tai mahdollisia muita sovellettavissa olevia mää- räyksiä jäsenvaltioissa ja erityisesti Espanjassa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittami- sesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/552/ETY (1) (televisio ilman rajoja -direktiivi) sisältää säännöksiä mainosajan pituudesta päivittäistä lähetysaikaa ja tuntia kohti (18 artikla), mainoskatkojen lukumäärästä ja niiden sijoittamisesta lähetyksiin (11 artikla) sekä mainosten sisällöstä ja esittämistavasta (10+16 artikla). Direktiivissä annetaan myös erityissäännöksiä sponsoroinnista (17 artikla). Komissio on vastaanottanut useita valituksia, joissa väitetään tiettyjen maiden jättävän noudattamatta voimassa olevia mainonnan säännöksiä. Nämä pääasiassa kuluttajajärjestöjen tekemät valitukset koskevat erityisesti sallittujen mainosaikojen järjestelmällistä ylittämistä. Ongelmat koskevat erityisesti tiettyjä yleis- radioyhtiöitä Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Komissio hankkii parhaillaan tarvittavia tietoja arvioidakseen, voidaanko asianomaisten jäsenvaltioiden todeta rikkoneen säännöksiä väitetyn mainosaikojen ylittämisen perusteella. Tämän perusteella voidaan tarvittaessa toteuttaa asianmukaiset ja aiheelliset toimenpiteet. (1) EYVL L 298, 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3874/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Selvitys Jasser Arafatin saamista EU-tuista Julkisuuteen vuotaneen EU-selvityksen mukaan Euroopan unionin myöntämiä tukia, jotka on suunnattu Gazan ja Länsirannan köyhien asuma-alueiden auttamiseksi, on mahdollisesti käytetty palestiinalaisjohtaja Jasser Arafatin lähipiirille tarkoitettujen asuntojen rakentamiseen. Raportin mukaan rahaa on käytetty ns. epäselviin hankkeisiin jopa 115 miljoonaa markkaa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä selvittääkseen yllä mainittuun raporttiin perustuvien epäilyksien todenperäisyyden? Mikäli epäilyt osoittautuvat todeksi, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä periäkseen väärin perustein käytetyt EU-avustukset takaisin? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1999) Euroopan yhteisö on palestiinalaisten suurin avustaja. Länsirannan ja Gazan alueen saamasta kokonaisavusta 54 prosenttia tulee yhteisön talousarviosta ja jäsenvaltioista. Muutamissa lehtiartikkeleissa on viime aikoina asetettu kyseenalaiseksi se tapa, jolla eräs yhteisön rahoittama hanke on toteutettu. Kyseessä on Palestiinan asuntoneuvostolle (PHC) annettu tuki