title: Komisjoni otsus 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi 95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta) rakendamiskorra kohta (teatavaks tehtud numbri K(1998) 3950 all)EMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
EU statistics
data collection
derogation from EU law
information system
statistical method
tourism

text: 30 ET Euroopa Liidu Teataja 31999D0035 15. 1. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 16/1. kd L 9/23 KOMISJONI OTSUS, 9. detsember 1998, nõukogu direktiivi 95/57/EÜ (turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta) rakendamiskorra kohta (teatavaks tehtud numbri K(1998) 3950 all) (EMPs kohaldatav tekst) (1999/35/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, Artikkel 1 võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1995. aasta direktiivi 95/57/EÜ turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta, (1) eriti selle artikleid 3, 7 ja 10, ning arvestades, et: ühtlustatud statistika kogumise hõlbustamiseks tuleb kindlaks määrata andmete kogumist iseloomustavate tunnuste suhtes kohaldatavad mõisted; andmete kogumise hõlbustamiseks on vaja kindlaks määrata nõu- tavate andmete edastamise menetlus; üleminekuperioodil on asjakohane lubada liikmesriikidele vaja- likke erandeid, võimaldamaks neil oma siseriiklikud statistikasüs- teemid direktiivi 95/57/EÜ nõuetega kooskõlla viia; käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, Direktiivi 95/57/EÜ artikli 3 kohaldamisel andmete kogumist iseloomustavate tunnuste suhtes kohaldatavad mõisted ja geograafilises jaotuses tehtavad kohandused on sätestatud I lisas. Artikkel 2 Direktiivi 95/57/EÜ artikli 7 kohased andmeedastusmenetluse üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud II lisas. Artikkel 3 Direktiivi 95/57/EÜ artikli 10 kohaldamisel lubatavad erandid on sätestatud III lisas. liikmesriikidele Artikkel 4 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 9. detsember 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Yves-Thibault DE SILGUY (1) EÜT L 291, 6. 12. 1995, lk 32. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 I LISA Andmete kogumist iseloomustavate tunnuste suhtes kohaldatavad mõisted 1. MAJUTUSSTATISTIKA 1. 1. MAJUTUSETTEVÕTETE JA KÜLALISKORTERITE MÄÄRATLUS Majutusettevõtted Määratlus: Turistidele ajutiselt või pidevalt majutust pakkuvad ettevõtted. Majutusettevõtete liigid on järgmised: i) Ühismajutusettevõtted Hotellid ja samalaadsed ettevõtted — Hotellid — Samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted — Puhkemajad ja külaliskorterid — Puhkekülad ja -laagrid — Jahisadamad — Mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Spetsialiseeritud ettevõtted — Terviseteenuseid pakkuvad ettevõtted — Töö- ja puhkelaagrid — Ühistranspordivahendid — Konverentsikeskused ii) Eramajutus Üüritud majutuskohad — Üüritoad eramajades — Üksikisikutelt või vahendusasutustelt üüritud külaliskorterid Muud eramajutuse liigid — Lisaeluase — Tasuta majutus sugulaste või sõprade juures — Mujal liigitamata muu eramajutus. Käesolevas lisas esitatud majutusettevõtete määratlused sisaldavad viiteid NACE Rev. 1 ja CPA rühmadele. CPA on kooskõlas NACE-ga, kuid on sellest üksikasjalikum. Turismi valdkonda käsitlevad määratlused ja NACE liigitus on omavahel peaaegu täielikult vastavuses, välja arvatud väikesed kõrvalekalded rubriigi “Hotellid ja samalaadsed ettevõtted” osas. NACE ja CPA selgitavate märkuste kohaselt hõlmab rubriik “Mujal liigitamata majutuskohad” (NACE 55. 23) teatavaid samalaadseid ettevõtteid, eelkõige “külalistemaju, talusid, majutusettevõtteid ning külalistemajade ja pansionaatide pakutavaid seotud teenuseid”. Enamus hotelle ja samalaadseid ettevõtteid kuuluvad siiski rühmadesse NACE 55. 11 ja 55. 12, sest selgitavates märkustes on selgelt öeldud, et need rühmad hõlmavad “hotelle, motelle ja võõrastemaju ning samalaadseid majutusettevõtteid”. 1. 1. 1. Ühismajutusettevõtted Määratlus: Majutusettevõte, mis pakub reisijatele ööbimisega majutust toas või mõnes muus majutusüksuses ning kus pakutavate kohtade arv ületab ühest perekonnast suurema isikute rühma puhul kehtestatud miinimummäära ja kõik majutuskohad kuuluvad ühtse kaubandusliku juhtimise alla, isegi juhul, kui tegemist on mittetulundusliku ettevõttega. 32 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd H o t e l l i d j a s a m a l a a d s e d e t t e v õ t t e d Määratlus: Hotellid ja samalaadsed ettevõtted koosnevad tubadest, mille arv ületab teatava miinimummäära; need kuuluvad ühtse juhtimise alla; neis pakutakse teatavaid teenuseid, sealhulgas toateenindus, igapäevane voodite korrastamine ja sanitaarsõlmede puhastamine; need liigitatakse klassidesse ja kategooriatesse vastavalt pakutavatele võimalustele ja teenustele; need ei kuulu spetsialiseeritud ettevõtete kategooriasse. Hotellid Määratlus: Hotellid, korterhotellid, motellid, teeäärsed võõrastemajad, rannahotellid, majutusteenust pakkuvad klubid ja samalaadsed ettevõtted, mis pakuvad hotelliteenuseid, sealhulgas muid teenuseid peale igapäevase voodite korrastamise ning toa ja sanitaarsõlmede puhastamise. (Vastab NACE rühmale 55. 1 “Hotellid” (kuhu kuuluvad hotellid, motellid, võõrastemajad ja konverentsiteenust pakkuvad hotellid). NACE jaguneb täiendavalt rühmadeks 55. 11 “Restoraniga hotellid ja motellid” ja 55. 12 “Restoranita hotellid ja motellid”. Neile vastavad CPA rühmad 55. 11. 10 ja 55. 12. 10). Samalaadsed ettevõtted Määratlus: Külalistemajad ja pansionaadid, majutusettevõtted ja samalaadsed ettevõtted, mis koosnevad tubadest ja kus pakutakse piiratud hulgal hotelliteenuseid, sealhulgas igapäevane voodite korrastamine ning toa ja sanitaarsõlmede puhastamine. Sellesse rühma kuuluvad ka külalistemajad, voodikohta ja hommikusööki pakkuvad asutused (“Bed and Breakfast”) ning talumajutus. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad” (hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad). Rühmas 55. 2 tuuakse eraldi välja külalistemajad ja talud. Kuuluvad CPA rühma 55. 23. 13 “Möbleeritud tubade lühiajaline rent”, mis hõlmab ka lühiajalist eramajutuse renti). M u u d ü h i s m a j u t u s e t t e v õ t t e d j a s p e t s i a l i s e e r i t u d e t t e v õ t t e d Määratlus: Turistidele mõeldud majutusettevõte, mis võib olla mittetulunduslik, kuulub ühtse juhtimise alla, pakub minimaalset hulka ühtseid teenuseid (ei hõlma igapäevast voodite korrastamist) ning ei pea koosnema tubadest, vaid võib koosneda korteritüüpi üksustest, laagriplatsidest või ühistest magamisruumidest, ning mis pakub lisaks majutusteenusele ka muid, näiteks tervishoiu, sotsiaalhoolekande või transpordiga seotud teenuseid. Puhkemajad ja külaliskorterid Määratlus: Ühtse juhtimise alla kuuluvad ühismajutusrajatised, näiteks majade või suvemajade kogumid, mis pakuvad korteritüüpi majutust koos piiratud hulga hotelliteenustega (välja arvatud igapäevane voodite korrastamine ja koristamine). (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Hõlmab põhiosa CPA rühmast 55. 23. 12 “Puhkekeskuste ja puhkemajade teenused”). Määratluste kohaselt peaksid hotelliteenuseid pakkuvad puhkekülad kuuluma hotellide hulka isegi juhul, kui need ei koosne üldjuhul tubadest. Sellesse rühma peaksid kuuluma ainult sellised ettevõtted, mis ei paku hotelliteenuseid. Puhkekülad ja -laagrid Määratlus: Ühismajutusrajatised piiratud alal, kus paiknevad kohad telkide, haagissuvilate, järelhaagiste ja vagunelamute jaoks. Need kuuluvad ühtse juhtimise alla ja pakuvad teatavaid turismiteenuseid (pood, teave, huvitegevus). (Vastab NACE rühmale 55. 22 “Laagriplatsid, sh haagissuvilaplatsid”. Vastab CPA rühmale 55. 22. 10). Puhkekülades ja -laagrites renditakse telgi-, haagissuvila- ja vagunelamukohti ning samalaadset majutust ööbimisega külastajatele, kes soovivad veeta ühe öö või paar päeva või nädalat “ajutises” majutuskohas, ning isikutele, kes soovivad rentida “püsimajutuskohta” terveks hooajaks või aastaks. Pikaajalise rendilepingu alusel (rohkem kui aastaks) renditavaid püsimajutuskohti võib käsitleda eramajutusena. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 Jahisadamad Määratlus: Paadisadamad, kus paadiomanikud võivad hooajaks või aastaks rentida vees asuva kaikoha või maismaal asuva koha, ning mööduvatele laevadele mõeldud sadamad, kus makstakse sildumistasu öö kohta. Need kaks sadamaliiki võib Jahisadamaid võivad hallata ühendada. Sadamates peavad olema vähemalt minimaalsed sanitaarsõlmed. veespordiklubid, ettevõtjad või riiklikud haldusorganid. (Kuulub NACE rühma 63. 22 “Muu veetranspordi abitegevus” või vajaduse korral rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad” või rühma 92. 62 “Muu sporditegevus”. Kuulub CPA rühma 63. 22. 11 “Sadamate ja veeteede käitamisteenused (v. a kaupade käitlemine)” või vajaduse korral rühma 55. 23. 15 “Muud mujal liigitamata lühiajalised majutusteenused”, rühma 55. 23. 14 “Magamisvaguniteenused ja ööbimisteenused muudes transpordivahendites” või rühma 92. 62. 13 “Muud spordiüritustega seotud mujal liigitamata teenused”). Mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Määratlus: Matkamajad, reisijatele mõeldud magamiskohad, rühmamajutusettevõtted, vanuritele mõeldud puhkemajad, töötajatele mõeldud puhkemajad ja hotellid, ülikoolide ja koolide ühiselamud ning samalaadsed rajatised, mis kuuluvad ühtse juhtimise alla, täidavad ühiskondlikke eesmärke ning mille tegevus on sageli subsideeritud. (Hõlmab NACE rühma 55. 21 “Matkamajad ja mägionnid” ning osaliselt rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Hõlmab CPA rühma 55. 21. 10 “Matkamajad ja mägionnid” ning osaliselt rühma 55. 23. 15 “Muud mujal liigitamata lühiajalised majutusteenused”). Terviseteenuseid pakkuvad ettevõtted Määratlus: Majutust pakkuvad ravi- ja tervishoiuasutused, näiteks kuurordid, vesiravilad, sanatooriumid, mägedes asuvad sanatooriumid, taastusravipansionaadid, tervisekeskused ning muud samalaadsed ettevõtted. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad” (hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad) ning vajaduse korral rühma 85. 14 “Muud tervishoiualad”. Kuulub CPA rühma 55. 23. 15 “Muud mujal liigitamata lühiajalised majutusteenused” või vajaduse korral rühma 85. 14. 15 “Raviasutuste teenused, v. a haiglateenused”). Määratluste kohaselt peaksid terviseteenuseid pakkuvad ettevõtted kuuluma hotellide hulka. Sellesse rühma peaksid kuuluma ainult sellised ettevõtted, mis ei paku hotelliteenuseid. Töö- ja puhkelaagrid Määratlus: Majutust pakkuvad puhkelaagrid, näiteks põllumajanduse ning arheoloogilise ja ökoloogilise tegevusega seotud laagrid, puhkelaagrid, skaudilaagrid, mägilaagrid, mägimajad ja muud samalaadsed ettevõtted. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Hõlmab CPA rühma 55. 23. 11 “Laste puhkelaagrite teenused” ning osaliselt rühma 55. 23. 12 “Puhkekeskuste ja puhkemajade teenused”). Sellesse rühma peaksid kuuluma ka lastelaagrid, purjetamis- ja ratsutamiskoolide majutuskohad ning muud spordikeskused (mis ei paku hotelliteenuseid). Ühistranspordivahendid Määratlus: Ööbimisega majutust pakkuvad ühistranspordivahendid, mille puhul majutuskulusid ei eristata transpordikuludest; hõlmab põhiliselt ronge ning laevu ja paate. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, 55. 23. 14 “Magamisvaguniteenused ja ööbimisteenused muudes transpordivahendites”. ) vastavuses CPA rühmaga ning matkamajad. puhkekülad Peaaegu -laagrid ja Ühistranspordiettevõtted moodustavad majutusettevõtete ainulaadse rühma, sest need ei ole otseselt seotud ühe kindla asukohaga (püsiasukohaga laevades asuvad hotellid liigitatakse hotellideks). Reisilaevadel ööbivaid isikuid käsitletakse sihtriigis ühepäeva-külastajatena ning lähteriigis välisreisijatena. 34 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Konverentsikeskused Määratlus: Majutust pakkuvad ettevõtted, mis on spetsialiseerunud kongresside, konverentside, kursuste, kutseõppe, meditatsiooni ja religioosse tegevuse ning noortele suunatud õppetegevuse korraldamisele. Ööbimisvõimalust pakutakse üldjuhul ainult ettevõtte poolt või selle ruumides korraldatavates üritustes osalevatele isikutele. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Kuulub CPA rühma 55. 23. 15 “Muud mujal liigitamata lühiajalised majutusteenused”). Määratluste (ja NACE) kohaselt peaksid hotelliteenuseid pakkuvad konverentsikeskused kuuluma hotellide hulka. Sellesse rühma peaksid kuuluma ainult sellised ettevõtted, mis ei paku hotelliteenuseid. Statsionaarses õppevormis õppivaid üliõpilasi ei tohiks käsitleda konverentsikeskuse külastajatena. Ü h e s e t t e v õ t t e s p a k u t a v a t e m a j u t u s l i i k i d e k o m b i n a t s i o o n i d e k ä s i t l e m in e Tegelikkuses pakub üks ettevõte sageli mitut liiki majutusteenuseid. Võimalikud lahendused on järgmised: i) ettevõte jagatakse kaheks (või enamaks) ettevõtteks. See on parim lahendus juhul, kui ettevõte suudab (ja soovib) seda teha; ii) teist majutusliiki ei võeta arvesse, kui selle mahutavus on riigis kehtestatud alammäärast väiksem; iii) liigitatakse vastavalt põhilisele majutusliigile. Põhiline majutusliik määratakse kindlaks (enamasti) mahutavuse alusel või mahutavuse kasutamise (või muude kriteeriumide) alusel. 1. 1. 2. Eramajutus Määratlus: Ülejäänud majutusliigid, mis ei vasta “ettevõtte” määratlusele. Eramajutuse puhul pakutakse tasu eest või tasuta piiratud arvu majutuskohti. Iga majutusüksus (tuba, korter) on eraldiseisev üksus ning seda kasutavad kas reisijad tavaliselt nädala kaupa, nädalavahetustel, kahe nädala või kuu kaupa, või omanikud teise elukoha või puhkusekohana. Ü ü r i t u d m a j u t u s k o h a d Üüritoad eramajades Määratlus: Sellesse rühma kuuluvad majutusvõimalused erinevad pansionaatidest selle poolest, et reisija elab eramajas koos sealse perekonnaga ning maksab üüri. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Kuulub CPA rühma 55. 23. 13 “Möbleeritud tubade lühiajaline rent”, (“Bed and mis hõlmab ka külalistemaju, pansionaate ning voodikohta ja hommikusööki pakkuvaid asutusi Breakfast”)). Sellesse rühma ei kuulu alaliselt (rohkem kui aastaks) üürile antud toad. Üksikisikutelt või vahendusasutustelt üüritud külaliskorterid Määratlus: Korterid, villad, majad, suvilad ja muud eluruumid, mida renditakse või liisitakse leibkondadelt terviklike üksustena turistide ajutiseks majutamiseks. (Kuulub NACE rühma 55. 23 “Mujal liigitamata majutuskohad”, mis hõlmab kõiki muid majutuskohti, välja arvatud hotellid, puhkekülad ja -laagrid ning matkamajad. Kuulub CPA rühma 55. 23. 13 “Möbleeritud tubade lühiajaline rent”, mis hõlmab ka külalistemaju, pansionaate ning voodikohta ja hommikusööki pakkuvaid asutusi (“Bed and Breakfast”)). M u u d e r a m a j u t u s e l i i g i d Lisaeluase Määratlus: Lisaeluasemed/-korterid, villad, majad, suvilad jne, mida kasutavad reisi ajal omaniku leibkonna liikmed. Sellesse rühma kuuluvad ka osaajalise kasutusõiguse lepinguga hõlmatud eluruumid. (Hõlmab osaliselt NACE rühma 70. 20 “Isikliku kinnisvara rendileandmine”. Hõlmab osaliselt CPA rühma 70. 20. 11 “Isikliku elamukinnisvara rendi- või liisinguteenused”). 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 Lisaeluasemed, majad, villad, puhkemajad, kohad laagriplatsidel ja sildumiskohad paadisadamates võib võrdsustada omanikule kuuluvate eluruumidega ja liigitada käesolevasse rubriiki. Tasuta majutus sugulaste või sõprade juures Määratlus: Sellesse rühma kuuluvad majutusvõimalused reisijatele, kes saavad tasuta kasutada sugulaste või sõprade kodu või osa sellest. (Vastav NACE või CPA liigitus puudub). Mujal liigitamata muu eramajutus Määratlus: See rühm ei sobi täielikult eramajutust käsitlevasse põhirühma ning hõlmab muud liiki majutusvõimalusi, nagu näiteks telgid juhuslikes peatuskohtades ja laevad mitteametlikes sildumiskohtades. (Hõlmab väikest osa NACE rühmast 71. 21 “Muude maismaatranspordivahendite rentimine”. Hõlmab osaliselt CPA rühma 71. 21. 14 “Mootorrataste, haagiselamute ja -suvilate rendi- või väljaüürimisteenused” ja teatavaid väikesi osi rühmast, mis käsitleb sõidukite või transpordivahendite muid rendi- või väljaüürimisteenuseid. ) See rühm hõlmab igasugust eramajutust, mis ei sobi eelnevalt nimetatud rühmadesse. Ainus nõue on see, et isik veedab tegelikult või püüab veeta öö teatavas majutuskohas. See hõlmab ka ööbimist autos, välitingimustes magamiskotis või raudteejaamas. 1. 2. MUUTUJATE MÄÄRATLUSED 1. 2. 1. Ühismajutusettevõtte mahutavus: riigi territooriumil asuvad kohalikud üksused Ettevõtete arv Määratlus: Kohalik üksus on ettevõte või selle osa, mis asub geograafiliselt kindlaksmääratud kohas. Selles kohas tegeldakse majandustegevusega või juhitakse seda tegevust, kus, välja arvatud teatavad erandid, töötab üks või mitu inimest (teatavail asjaoludel osalise tööajaga) ühe ja sama ettevõtte heaks. Majutusettevõte vastab kohaliku üksuse määratlusele kui toomisüksus. Seejuures ei oma tähtsust, kas majutusteenuse pakkumine on põhi- või kõrvaltegevus. See tähendab, et kõik ettevõtted, mille mahutavus ületab siseriiklikult kehtestatud alammäära, liigitatakse majutusettevõteteks isegi juhul, kui nende käibe põhiosa saadakse restorani- või muudest teenustest. Tubade arv Määratlus: Tuba on ühest toast või tubade rühmast koosnev üksus, mis moodustab majutusettevõttes või eluruumis asuva jagamatu renditava terviku. Toad võivad olla mõeldud ühele, kahele või mitmele inimesele olenevalt sellest, kas need on püsivalt varustatud ühe, kahe või mitme inimese majutamiseks (on otstarbekas toad vastavalt sellele liigitada). Olemasolevate tubade arv näitab, kui palju tube on majutusettevõttes külaliste (ööbimisega külastajad) majutamiseks üldjuhul kasutusel ning ei hõlma ettevõte töötajate kasutatavaid tube. Alalise elukohana (rohkem kui ühe aasta jooksul) kasutatavaid tube ei tohiks arvesse võtta. Vannitube ja tualettruume ei loeta tubadeks. Korter on teatavat liiki tuba. See koosneb ühest või mitmest toast koos oma köögi, vannitoa ja tualettruumiga. Korter võib hõlmata hotelliteenuseid (korterhotellides), kuid mitte alati. Mägimajasid, puhkemajasid, suvilaid, suvemajasid ja villasid võib käsitleda samal viisil kui tubasid ja kortereid, st neid võib rendile anda terviklike üksustena. Voodikohtade arv Määratlus: Majutusettevõttes või korteris olevate voodikohtade arv määratakse kindlaks vastavalt sellele, kui palju inimesi saab majutusettevõttes (korteris) olevates voodites ööbida, kusjuures arvesse ei võeta kliendi soovil pakutavaid lisavoodeid. 36 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Voodikoht tähendab üheinimesevoodit; kaheinimesevoodit käsitletakse kahe voodikohana. Seda ühikut kasutatakse kõigi majutusliikide mahutavuse mõõtmiseks. Voodikohana käsitletakse ka üheinimese majutuskohta laagriplatsil või sildumiskohas asuvas paadis. Kui tegelik voodikohtade arv on teadmata, peaks üks telkimisplats vastama neljale voodikohale. 1. 2. 2. Ühismajutusettevõtete hõivatus: siseturism ja sissetulev turism Saabunud residendid ja mitteresidendid Määratlus: Saabunud (lahkunud) isik on ühismajutusettevõttesse või eramajutusettevõttesse saabuv (ühismajutusettevõttest või eramajutusettevõttest lahkuv) ja end sisse (välja) registreeriv isik. Statistika seisukohalt ei ole oluline, kas arvestatakse saabunud või lahkunud isikuid. Vanusepiirangut ei kohaldata: arvesse võetakse nii täiskasvanuid kui ka lapsi olenemata sellest, et laste ööbimine võib olla tasuta. Saabunud isikud registreeritakse külastajate elukohariikide järgi ja kuude kaupa. Võimaluse korral ei võeta arvesse muid saabunud isikuid peale turistide (nt põgenikud). Majutusstatistikast jäetakse välja saabunud ühepäeva-külastajad, kes veedavad majutusettevõttes päeva jooksul ainult mõned tunnid (ilma ööbimiseta, saabumine ja lahkumine toimub ühel ja samal kuupäeval). Residentide ja mitteresidentide ööbimised Määratlus: Ööbimisena käsitletakse iga ööd, mille külastaja tegelikult veedab (ööbides või viibides) ühismajutusettevõttes või eramajutusettevõttes või mille jooksul ta on seal sisse registreeritud (füüsiline kohalolek ei ole oluline). Ööbimisi loetakse külastajate elukohariikide järgi ja kuude kaupa. Saabumis- ja lahkumiskuupäev on üldjuhul erinevad, kuid pärast keskööd saabuvad ja samal päeval lahkuvad isikud loetakse siiski ööbimiste hulka. Isik ei tohi end samaaegselt registreerida kahte majutusettevõttesse. Võimaluse korral ei võeta arvesse muid ööbivaid isikuid peale turistide (nt põgenikud). Elukohariik Määratlus: Isikut käsitletakse riigi (asukoha) residendina, kui ta: a) on selles riigis (asukohas) elanud suurema osa eelnenud aastast või 12 kuust; või b) on selles riigis (asukohas) elanud lühema ajavahemiku jooksul ja kavatseb sinna riiki (asukohta) elama asumiseks naasta 12 kuu jooksul. Rahvusvahelised külastajad tuleks liigitada elukohariikide, mitte kodakondsuse järgi. Turismi seisukohalt käsitletakse kõiki isikuid, kes kolivad teise riiki (asukohta) kavatsusega jääda sinna rohkem kui üheks aastaks, kohe võrdsena kõnealuse riigi (asukoha) kodanikega. Välismaal elavad ja ajutiselt oma kodakondsusriiki külastavad kodanikud loetakse mitteresidentidest külastajateks. Kodakondsus on esitatud isiku passis (või muus isikut tõendavas dokumendis), kuid elukohariik selgitatakse välja isikut küsitledes või näiteks tema aadressi alusel. Voodikohtade kasutus: neto Määratlus: Voodikohtade hõivatuse netomäär ühe kuu kohta sama majutusettevõtete rühma osas saadakse, jagades ööbimiste koguarvu pakutavate voodikohtade ja nende päevade arvuga, mil voodikohad on tegelikult kasutatavad (netomäär, millest on maha arvatud hooajalised või muud ajutised sulgemised, näiteks renoveerimiseks, politsei korralduse alusel jne), ning korrutades jagatise arvuga 100, et väljendada tulemus protsendimäärana. Valem: NORB = (P/Gd) × 100 kus P on kuu (aasta) jooksul registreeritud ööbimiste arv ning Gd on kuu (aasta) jooksul tegelikult kasutatavate voodipäevade arv. Määrad esitatakse üldjuhul ühe kümnendkoha täpsusega. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 Voodikohtade kasutus: bruto Määratlus: Voodikohtade hõivatuse brutomäär ühe kuu kohta sama majutusettevõtete rühma osas saadakse, jagades ööbimiste koguarvu voodikohtade ja vastava kuu päevade arvuga (nimetatakse mõnikord voodiöödeks), ning korrutades jagatise arvuga 100, et väljendada tulemus protsendimäärana. Valem: GORB = (P/Gp) × 100 kus GP on võimalike voodipäevade arv. 2. TURISMI NÕUDLUS 2. 1. TURISMI KÄSITLEVAD MÄÄRATLUSED Turism Määratlus: Reisimine isiku tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvatesse kohtadesse ja neis kohtades viibimine kõige rohkem ühe järjestikuse aasta jooksul meelelahutuslikul, ärilisel või muul eesmärgil. Turism on reisimise alarühm, kusjuures reisimine selle üldises mõttes tähendab liikumist ühest kohast teise. Turism hõlmab ülemaailmset reisiturgu, mis on seotud inimeste üldise liikuvusega ja reisijatele mõeldud teenuste pakkumisega. Turism tähendab reisimist inimese tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvatesse kohtadesse mis tahes eesmärgil. Tavapäraselt ei hõlma turismi mõiste siiski teatavaid reise, mis ei põhine vabatahtlikul otsusel: välja jäetakse arsti otsusega ettenähtud kohustuslikud viibimised haiglas ja muudes kliinilisi teenuseid/raviteenuseid pakkuvates meditsiiniasutustes. Muud välja jäetavad reisiliigid, mis ei põhine vabatahtlikul otsusel, hõlmavad viibimist vanglas ja sõjaväeteenistuses (tuleb siiski silmas pidada, et turismi mõiste võib üldjuhul hõlmata nendest institutsioonidest saadavaid puhkusi). Iga riigi osas on võimalik eristada kolme turismiliiki: Määratlused: i) Siseturism tähendab teatava riigi residentide reisimist üksnes selle riigi piires nende tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvatesse kohtadesse ja seal viibimist. ii) Sissetulev turism tähendab teatava riigi mitteresidentide reisimist selle riigi piires nende tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvatesse kohtadesse ja seal viibimist. iii) Väljaminev turism tähendab teatava riigi residentide reisimist väljaspool seda riiki nende tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvatesse kohtadesse ja seal viibimist. Samasuguseid määratlusi võib kasutada ka muude alade, piirkondade või riikide rühma puhul, asendades sõna “riik” vastava võrdlusalaga. Kolme turismiliiki võib kombineerida kolmel viisil järgmiste turismikategooriate väljendamiseks: i) sisemaine turism, mis hõlmab siseturismi ja sissetulevat turismi; ii) rahvuslik turism, mis hõlmab siseturismi ja väljaminevat turismi; iii) rahvusvaheline turism, mis hõlmab sissetulevat turismi ja väljaminevat turismi. Reisija Määratlus: Isik, kes reisib kahe või enama riigi vahel või kahe või enama koha vahel oma elukohariigi piires. Külastaja Määratlus: Isik, kes reisib oma tavapärasest elukeskkonnast väljaspool asuvasse kohta vähem kui 12 kuuks muul eesmärgil peale tegevuse, mille eest makstakse tasu reisi sihtkohas. Külastajad (riigisisesed/rahvusvahelised) hõlmavad järgmist: 38 ET Turist Määratlus: Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Külastaja, kes veedab vähemalt ühe öö külastatava koha/riigi ühismajutusettevõttes või eramajutusettevõttes. ning Ühepäeva-külastaja Määratlus: Külastaja, kes ei ööbi üheski külastatava koha/riigi ühismajutusettevõttes või eramajutusettevõttes. Külastajaid eristatakse ülejäänud reisijatest järgmise kolme põhikriteeriumi alusel: i) Reisi sihtkoht paikneb väljaspool tavapärast elukeskkonda, st välja jäetakse lühiajalised kohalikud sõidud ja töölesõidud ehk enam-vähem korrapärased sõidud elukohast töö-/õppekohta ja tagasi. ii) Külastatavas kohas ei viibita kauem kui 12 järjestikust kuud; kui reis kestab kauem, käsitletakse külastajat selle koha residendina (statistika seisukohalt). iii) Külastuse põhieesmärk ei ole tegevus, mille eest makstakse tasu reisi sihtkohas; st välja jäetakse migratsioon töötamise eesmärgil. Saabunud ja lahkunud rahvusvaheliste külastajate mõiste ei hõlma järgmisi reisijate kategooriaid: i) Isikud, kes sisenevad riiki või väljuvad riigist migrantidena, sealhulgas nendega kaasasolevad või ühinevad ülalpeetavad. ii) Piiriülesed töötajad, kes elavad ühe riigi piiri lähedal ja töötavad teises riigis. iii) Diplomaadid, konsulaartöötajad ja sõjaväelased, kes reisivad oma lähteriigist lähetusriiki või vastupidi, sealhulgas nendega kaasasolevad või ühinevad ülalpeetavad ja nende kodumajapidamises töötavad isikud. iv) Põgenike või nomaadidena reisivad isikud. v) Transiitreisijad, kes ei sisene passikontrolli kaudu ametlikult riiki, näiteks transiitreisil viibivad lennureisijad, kes viibivad lühiajaliselt lennujaama terminali kindlaksmääratud alal, või laevareisijad, kellel ei ole õigust laevalt lahkuda. See kategooria hõlmab reisijaid, kes siirduvad otse ühelt lennuväljalt teisele või liiguvad muude terminalide vahel. Ülejäänud riiki läbivad transiitreisijad liigitatakse külastajateks. Saabunud ja lahkunud riigisiseste külastajate mõiste ei hõlma järgmisi reisikategooriaid: i) Residendid, kes reisivad riigi piires ühest kohast teise, et seada seal sisse alaline elukoht. ii) Isikud, kes reisivad riigi piires ühest kohast teise sellise tegevuse eesmärgil, mille eest makstakse tasu reisi sihtkohas. iii) Isikud, kes reisivad selleks, et töötada ajutiselt selles riigis asuvates institutsioonides. iv) Isikud, kes sõidavad töötamise või õppimise eesmärgil korrapäraselt või sageli lähiümbruses paiknevatesse asukohtadesse ja tagasi. v) Nomaadid ja püsielukohata isikud. vi) Õppustel viibivad sõjaväelased. Direktiivi lisa C jagu käsitleb üksnes turiste ja ööbimisega reise. Seetõttu on välja jäetud ühepäeva-külastajad. Merematked ning ühte või mitmesse sihtkohta toimuvad ööbimisega reisid võib eristada juba uuringu alguses (olenevalt selle liigist). Tavapärane elukeskkond Määratlus: Isiku tavapärane elukeskkond koosneb tema kodu ning töö-/õppekoha vahetus läheduses paiknevast ümbruskonnast ning muudest sageli külastatavatest kohtadest. Tavapärase elukeskkonna mõiste on kahemõõtmeline, hõlmates nii lähedust kui ka sagedust. Isiku elukoha läheduses asuvad kohad moodustavad osa tavapärasest elukeskkonnast isegi juhul, kui neid külastatakse harva. Sageli (= keskmiselt kord nädalas või sagedamini) ja kindlakskujunenult külastatavad kohad moodustavad osa isiku tavapärasest elukeskkonnast isegi juhul, kui need asuvad elukohast märkimisväärselt kaugemal (või teises riigis). Igal isikul on ainult üks tavapärane elukeskkond ning seda mõistet kohaldatakse nii siseturismi kui ka rahvusvahelise turismi osas. Transpordivahendites töötavad isikud (veoautojuhid, raudteetöölised, õhusõidukite kaptenid, stjuardessid jne) ning reisivad müügiagendid ja vahendajad loetakse turismi seisukohalt töö eesmärgil reisivateks isikuteks, välja arvatud juhul, kui nende reisid, eelkõige riigisisesed reisid, hõlmavad sagedast kindlakskujunenud reisimist; sel juhul jäävad nad tavapärast elukeskkonda käsitleva kriteeriumi alusel turismi mõistest välja. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 Reisi eesmärk Määratlus: Reisil on ainult üks põhieesmärk, milleta reis ei oleks toimunud. Direktiivis eristatakse kaht põhilist reisieesmärki: i) ärireisid ja ametireisid; ii) reisid puhkuse, lõõgastuse ja vaba aja veetmise eesmärgil. Puhkusereisid, mis on seotud rubriigiga “Külastused sõprade ja sugulaste juurde”, kuuluvad punkti (ii). Lähtekoht/lähteriik Määratlus: Lähtekoht/lähteriik, kust reis algab. Tavaliselt on tegemist sama kohaga kui elukoht ja elukohariik. Reis võib alata ka töö- või õppekohast. See ei ole turismi seisukohalt oluline, sest elukohta võib siiski pidada reisi lähtekohaks. Kui isikud elavad vaatlusperioodil oma alalisest elukohast väljaspool (nt lühiajaliselt migreerunud isikud ja hooajatöötajad), tuleks seda kohta käsitleda lähtekohana. Ühepäevareiside lähtekohaks võib olla isiku lisaelukoht, ehkki neid reise oleks kasulik eristada sellistest, mis lähtuvad alalisest elukohast. 2. 2. MUUTUJATE MÄÄRATLUSED 2. 2. 1. Turismi maht Turistide (turismis osalevate isikute) arv Määratlus: Külastaja, kes veedab vähemalt ühe öö külastatava koha/riigi ühismajutusettevõttes või eramajutusettevõttes. Ööbimisega reiside arv Määratlus: Turistide tehtavad reisid, st ööbimisega reisid. Välisreiside puhul, mille osas on olemas ülemaailmne geograafiline jaotus, võib sihtkohta tõlgendada erinevatel viisidel. See võib olla: i) koht, mida külastaja peab kõige olulisemaks külastuskohaks (ajendav sihtkoht), ii) koht, kus veedetakse valdav osa ajast (ajaline sihtkoht), või iii) kaugeim külastatav koht (vahemaaga seotud sihtkoht). On kasulik välja selgitada kõik nimetatud sihtkohad ning samuti vähemolulised transiitsihtkohad. Peamine sihtkoht (koht, riik) tuleks eristada muudest sihtkohtadest. Peamine sihtkoht on seotud reisi põhieesmärgiga ning seetõttu tuleks peamine sihtkoht määratleda punkti (i) kuuluva kohana, mida külastaja peab peamiseks sihtkohaks. Kui vastajal on peamist sihtkohta raske määratleda (nt ringreisi puhul), võib selleks pidada punkti (ii) kuuluvat kohta, kus valdavalt ööbitakse, või, kui selliseid kohti on mitu, punkti (iii) kuuluvat kaugeimat külastatavat kohta. Ööbimisega reiside arv (reisi alguskuude kaupa) Määratlus: Turistide tehtavad reisid, st ööbimisega reisid, registreeritud reisi alguskuude kaupa. Nädalapäev ja hooaeg määratakse kindlaks kuupäeva alusel. Tuleb silmas pidada, et kui lisaks reisi alguskuupäevale küsitakse ka naasmiskuupäeva, ei pruugi nende kuupäevade vahe näidata reisi kestust. Ühepäevareise ei tohi arvesse võtta; ehkki kuupäevad võivad olla erinevad, ei pruugi reis sisaldada ööbimist. Seepärast tuleb ööbimiste arvu (reisi kestus) küsida eraldi. Ööbimiste arv Määratlus: Ööbimisena käsitletakse iga ööd, mille külastaja tegelikult veedab (ööbides või viibides) ühismajutusettevõttes või eramajutusettevõttes või mille jooksul ta on seal sisse registreeritud (füüsiline kohalolek ei ole oluline). 40 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd On soovitav registreerida kõik riigid, kus reisi ajal ööbitakse. Ühest riigist teise sõitvas laevas või rongis veedetud ööd loetakse ööbimiseks välisreisil, kuid neid ei käsitleta ööbimisena teatavas riigis. Need on soovitav registreerida rubriigis “Merematked” või rubriigis “Muud reisid”. Kui ööbitakse sadamas viibiva laeva pardal, võib reisijatel olla ametlik õigus riiki siseneda. Kui reisijatel on õigus riiki siseneda, võib ööbimised registreerida selle riigi spetsialiseeritud ettevõttes (ühistranspordivahendid) veedetud öödena, kuid soovitavalt võib kasutada ka rubriiki “Merematked”. 2. 2. 2. Andmed reise iseloomustavate tunnuste kohta Reise iseloomustavad tunnused esitatakse iga reisi kohta eraldi. Igal reisil on üks põhieesmärk, kuid sellele võivad lisanduda ka muud ajendavad põhjused, mitmed erinevate eesmärkidega külastused ja mitmesugused tegevused. Reisi kestus Määratlus: Ööbimisega reiside puhul väljendatakse reisi kestust ööbimiste arvuna. Tuleb küsida ööbimiste tegelikku arvu, seda ei tohi arvutada reisi alguskuupäeva ja naasmiskuupäeva alusel. Reisi korraldamine Direktiivis määratakse kindlaks järgmised reisikorralduse liigid: i) broneerimine vahetult transpordi-/majutusettevõtte kaudu ii) reisibüroo või reisikorraldaja kaudu: — reisipaketid Reisipakett Määratlus: Reisipakett koosneb eelnevalt ette valmistatud reisiteenustest, mis hõlmavad vähemalt transporti ja majutust, või ühte neist, ning mõningaid teisi olulisi turismiteenuseid. Reisipaketiks ei loeta ööbimist transpordivahendis, mis on seotud üksnes transpordiga. Reisipakett võib, kuid ei pruugi sisaldada hommikusööki, transporti lennujaamast majutuskohta, ekskursioone jne. Peamine kasutatud transpordiliik Määratlus: Peamine kasutatud transpordiliik on reisi pikima osa jooksul kasutatav transpordiliik. Transpordiliigid hõlmavad järgmist: Õhutransport See hõlmab järgmist: — regulaarlennud (CPA 62. 10. 10): esimene klass, äriklass, turistiklass ning turistiklass ja APEX/SUPERPEX-klass — mitteregulaarsed lennud; sealhulgas lennutaksoteenused (CPA 62. 20. 10) — muu õhutransport — lennukirent (CPA 62. 20. 30, CPA 71. 23. 10) — muu (osaliselt CPA 71. 40. 14, CPA 92. 71. 12) Meretransport See hõlmab järgmist: — parvlaevad sisevetel (CPA 61. 20. 11) — parvlaevad merel või rannikuvetes (CPA. 61. 10. 11) — merematked ja muu reisijatevedu (veetakso- ja ekskursiooniteenused) siseveeteedel ning merel või rannikuvetes (CPA 61. 20. 12) — muu veetransport: veesõidukite väljaüürimisteenused (CPA 61. 10. 31, CPA 61. 20. 31, CPA 71. 22. 10), lõbusõidulaevad, sealhulgas sõudepaadid ja muud (osaliselt CPA 71. 40. 14, CPA 92. 72. 12) 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 Maismaatransport Raudteetransport See hõlmab järgmist: kiirrongid, linnadevahelised rongid (CPA 60. 10. 11, CPA 60. 10. 12), linnarongid, metroo (CPA 60. 21. 10). Bussiliiklus (liinibussid, reisibussid) See hõlmab järgmist: — liinibussid (CPA 60. 21. 31, CPA 60. 21. 32), bussid linna- ja linnalähiliinidel, trollibussid ja trammid (CPA 60. 21. 21, CPA 60. 21. 22) — tellimisvedu, busside väljaüürimine, reisi- ja ekskursiooniteenused (CPA 60. 23. 11, CPA 60. 23. 12 ja osaliselt CPA 71. 21. 15) Era- ja rendisõidukid See hõlmab järgmist: — erasõidukid: jalgratas (osaliselt 71. 40. 14), mopeed, mootorratas (osaliselt 71. 21. 14), sõiduauto (välja arvatud takso ja renditud sõiduauto) (sealhulgas sõpradele või sugulastele kuuluvad autod), kaubik, veoauto (osaliselt CPA 71. 10. 10, 71. 21. 11) — rendisõidukid: renditud sõiduauto (välja arvatud bussid) (osaliselt CPA 71. 10. 10), takso (CPA 60. 22. 11, CPA 60. 22. 12), muud rendisõidukid Muu transport See hõlmab järgmist: — kõndimine, loomaveokid ja ratsutamine (CPA 60. 23. 13 ja osaliselt CPA 71. 21. 15), köisraudtee-, ripptee- ja suusatõstukitransport (CPA 60. 21. 41), muu (CPA 60. 21. 42, CPA 60. 23. 14) Peamine kasutatud majutusviis Määratlus: Peamine kasutatud majutusviis on ööbimisel enim kasutatud majutusviis. Majutusviiside määratluste kohta vt punkt 1. 1. 2. 2. 3. Andmed turistide tunnusjoonte kohta Turistide arv soo järgi Käesoleva direktiivi kohaselt tuleb soo järgi jaotada üksnes ööbimisega külastajate arv, kuid üldjuhul võib selle jaotuse esitada külastaja reisi iseloomustavate mis tahes tunnuste kohta. Turistide arv vanuse järgi Tuleb registreerida tegelik vanus või sünniaasta. Võimaluse korral tuleb registreerida kõigi ööbimisega reisil osalevate isikute vanus. 2. 2. 4. Andmed reisijate kulutuste kohta Reisikulud (riigi vääringus) Määratlus: Külastaja enda või tema nimel tehtud tarbimiskulutused reisi eest ja selle jooksul ning sihtkohas viibimise ajal. Kulutused on üheks reisi iseloomustavaks tunnuseks, kuid neid käsitlevad andmed võib koguda ka isikute ja riikide tasandil. Kulutuste jagamisel reisi kestusega saadakse keskmised igapäevased kulutused. Turismiga seotud kulutused hõlmavad mitmesuguseid kuluartikleid alates tarbekaupade ning reisimise ja reisilviibimisega seotud vajalike teenuste ostmisest kuni isiklikuks tarbimiseks mõeldud väikeste kestvuskaupade ning perekonnaliikmetele ja sõpradele mõeldud suveniiride ja kingituste ostmiseni. Turismiga seotud kulutustest jäetakse välja järgmised kulutused ja ostud (ehkki uuringu käigus võib nende kohta teavet küsida muudel eesmärkidel): i) Kõigi külastajate ostud, mis tehakse kaubanduslikel eesmärkidel, st edasimüügiks, ning tööreisil olevate külastajate poolt tööandja arvel tehtavad ostud. 42 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd ii) Külastajate tehtavad kapitaliinvesteeringud või -tehingud, näiteks maa, hoonete, kinnisvara, kunstiteoste ostmine ja muud märkimisväärsed ostud (näiteks autod, haagissuvilad, paadid, lisaeluasemed), ehkki neid võib edaspidi kasutada ka turismireiside eesmärgil. iii) Sugulastele või tuttavatele reisi ajal antav sularaha, mis ei kujuta endast tasu reisimisega seotud kaupade või teenuste eest, ning asutustele tehtavad annetused. Kululiigid hõlmavad järgmist: Reisid, puhkusereisid ja reisipaketid See hõlmab järgmist: — majutus (koos toitlustamisega, kui see kuulub hinna sisse; võib eristada täielikku/osalist teenusepaketti) — transport — kindlustus — muu (kohapealne transport, reisijuhtidega ekskursioonid, tasud, meelelahutus jne) Majutus (koos toitlustamisega, kui see kuulub majutuse hinna sisse; võib eristada täielikku/osalist teenusepaketti) Toit ja jook (eristatakse majutuskuludest; restoranid, kohvikud, baarid, minibaar jne; sealhulgas jaemüük) See hõlmab järgmist: joogid, söögid, suupisted Transport See hõlmab järgmist: — sõiduhinnad: sihtkohta ja tagasi koju, sihtkoha ühistransport, takso — sõiduki kasutamine: bensiini- või diislikulud (reisil tegelikult kulutatud summa või hinnanguline summa), parkimistasud, muud kulud (näiteks sõidukirent) Meelelahutus, kultuur ja sport See hõlmab järgmist: — reisijuhtidega ekskursioonid — sporditegevus (varustuse ja vahendite laenutus) — kultuuritegevus (sissepääsutasud, sealhulgas eelnevalt ostetud piletid) — vaatamisväärsused ja muu meelelahutus (sisenemistasud jne) Sisseostud See hõlmab järgmist: — reisi jaoks eelnevalt ostetud kaubad — kojuviimiseks ostetavad kaubad (sealhulgas toit ja joogid, kingitused ja suveniirid, riided, kingad, muud kaubad) — reisi ajal tarbimiseks ostetavad kaubad (sealhulgas toit ja joogid) Muud kulud See hõlmab järgmist: — kongresside või istungite kulud (osavõtumaks; tasu valguskoopiate, programmi ja materjalide eest; kongressiga seotud raamatud, ajakirjad ja ettetellimistasud; organisatsioonile makstavad aastamaksud) — kindlustus — telefonikõned — muu (nt postikulud, filmiilmutus, vahetustasud jne) Direktiivis nõutakse teavet turismireiside kogukulude kohta ning rubriigiga “Reisid, puhkusereisid ja reisipaketid” seotud kulude osatähtsuse kohta. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 II LISA Andmeedastusmenetluse üksikasjalikud eeskirjad 1. ÜHISMAJUTUSETTEVÕTETE MAHUTAVUS: riigi territooriumil asuvad kohalikud üksused Eristatakse direktiivis selgesõnaliselt nõutud andmeid (kohustuslikud) maatrikseid. Kõik vabatahtlikult esitatavad andmed märgitakse kursiivkirjas. ja muid, vabatahtlikult esitatavaid Koodid väljendavad direktiivi lisas esitatud muutujate numbreid. Numbrid A. 1. 1 ja A. 1. 2: ettevõtete arv, tubade arv, voodikohtade arv Tabel 1 Muutuja: ettevõtete arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS III) muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Tabel 2 Muutuja: tubade arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Piirkonnad (NUTS III) Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Tabel 3 Muutuja: voodikohtade arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS III) Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted 44 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 2. ÜHISMAJUTUSETTEVÕTETE HÕIVATUS: siseturism ja sissetulev turism Numbrid B. 1. 1 ja B. 1. 2: saabunud residendid ja mitteresidendid ning ööbimised Muutuja: saabunud residendid Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Tabel 4 Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS II) Muud ühismajutusettevõtted: — Puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Tabel 5 Muutuja: residentide ööbimised Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS II) Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Tabel 6 Muutuja: saabunud mitteresidendid Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS II) Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted Tabel 7 Muutuja: mitteresidentide ööbimised Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Piirkonnad (NUTS II) Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — mujal liigitamata muud ühismajutusettevõtted 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 Number B. 1. 3: saabunud mitteresidendid ja ööbimised: elukohariigi järgi Tabelid T8, T8. 1… T8. 12 Muutuja: saabunud mitteresidendid Sagedus: iga-aastaselt esitatav statistika, jaotus kuue kaupa Read Veerud Geograafilised piirkonnad (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted: Tabelid T9, T9. 1… T9. 12 Muutuja: mitteresidentide ööbimised Sagedus: iga-aastaselt esitatav statistika, jaotus kuue kaupa Read Veerud Geograafilised piirkonnad (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Number B. 2: saabunud residendid ja mitteresidendid ning ööbimised kuude kaupa Muutuja: saabunud residendid Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Tabel 10 Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Muutuja: residentide ööbimised Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Tabel 11 Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Muutuja: saabunud mitteresidendid Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Tabel 12 Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted 46 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Tabel 13 Muutuja: mitteresidentide ööbimised Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Read Veerud Kokku Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Tabel 14 Muutuja: voodikohtade kasutus: bruto Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Read Veerud Riigi tasand Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Tabel 15 Muutuja: voodikohtade kasutus: neto Sagedus: igakuiselt edastatav statistiline teave Read Veerud Riigi tasand Hotellid ja samalaadsed ettevõtted 3. TURISMI NÕUDLUS: SISETURISM JA VÄLJAMINEV TURISM (välja arvatud ühepäevareisid) Number C. 1. 1. 1: Turistide arv (seotud punktidega C. 1. 3. 1 ja C. 1. 3. 2) Tabel 16 Muutuja: turistide (turismis osalevate isikute) arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Sugu — mehed — naised Vanus (1) Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 Tabel 17 Muutuja: turistide arv Sagedus: kvartaalselt esitatav statistika Kokku Sugu — mehed — naised Read Veerud Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid Kõik puhkusereisid Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid Tööreisid Kokku — ainult riigisisesed reisid — ainult välisreisid — riigisisesed reisid ja välisreisid Number C. 1. 1. 2: Ööbimisega reiside arv Tabel 18 Muutuja: reiside arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Kalendrikuu kaupa Reisi kestus (1) Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Sugu — mehed — naised Vanus (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid 48 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Tabel 19 Muutuja: reiside arv Sagedus: kvartaalselt esitatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Kalendrikuu kaupa Reisi kestus — 1–3 ööd — 4 või rohkem järjestikkust ööd Peamine kasutatud majutusviis — Hotellid ja samalaadsed ettevõtted — Muud ühismajutusettevõtted — Spetsialiseeritud majutusettevõtted — Eramajutus Sugu — mehed — naised Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Kõik puhkusereisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Tööreisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Number C. 1. 1. 4: Ööbimiste arv Tabel 20 Muutuja: ööbimiste arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Reisi kestus (1) Kalendrikuu kaupa Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis (1) Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Sugu — mehed — naised Vanus (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 49 Tabel 21 Muutuja: ööbimiste arv Sagedus: kvartaalselt esitatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Reisi kestus — 1–3 ööd — 4 või rohkem järjestikkust ööd Kalendrikuu kaupa Peamine kasutatud majutusviis — hotellid ja samalaadsed ettevõtted — muud ühismajutusettevõtted — spetsialiseeritud ettevõtted — eramajutus Sugu — mehed — naised Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Kõik puhkusereisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Tööreisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Numbrid C. 1. 1. 3 ja C. 1. 1. 4: Välisreiside ja ööbimiste arv geograafiliste piirkondade kaupa Tabel 22 Muutuja: reiside arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Geograafiline jaotus (1) Kokku Kõik puhkusereisid Kokku millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku Tööreisid Kokku (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. 50 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Muutuja: ööbimiste arv Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Tabel 23 Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Geograafiline jaotus (1) Kokku Kõik puhkusereisid Kokku millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku Tööreisid Kokku (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Tuletatud andmed — number C. 1. 1. 2: Välisreiside ja ööbimiste arv geograafiliste sihtkohtade kaupa, jaotatuna muude tunnuste järgi Muutuja: reiside arv (4 või rohkem järjestikkust ööd) Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Tabel 24 Read Veerud Kokku Geograafiline jaotus (1) Sugu — mehed — naised Reisi kestus (1) Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis (1) Vanus (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Muutuja: ööbimiste arv (4 või rohkem järjestikkust ööd) Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Tabel 25 Read Veerud Kokku Geograafiline jaotus (1) Sugu — mehed — naised Reisi kestus (1) Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis (1) Vanus (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 51 Number C. 1. 4. 1: Reisikulud Tabel 26 Muutuja: turismiga seotud väljaminekud — kokku Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika, kvartaalselt esitatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Sugu — mehed — naised Reisi kestus (1) Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis (1) Vanus (1) Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Kõik puhkusereisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid millest külastused sõprade ja sugulaste juurde Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Tööreisid Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Tabel 27 Muutuja: turismiga seotud väljaminekud — reisipaketid Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Kokku Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega Kokku — riigisisesed reisid — välisreisid Sugu — mehed — naised Reisi kestus (1) Reisi korraldamine (1) Peamine kasutatud transpordiliik (1) Peamine kasutatud majutusviis (1) Vanus (1) (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. 52 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Tabel 28 Muutuja: turismiga seotud väljaminekud — kokku Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Geograafiline jaotus (1) Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Kokku Kõik puhkusereisid Kokku Tööreisid Kokku Tabel 29 Muutuja: turismiga seotud väljaminekud — reisipaketid Sagedus: iga-aastaselt edastatav statistika Read Veerud Geograafiline jaotus (1) Puhkusereis vähemalt nelja ööbimisega (1) Jaotus kindlaks määratud direktiivi lisas. Kokku 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 53 III LISA Liikmesriikidele lubatavad erandid Järgnevad liikmesriikidele lubatavad erandid käsitlevad vaatlusperioode, andmete edastamist või osalisi erandeid, nt muutujate jaotust. Esitatud koodid väljendavad direktiivi lisas esitatud muutujate numbreid. Belgia — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: 1997. aastat käsitlevate esialgsete kvartaliandmete edastamise tähtaja pikendamine. Saksamaa — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: aastaandmete vaatlusperiood 1996. Hispaania — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: mittetäielik andmete kogumine rubriigi “Muud ühismajutusettevõtted” kohta aastatel 1996 ja 1997 aastaandmete osas ja 1997. aastal igakuiste andmete osas. Prantsusmaa — A. 1. 1: voodikohtade arv rubriigis “Muud ühismajutusettevõtted” aastatel 1996–1997 aastaandmete osas. — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: vaatlusperiood 1996–1997 aastaandmete osas ja 1997 igakuiste andmete osas rubriikide “Puhkemajad ja külaliskorterid” ja “Muud ühismajutusettevõtted” kohta. Iirimaa — A. 1. 1, B. 1. 1, B. 1. 3, B. 2. 1, B. 2. 2: andmed voodikohta ja hommikusööki pakkuvate asutuste (“Bed and Breakfast”) kohta, mida ei ole registreeritud, aastate 1996–1998 kohta aastaandmete osas ja aastate 1997–1998 kohta igakuiste andmete osas. — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: igakuiste andmete vaatlusperiood 1997 ja aastaandmete vaatlusperiood 1996–1997. Mittetäielik andmete kogumine rubriigi “Muud ühismajutusettevõtted” kohta aastatel 1996–1998 aastaandmete osas ja aastatel 1997–1998 igakuiste andmete osas. — B. 1. 3: jaotus elukohariigi järgi aastatel 1996–1998. — B. 2. 1, B. 2. 2: igakuiste andmete vaatlusperiood 1997. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 13, C. 1. 4: kvartaliandmete vaatlusperiood 1997 ja aastaandmete vaatlusperiood 1996–1997. Itaalia — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3: aastaid 1996–1997 käsitlevate aastaandmete edastamise tähtaja pikendamine kuue kuu võrra. — B. 2. 1, B. 2. 2: 1997. aastat käsitlevate igakuiste andmete edastamise tähtaja pikendamine kuue kuu võrra. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: aastaid 1996–1997 käsitlevate aastaandmete edastamise tähtaja pikendamine kuue kuu võrra. Luksemburg — A. 1. 2: voodikohtade arv rubriigis “Muud ühismajutusettevõtted” 1996. aasta kohta. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: aastaandmete vaatlusperioodid 1996–1997. Austria — A. 1. 1, A. 1. 2: aastaid 1996–1997 käsitlevad aastaandmed sisaldavad rubriigis “Hotellid ja samalaadsed ettevõtted” punkti “Puhkemajad ja külaliskorterid”. — B. 1, B. 2: Kuni 1997. aasta oktoobrini igakuiste andmete osas ja aastatel 1996–1997 aastaandmete osas sisaldab rubriik “Hotellid ja samalaadsed ettevõtted” punkti “Puhkemajad ja külaliskorterid”. — B. 1. 3: jaotus elukohariigi järgi aastatel 1996–1997. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: aastaandmete vaatlusperioodid 1996–1997 ja kvartaliandmete vaatlusperioodid 1997–1999. 54 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Portugal — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: rubriiki “Puhkemajad ja külaliskorterid” käsitlevate igakuiste andmete vaatlusperiood 1997 ja aastaandmete vaatlusperiood 1996–1997. Rootsi — B. 1. 3: aastaandmete vaatlusperiood 1996–1997. — B. 2. 1: igakuiste andmete vaatlusperiood 1997. — C. 1. 1. 1: kvartaliandmete vaatlusperiood 1997 ja aastaandmete vaatlusperiood 1996. — C. 1. 3: kvartaliandmete vaatlusperiood 1997 ja aastaandmete vaatlusperiood 1996


title: 1999/370/EF: De Europæiske Fællesskabers administrative Kommission for vandrende arbejdstageres sociale sikring - Afgørelse nr. 171 af 9. december 1998 om ændring af afgørelse nr. 135 af 1. juli 1987 om tilkendelse af naturalydelser, der omhandles i artikel 17, stk. 7, og artikel 60, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 574/72 og om tilfælde, hvor øjeblikkelig hjælp er påkrævet i den i artikel 20 i forordning (EØF) nr. 1408/71 omhandlede forstand, og hvor det er tvingende nødvendigt at yde hjælp straks i den i artikel 17, stk. 7, og artikel 60, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 574/72 omhandlede forstand

eurovoc_concepts:
migrant worker
monetary union
social security
social-security benefit

formats: html pdf print

text: 8. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 143/11 KOMMISSIONEN DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING AFGØRELSE Nr. 171 af 9. december 1998 om ændring af afgørelse nr. 135 af 1. juli 1987 om tilkendelse af naturalydelser, der omhandles i artikel 17, stk. 7, og artikel 60, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 574/72 og om tilfælde, hvor øjeblikkelig hjælp er påkrævet i den i artikel 20 i forordning (EØF) nr. 1408/71 omhandlede forstand, og hvor det er tvingende nødvendigt at yde hjælp straks i den i artikel 17, stk. 7, og artikel 60, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 574/72 omhandlede forstand (1999/370/EF) DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING HAR  under henvisning til artikel 81, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971, i henhold til hvilken den har til opgave at behandle ethvert administativt spørgsmål eller fortolk- ningsspørgsmål, der opstår i forbindelse med bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og senere forordninger, under henvisning til artikel 17, stk. 7, og artikel 60, stk. 6 i forordning (EØF) nr. 574/72, af 21. marts 1972, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1103/97 af 17. juni 1997 om visse bestemmelser vedrørende indførelsen af euroen, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen, under henvisning til afgørelse nr. 135, og ud fra følgende betragtninger: Det er nødvendigt at foretage en omregning til euro af de beløb, der er anført i afgørelse nr. 135 af 1. juli 1987, og som er udtrykt i de nationale valutaer før indførelsen af euroen; formålet med ovennævnte afgørelse nr. 135 er først og fremmest at fastsætte et ensartet tærskel- beløb for alle medlemsstater, som er udtrykt i euro, og som skal anvendes af alle medlemsstater, herunder de medlemsstater, der ikke deltager i euroen  TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 1. Stk. 2. 2 i afgørelse nr. 135 af 1. juli 1987 affattes således: »2. 2. Den sandsynlige eller faktiske udgift til ydelsen overstiger det fastsatte beløb på 500 euro. « L 143/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 6. 1999 2. Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den finder anven- delse fra den 1. januar 1999. Formand for Den Administrative Kommission Helmut SIEDL


title: WRITTEN QUESTION No. 3865/98 by Karin RIIS-JØRGENSEN to the Commission. Enforcement of the Zoonose Directive

eurovoc_concepts:
EC Directive
animal disease
animal product
health control
import
infringement procedure (EU)
live animal
national implementing measure
third country
veterinary inspection

formats: html print


title: 98/727/EF: Kommissionens beslutning af 9. december 1998 om ændring af beslutning 98/439/EF om støtteberettigelsen af de udgifter, der er planlagt af visse medlemsstater for 1998 til gennemførelse af overvågnings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripolitik (meddelt under nummer K(1998) 3938)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
common fisheries policy
expenditure
financial aid
fishing controls

text: 19. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 345/55 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. december 1998 om ændring af beslutning 98/439/EF om støtteberettigelsen af de udgifter, der er planlagt af visse medlemsstater for 1998 til gennemførelse af overv(cid:134)gnings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripolitik (meddelt under nummer K(1998) 3938) (98/727/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 I beslutning 98/439/EF foretages der følgende ændringer: under henvisning til R(cid:134)dets beslutning 95/527/EF af 8. december 1995 om Fællesskabets finansielle deltagelse i visse ved som medlemsstaterne gennemførelsen af overv(cid:134)gnings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 6, og udgifter, afholder ud fra følgende betragtninger: Kommissionens beslutning 98/439/EF (2) omhandler støt- teberettigelsen af de udgifter, der er planlagt af visse medlemsstater for 1998 til gennemførelse af overv(cid:134)g- nings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripo- litik; Det Forenede Kongerige har givet nærmere oplysninger vedrørende sin ansøgning om finansielt bidrag til dækning af de udgifter, der er omhandlet i artikel 2 i beslutning 95/527/EF og er planlagt for 1998; oplysningerne har betydning for omfanget af de udgifter, hvortil der i henhold til beslutning 95/527/EF kan ydes et højere finansielt bidrag; 1) I artikel punktum ændres »71 867 026,- ECU« til »77 788 171,- ECU«. første 1, 2) I artikel punktum ændres »20 570 152,- ECU« til »23 530 725,- ECU«. tredje 1, beløbet beløbet 3) I bilag I ændres 8 866 957,- UKL, beløbene 13 425 954,- ECU og 3 449 817,- ECU, der er fastsat til Det Forenede Kongerige, til henholdsvis 12 777 483,- UKL, 19 347 099,- ECU og 6 410 390,- ECU. 4) I bilag I ændres de samlede beløb 71 867 026,- ECU og 20 570 152,- ECU til henholdsvis 77 788 171,- ECU og 23 530 725,- ECU. Artikel 2 rettet til Kongeriget Danmark, Denne beslutning er Forbundsrepublikken Tyskland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Kongeriget Nederlandene, Den Portugisiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland. beslutning 98/439/EF bør ændres, for at der kan tages højde for de p(cid:134)gældende beløb; Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 1998. de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Fiskeri og Akvakultur — P(cid:134) Kommissionens vegne Emma BONINO Medlem af Kommissionen (1) EFT L 301 af 14. 12. 1995, s. 30. EFT L 302 af 15. 12. 1995, s. 45 (berigtigelse). (2) EFT L 194 af 10. 7. 1998, s. 50


title: Komission asetus (EY) N:o 2657/98, annettu 9 päivänä joulukuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
import price
rice

formats: pdf print

text: L 335/58 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 10. 12. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2657/98, annettu 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), koskevista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) riisialan tuontitullien osalta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1403/97 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit; kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yht(cid:132) suuri kuin n(cid:132)iden tuotteiden tuontihetkell(cid:132) voimassa oleva interventiohinta, jota on korotettu tietyll(cid:132) prosenttim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ll(cid:132) sen mukaan, onko kysymys esikuoritusta tai kokonaan hiotusta riisist(cid:132), ja josta on v(cid:132)hennetty tuotantohinta; t(cid:132)m(cid:132) tulli ei kuiten- kaan saa ylitt(cid:132)(cid:132) yhteisen tullitariffin tullien m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132), asetuksen (EY) N:o 3072/95 12 artiklan 3 kohdan mukaan lasketaan kyseisen tuotteen maailman- cif-tuontihinnat markkinoiden tai yhteis(cid:148)n tuontimarkkinoiden edusta- vien hintojen perusteella, asetuksessa (EY) N:o 1503/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t riisialan tuontitullien osalta, tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti; ne j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s voimaan, jos seuraavaa kausittaista vahvistamista edelt(cid:132)vien kahden viikon aikana ei ole k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1503/96 5 artik- lassa s(cid:132)(cid:132)detyst(cid:132) viitel(cid:132)hteest(cid:132) saatavaa noteerausta, tuontitull¶(cid:132)rjestelm(cid:132)n moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana markkinakursseja, ja asetuksen (EY) N:o 1503/96 soveltamisesta seuraa, ett(cid:132) tuontitullit vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteiden mukai- sesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vahvistetaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) I liitteess(cid:132) II annettujen tek¶(cid:148)iden perusteella. tuontitullit riisialalla 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4 (3) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 71 (4) EYVL L 194, 23. 7. 1997, s. 2 10. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 335/59 LIITE I Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit Tuontimaksut (5) (ecua/t) Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) (7) AKT-valtiot (1) (2) (3) Bangladesh (4) Basmati Intia ja Pakistan (6) Egypti (8) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 247,55 247,55 247,55 257,13 247,55 247,55 247,55 257,13 454,35 454,35 454,35 (7) 454,35 454,35 454,35 (7) 454,35 454,35 454,35 (7) 454,35 454,35 454,35 (7) (7) 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 82,30 82,30 82,30 85,66 82,30 82,30 82,30 85,66 146,63 146,63 146,63 160,51 146,63 146,63 146,63 160,51 146,63 146,63 146,63 160,51 146,63 146,63 146,63 160,51 49,58 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 119,44 119,44 119,44 124,23 119,44 119,44 119,44 124,23 212,27 212,27 212,27 232,09 212,27 212,27 212,27 232,09 212,27 212,27 212,27 232,09 212,27 212,27 212,27 232,09 72,38 7,13 7,13 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 185,66 185,66 185,66 192,85 185,66 185,66 185,66 192,85 340,76 340,76 340,76 370,50 340,76 340,76 340,76 370,50 340,76 340,76 340,76 370,50 340,76 340,76 340,76 370,50 114,00 CN-koodi 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (1) AKT-valtioista per(cid:132)isin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1706/98 (EYVL L 215, 1. 8. 1998, s. 12) sek(cid:132) komission asetuksen (EY) N:o 2603/97, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 22), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132). (2) Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista per(cid:132)isin oleviin ja suoraan R(cid:130)unionin merentakai- seen departementtiin tuotaviin tuotteisiin. (3) R(cid:130)unionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisilt(cid:132) kannettava maksu m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa. (4) Bangladeshist(cid:132) per(cid:132)isin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyvi(cid:132) (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4. 12. 1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9. 4. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, m(cid:132)(cid:132)ritellyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti. (5) MMA:ista per(cid:132)isin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19. 9. 1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (6) Intiasta ja Pakistanista per(cid:132)isin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 ecun alennusta tonnilta [asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna]. (7) Tuontitulli vahvistettu yhteisess(cid:132) tullitariffissa. (8) Egyptist(cid:132) per(cid:132)isin olevan ja sielt(cid:132) yhteis(cid:148)n alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 1) sek(cid:132) kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1. 2. 1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132). L 335/60 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 10. 12. 98 LIITE II Tuontitullien laskeminen riisialalla Paddy- eli raakariisi Indica-riisi Japonica-riisi Esikuorittu Hiottu Esikuorittu Hiottu Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t 1. Tuontitulli (ecu/t) (1) 257,13 494,00 247,55 454,35 2. Laskuperusteet: a) Cif ARAG -hinta (ecu/t) b) FOB-hinta (ecu/t) c) Merirahti (ecu/t) d) Alkuper(cid:132) (1) Tuontitulli vahvistettu yhteisess(cid:132) tullitariffissa. — — — — 311,49 275,70 346,34 389,10 — — — — 320,69 363,45 25,65 25,65 USDA USDA Toimija Toimija (1) — — — —


title: Zusatzprotokoll in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland zum Freihandelsabkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und der Republik Lettland und zum Europa- Abkommen zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten und der Republik Lettland - Notenwechsel

eurovoc_concepts:
European Association Agreement
Latvia
customs regulations
free-trade agreement
protocol to an agreement
revision of an agreement
textile product
trade agreement (EU)