title: PREGUNTA ESCRITA n. 3797/98 de los diputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS Espanjalaisen Ciudad Realin lentokentän sijainti

eurovoc_concepts:
Spain
airport
bird
business location
environmental impact
environmental protection
impact study
protected species
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: 11. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 289/91 (1999/C 289/120) PREGUNTA ESCRITA E-3797/98 de Laura González Álvarez (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisión Asunto: Ubicación del aeropuerto de Ciudad Real (España) (22 de diciembre de 1998) En los primeros días de septiembre se conoció a través de los medios de comunicación, la ubicación exacta del futuro «Aeropuerto de Ciudad Real» promovido por la empresa privada «Aeropuerto de Ciudad Real, S. A. » y la Cámara de Comercio e Industria de Ciudad Real. 1. ¿Tiene conocimiento la Comisión de la ubicación exacta del futuro aeropuerto? 2. ¿Tiene conocimiento la Comisión de que la zona elegida es lugar de Importancia Comunitaria (LIC) con la categoría de Zona de Especial Protección Ambiental en virtud de la Directiva hábitats y la Directiva sobre aves? 3. ¿Conoce la Comisión Europea que en la zona elegida para la ubicación del aeropuerto se está aplicando el Reglamento de Medidas Agroambientales CEE 2078/92 (1) por el que se estableció un Régimen de ayudas para la adopción de prácticas agrícolas compatibles con los hábitats de las aves esteparias? ¿Es compatible, en opinión de la Comisión Europea, la ubicación del aeropuerto con la legislación en 4. materia de medio ambiente y concretamente con las siguientes directivas: a) 85/337/CEE (2) relativa a la evaluación de las repercusiones de determinados proyectos públicos y privados sobre el medio ambiente; b) 92/43/CEE (3) sobre la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres? 5. ¿Puede la Comisión informar del seguimiento de esta situación? (1) DO L 215 de 30. 7. 1992, p. 85. (2) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (3) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (5 de febrero de 1999) La Comisión no tiene conocimiento de los hechos mencionados pos Sus Señorías y se dirigirá las autoridades españolas para recabar toda la información oportuna. A falta de datos más precisos sobre el emplazamiento previsto para el aeropuerto, la Comisión no puede confirmar si este proyecto está ubicado en una zona de protección especial para las aves, clasificada en virtud de del artículo 4 de la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservación de las aves silvestres (1), o en un lugar propuesto para figurar en la Red Natura, creada en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Por los mismos motivos, la Comisión no puede confirmar si la zona de que se trata se acoge a las ayudas previstas en el Reglamento (CEE) 2078/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, sobre métodos de producción agraria compatibles con las exigencias de la protección del medio ambiente y la conservación del espacio natural. La Directiva 85/337/CEE del Consejo, de 27 de junio de 1985, relativa a la evaluación de las repercusiones de determinados proyectos públicos y privados sobre el medio ambiente, establece en su artículo 2 que los proyectos que puedan tener repercusiones importantes sobre el medio ambiente, en particular debido a su naturaleza, sus dimensiones o su localización, deberán someterse a una evaluación en lo que se refiere a sus repercusiones, antes de concederse la autorización correspondiente. Esta disposición se aplica a los proyectos enumerados en los Anexos I y II de la Directiva. En el punto 7 del Anexo I, se menciona la construcción de aeropuertos cuya pista de despegue y de aterrizaje tenga 2. 100 metros de largo o más. De conformidad con el apartado 1 del artículo 4, los proyectos pertenecientes a las clases enumeradas en el Anexo I se someterán, antes de que se conceda la autorización, al procedimiento de evaluación del impacto ambiental que establece la Directiva. La Comisión considera que un proyecto con las características que mencionan Sus Señorías puede ser compatible con la protección de una zona propuesta para figurar en la Red Natura 2000 siempre que cumpla los requisitos previstos en los apartados 3 y 4 del artículo 6 de la Directiva 92/43/CEE. (1) DO L 103 de 25. 4. 1979


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/97/EK (1998. gada 22. decembris), ar ko groza Direktīvu 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
Sweden
approximation of laws
cadmium
fertiliser

text: 13/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 201 31998L0097 23. 1. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 18/60 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 98/97/EK (1998. gada 22. decembris), ar ko groza Direktīvu 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (5); tā kā rezul- tāti būs pieejami tikai pēc vairākiem gadiem; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto procedūru (3), tā kā 1994. gada Pievienošanās akta 69. pantā un VIII pielikuma 4. punktā, 84. pantā un X pielikuma 2. punktā un 112. pantā un XII Pielikuma 4. punktā, kas saistīts attiecīgi ar Austriju, Somiju un Zviedriju, ir paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Direk- tīvas 76/116/EEK (4) 7. pants tiktāl, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, uz minētajām dalībvalstīm neattie- cas un ka līdz 1998. gada 31. decembrim minētie Pievienošanās akta noteikumi tiks pārskatīti saskaņā ar Kopienas procedūrām; tā kā līdz 1998. gada 31. decembrim minēto pārskatīšanu nevar pabeigt, jo daudzās dalībvalstīs trūkst to datu par iedarbību, kas vajadzīgi, lai novērtētu mēslošanas līdzekļos esošā kadmija radīto veselības un vides apdraudējumu; tā kā pārskatīšana jāturpina, turpinot darbu pēc šā datuma; tā kā turpmākajā darbā dalībvalstīs jānovērtē apdraudējums, ko rada mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs, jo īpaši mazāk aizsar- gātu iedzīvotāju grupu veselībai un videi; tā kā to var paveikt tikai pēc vairākiem gadiem; tā kā ir sākts kadmija radītā apdraudējuma novērtējums saskaņā ar Padomes 1993. gada 23. marta Regulas (EEK) Nr. 793/93 par (1) OV L 108, 7. 4. 1998. , 83. lpp. (2) OV C 214, 10. 7. 1998. , 15. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1998. gada 16. jūlija Atzinums (OV C 292, 21. 9. 1998. , 117. lpp. ), Padomes 1998. gada 13. oktobra Kopējā nostāja (OV C 388, 14. 12. 1998. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 3. decembra Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publi- cēts). Padomes 1998. gada 14. decembra Lēmums. (4) OV L 24, 30. 1. 1976. , 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti tā kā papildus 1994. gada Pievienošanās aktā noteiktajam pārska- tīšanas pienākumam saskaņā ar Kopienas procedūrām vienmēr var pieņemt lēmumu par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu pār- skatīšanu; tā kā Kopienas tiesību aktos attiecībā uz dažām dalīb- valstīm var paredzēt atkāpes uz ierobežotiem laikposmiem sakarā ar specifisko stāvokli tajās, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 76/116/EEK 7. pantam pievieno šādas divas daļas: “Tomēr Austrija, Somija un Zviedrija var aizliegt to teritorijās realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrāci- jās, kuras pārsniedz attiecīgajā valstī noteiktās koncentrācijas pievienošanās dienā. Atkāpes piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim. Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, Komisija līdz 2001. gada 31. decembrim pārskata vajadzību Kopienas mērogā paredzēt noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos. ” 2. pants Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 1998. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Paredzot šos pasākumus, pirmajā daļā minētās dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdara tādu atsauci. ar Padomes Direktīvu 97/63/EK (OV L 335, 6. 12. 1997. , 15. lpp. ). (5) OV L 84, 5. 4. 1993. , 1. lpp. 202 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/23. sēj. Šī direktīva ir adresēta Austrijas Republikai, Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei. 3. pants Briselē, 1998. gada 22. decembrī Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs J. M. GIL-ROBLES Padomes vārdā — priekšsēdētājs C. EINEM


title: WRITTEN QUESTION No. 4009/98 by Alexandros ALAVANOS Participation of Greece in programmes for the elderly

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Greece
aid to refugees
disease of the nervous system
elderly person
free movement of workers
health policy
integration of migrants
migrant worker

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/9 (1999/C 348/009) SKRIFTLIG FRÅGA P-4009/98 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Greklands deltagande i program för äldre (22 december 1998) Enligt ett specialnummer från det europeiska nätverket för äldre (Eurolink Age) kan äldre personer och äldreorganisationer dra nytta av av vissa EU-program, såsom: ) Främjande av hälsa, budgetpost B3-4300 ) Hälsokontroll, budgetpost B3-4306 ) Alzheimers sjukdom, budgetpost B3-4304 ) Fri rörlighet för arbetstagare och åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, budgetpost B3-4110 ) Åtgärder för integrering av flyktingar, budgetpost B3-4113 Kommissionen tillfrågas: 1. Har Grekland ansökt om deltagande i ovanstående program? 2. Om så är fallet ) i vilka program, vilka åtgärder berörs och hur stor är budgeten? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (18 mars 1999) Kommissionen har nöjet att ge parlamentsledamoten information om de budgetrubriker som han nämner i sin fråga. ) Programmet för hälsofrämjande (B3-4300): åtta projekt från Grekland har fått stöd med en total budget på 2 195 421 €. Kommissionen har medfinansierat med 1 045 508 €. ) Alzheimer’s sjukdom och därtill knutna syndrom (ADRD) (B3-4300, B3-4307 och B3-4304): tre projekt från Grekland har valts ut med en total budget på 237 592 €. Kommissionen har medfinansierat med 159 231 €. ) Kommissionen har hittills inte gett stöd till projekt från grekiska organisationer eller medborgare när det gäller hälsoövervakning (B-4306). ) Inga ansökningar från grekiska organisationer eller medborgare när det gäller insatser för äldre invandrare har lämnats in för att ingå i något av programmen för fri rörlighet för arbetstagare och åtgärder för invandrare (B3-4110) eller insatser för att integrera flyktingar (B3-4113). Kommissionen skulle vilja påpeka att varje medlemsstat, organisation eller enskild kan dra fördel av de europeiska offentliga hälsoprogram som antagits i enlighet med artikel 129 i EG-fördraget. Kommissionen medfinansierar dock endast projekt som omfattar flera medlemsstater och helst samtliga. Vissa ansökningar har haft grekiska medborgare och organisationer som projektledare. Grekiska medborgare och organisationer har även deltagit i många fler projekt där projektledarna inte varit av grekisk nationalitet. (1999/C 348/010) SKRIFTLIG FRÅGA E-4058/98 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (13 januari 1999) Angående: EU-medel för förvaltningsområdet South-East of England Kan kommissionen i detalj redogöra för alla de EU-medel som Förenade kungarikets nya region South-East har tagit emot sedan juli 1994, inklusive strukturella och sociala medel, LIFE- och forskningsmedel samt andra medel för olika gemenskapsinitiativ med uppgift om mottagare, belopp och partner samt kort beskriva varje projekt?


title: QUESTION ECRITE no 3802/98 de Sérgio RIBEIRO à la Commission. Fermeture de l'usine Nestlé à Matosinhos (Portugal)

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
cessation of trading
financial aid
investment aid
job cuts
multinational enterprise
transfer of businesses

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/127 (1999/C 182/173) QUESTION ÉCRITE E-3802/98 posée par Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) à la Commission Objet: Fermeture de l’usine Nestlé à Matosinhos (Portugal) (22 décembre 1998) Selon le directeur des relations publiques de l’usine Longa Vida de Nestlé, située à Matosinhos (Portugal), cette dernière va être fermée, et son unité de production va être transférée en Espagne ou en France. Cette décision, qui entraînera très probablement la suppression de plus d’une centaine de postes, fait suite à d’autres décisions de cette entreprise multinationale, qui a déjà fermé les usines Raja et Findus et licencié quelque 70 employés de l’usine Longa Vida. Cette décision est d’autant plus importante que Longa Vida est une unité industrielle moderne qui a bénéficié du soutien financier de l’État portugais et de l’Union européenne pour des investissements qui, au cours des cinq dernières années, ont totalisé plus de 3 milliards d’escudos. Devant ce nouveau cas de délocalisation, en l’espèce à l’intérieur de l’Union, et vu que des fonds communautaires considérables semblent être en jeu, la Commission peut elle indiquer si elle est informée de cette situation, si elle participe à des contrats-programmes ou si elle a connaissance de contrats- programmes existants et si l’entreprise Nestlé, pour son éventuelle délocalisation, bénéficiera de nouvelles aides financières? Réponse donnée par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (22 janvier 1999) La Commission recueille les informations nécessaires pour répondre à la question posée. Elle ne manquera pas de communiquer le résultat de ses recherches dans les plus brefs délais. (1999/C 182/174) QUESTION ÉCRITE E-3810/98 posée par Ulla Sandbæk (I-EDN) à la Commission (22 décembre 1998) Objet: Actions de l’UE concernant les disrupteurs endocriniens En octobre 1998, la Commission a indiqué au Parlement qu’il examinerait des recommandations concernant l’action à court, moyen et long terme de l’UE relative aux disrupteurs endocriniens. Quel calendrier la Commission propose-t-elle pour examiner et adopter ces recommandations et pour prendre sur cette base les initiatives requises, en particulier à court terme? Réponse donnée par Mme Bonino au nom de la Commission (10 février 1999) La Commission considère actuellement les éléments d’une stratégie d’ensemble visant le suivi et la prévention des risques liés aux substances chimiques pouvant exercer des effets de modulateurs/perturbateurs du système endocrinien. La Commission a l’intention de présenter une communication à ce sujet dans le premier semestre de 1999. Par ailleurs, le comité scientifique sur la toxicité, l’écotoxicité et l’environnement (CSTEE) prépare actuellement un avis scientifique à ce sujet qui sera vraisemblablement intitulé «Avis du CSTEE sur les effets sur la santé humaine et l’environnement des produits modulateurs/perturbateurs du système endocrinien, avec une attention particulière aux méthodes d’essais écotoxicologiques». Cet avis devrait être adopté au début de l’année 1999


title: Regolamento (CE) n. 2810/98 della Commissione del 22 dicembre 1998 recante misure transitorie relative ai tassi di conversione agricoli fissati anticipatamente prima del 1° gennaio 1999

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
representative rate

text: L 349/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 24. 12. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2810/98 DELLA COMMISSIONE del 22 dicembre 1998 recante misure transitorie relative ai tassi di conversione agricoli fissati anticipa- tamente prima del 1o gennaio 1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, Articolo 1 visto il regolamento (CE) n. 2799/98 del Consiglio, del 15 dicembre 1998, che istituisce il regime agromonetario dell’euro (1), in particolare l’articolo 10, considerando che il regolamento (CE) n. 2799/98 abroga il regolamento (CEE) n. 3813/92 (2) del Consiglio, modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (3), che all’articolo 6, paragrafo 2 bis, prevede la possibilit(cid:133) di fissare anticipatamente il tasso di conversione agricolo; considerando che la possibilit(cid:133) di fissare anticipatamente il tasso di conversione agricolo termina il 31 dicembre 1998; che tuttavia la durata di validit(cid:133) della fissazione anticipata del tasso di conversione agricolo (cid:138) la stessa di quella della fissazione anticipata dell’importo di cui trat- tasi o di quella dell’assegnazione dell’offerta; considerando che (cid:138) opportuno specificare che il tasso di conversione agricolo fissato anticipatamente nel corso dell’ultimo periodo di riferimento del 1998 (cid:138) uguale a quello che risulta dalle quotazioni del tasso rappresenta- tivo dello stesso periodo; tasso di conversione degli Stati considerando che il membri partecipanti e il tasso di cambio degli Stati membri non partecipanti pu(cid:149) differire dal tasso di conver- sione agricolo prefissato; che una differenza eccessiva pu(cid:149) causare distorsioni di concorrenza; che occorre pertanto adattare il tasso di conversione agricolo prefissato se diffe- risce di oltre il 4 % dal tasso di conversione o dal tasso di cambio di cui sopra che sarebbe stato applicato se non ci fosse stata la fissazione anticipata; considerando che la validit(cid:133) del titolo non (cid:138) limitata al territorio di un unico Stato membro; che occorre pertanto prevedere misure atte a impedire operazioni speculative; 1. Qualora il valore assoluto del divario esistente tra il tasso di conversione agricolo fissato in anticipo per una moneta, se del caso adeguato conformemente all’articolo 15, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 1068/93, e il tasso di conversione o il tasso di cambio in vigore al momento in cui interviene il fatto generatore di cui all’ar- ticolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2799/98 del Consiglio, superi quattro punti, il tasso di conversione agricolo fissato anticipatamente viene adattato in modo da tasso in vigore fino a raggiungere un ravvicinarlo al divario di quattro punti con questo tasso. Il tasso di conversione agricolo fissato anticipatamente nel corso dell’ultimo periodo di riferimento del 1998 (cid:138) uguale a quello che risulta dalle quotazioni del tasso rappresenta- tivo dello stesso periodo. 2. Durante il periodo di validit(cid:133) della fissazione antici- pata del tasso di conversione agricolo, per poter benefi- ciare del tasso prefissato, il titolo deve essere utilizzato nello Stato membro che il richiedente indica al momento in cui presenta la domanda di fissazione anticipata del tasso di conversione agricolo. Qualora il titolo sia utilizzato in uno Stato membro diverso da quello indicato dal richiedente nel titolo, si applica il seguente tasso: — il tasso pi(cid:151) basso applicato nello Stato membro di utilizzazione del titolo nel periodo compreso tra la data della fissazione anticipata del tasso e la data di utilizzazione del titolo, ridotto del 5 % se si tratta di un importo da versare all’operatore; — il tasso pi(cid:151) elevato applicato nello Stato membro di utilizzazione del titolo nel periodo compreso tra la data della fissazione anticipata del tasso e la data di utilizzazione del titolo, maggiorato del 5 %, se si tratta di un importo che l’operatore deve versare. considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere dei comitati di gestione interessati, (1) Vedi pagina 1 della presente Gazzetta ufficiale. (2) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (3) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 1999. Articolo 2 24. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 349/45 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 22 dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3832/98 do Deputado Paul RÜBIG à Comissão. Repercussões das turbulências financeiras internacionais no mercado siderúrgico europeu - comércio mundial equitativo

eurovoc_concepts:
competitiveness
economic recession
import policy
in-service training
iron and steel industry
production improvement
protectionism
steel
technical education
vocational training

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3833/98 dell'on. Paul RÜBIG alla Commissione. Ripercussioni delle fluttuazioni finanziarie internazionali sul mercato siderurgico europeo - Settore dell'ampliamento

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
accession to the European Union
economic recession
enlargement of the Union
import policy
industrial restructuring
iron and steel industry
protectionism
steel

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/133 Studi recenti, svolti soprattutto dal settore stesso, tendono a dimostrare che la competitività delle imprese e di conseguenza la loro capacità di sussistere dal punto di vista economico dipendono meno che in passato (cid:22) anche se rappresentano sempre una condizione necessaria (cid:22) dall’adozione di nuove tecniche di produzione e dall’adeguamento degli uomini a queste ultime. Infatti, secondo tali lavori, la competitività delle imprese dipenderebbe in misura sempre maggiore da una modifica della loro organizzazione interna che dovrebbe basarsi in qualche modo sull’adesione individuale e collettiva dei lavoratori a un progetto d’impresa. Pertanto, senza trascurare la formazione tecnica che rimane eventualmente necessaria, le imprese debbono prendere in considerazione, e magari privilegiare, nei loro piani di formazione del personale, le attività volte a rendere i lavoratori più polivalenti e più coscienti, collettivamente e individualmente, delle loro funzioni in seno all’impresa stessa. (1999/C 207/181) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3833/98 di Paul Rübig (PPE) alla Commissione (22 dicembre 1998) Oggetto: Ripercussioni delle fluttuazioni finanziarie internazionali sul mercato siderurgico europeo (cid:22) Settore dell’ampliamento La congiuntura siderurgica internazionale è confrontata con tre grandi sfide: tre grandi regioni economiche mondiali (cid:22) Russia, Estremo Oriente e America latina (cid:22) sono in difficoltà economiche. Ne scaturiscono due conseguenze: l’inversione dei flussi commerciali tradizionali ha provocato un massiccio incremento delle importazioni in Europa, pari nel 1998 al 520 % dall’Asia e al 109 % dagli USA; inoltre la contrazione dei mercati di smercio ha portato a un calo delle esportazioni europee, ulteriormente accentuato da tendenze protezionistiche a livello regionale. I produttori siderurgici europei finora hanno resistito con successo a tale evoluzione, tuttavia, dato il numero di operatori negli Stati dell’Europa centrorientale si profilano aspetti specifici per la strategia di ampliamento dell’Unione. Quale importanza attribuisce la Commissione al settore siderurgico, situazione, nel quadro delle trattative di adesione in corso o programmate? in particolare alla luce dell’attuale Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (24 febbraio 1999) Per quanto riguarda il settore dell’acciaio, al momento dell’adesione, i paesi candidati dovranno essere in grado di applicare l’acquis comunitario. Nel periodo che precede l’allargamento, essi si stanno preparando nell’ambito della strategia in vista dell’adesione. La Commissione attribuisce grande importanza al settore dell’acciaio durante questa fase preparatoria. Nella comunicazione del 7 aprile 1998 (1), la Commissione propone una metodologia per sostenere la ristrutturazione dell’industria siderurgica nei paesi dell’Europa centrale ed orientale, per garantire un’integrazione concreta nel quadro del mercato interno. (1) COM(98) 220 def. (1999/C 207/182) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3836/98 di Eva Kjer Hansen (ELDR) alla Commissione (7 dicembre 1998) Oggetto: Creazione di un ufficio di investigazioni in materia di frodi interne ed esterne Intende la Commissione presentare una giustificazione giuridica relativa alle modalità con cui la creazione di un ufficio di investigazioni in materia di frodi interne ed esterne, totalmente indipendente e senza alcun collegamento con la Commissione (come riferito da Jacques Santer durante la discussione sulla relazione Bösch nella plenaria del 6. 10. 1998) sia compatibile con il trattato, sia quello di Maastricht che quello di Amsterdam, o indicare in che misura la creazione di un tale ufficio possa comportarne una modifica?


title: WRITTEN QUESTION No. 3818/98 by Concepció FERRER Programmes and projects in the field of the environment in Catalonia (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU aid
cataloguing
environmental policy

text: C 341/14 Official Journal of the European Communities EN 29. 11. 1999 (1999/C 341/020) WRITTEN QUESTION E-3818/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of the environment in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of the environment for the period 1994-99? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects? Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (12 May 1999) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to her Written Question P-3790/98 (1). (1) See page 12. (1999/C 341/021) WRITTEN QUESTION E-3820/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of regional policy in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of regional policy for the period 1994-99? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects? Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (12 May 1999) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to her Written Question P-3790/98 (1). (1) See page 12. (1999/C 341/022) WRITTEN QUESTION E-3822/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Subsidies for the Indian leather sector Can the Commission list the projects funded by the Commission to the benefit of the Indian leather sector (leather, footwear, leather goods), specifying the date on which each of the projects in question was approved and its objectives?


title: Intézményközi megállapodás (1998. december 22.) a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról (1999/C 73/01)

eurovoc_concepts:
EU act
drafting of EU law
quality standard

text: 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 39 31999Y0317(01) C 73/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 3. 17. INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS (1998. december 22. ) a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról (1999/C 73/01) AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel a Kormányközi Konferencia által 1997. október 2-án elfogadott, az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt, a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségéről szóló 39. nyilatkozatra, mivel: (1) (2) (3) A közösségi jogszabályok egyértelmű, egyszerű és pontos megfogalmazása alapvető fontosságú ahhoz, hogy azok a nyilvánosság és a gazdasági élet szereplői számára áttekint- hetőek és könnyen érthetőek legyenek. Ez egyúttal előfel- tétele a közösségi jogszabályok megfelelő tagállami végre- hajtásának és egységes alkalmazásának is. A Bíróság joggyakorlata szerint a jogbiztonság alapelve, ami a Közösség jogrendjének részét képezi, megköveteli, hogy a közösségi jogszabályok egyértelműek és pontosak legyenek és alkalmazásuk az egyének számára előrelátható legyen. Ezt az elvárást, még szigorúbban be kell tartani olyan jogszabályok esetében, amelyek pénzügyi következ- ményekkel járnak, és amelyek kötelezettségeket rónak az egyénekre, annak érdekében, hogy az érintettek pontosan ismerjék a jogszabályok által rájuk rótt kötelezettségek mértékét. jogszabályok szövegezésének minőségére A közösségi vonatkozó iránymutatásokat ezért közös megegyezéssel kell elfogadni. Ezek az iránymutatások útmutatóul szolgál- nak a Közösség intézményei számára a jogszabályok elfo- gadásakor, valamint a Közösség intézményeiben dolgozó olyan személyek számára, akik részt vesznek az ilyen jog- szabályok megalkotásában és szövegezésében, akár az ere- deti szöveg kialakításának szakaszában, akár a jogalkotási folyamat során végrehajtott különféle módosítások szaka- szában. (5) (6) Az intézmények jogi szolgálatainak - ide értve azok jogi- nyelvi szakértőit - a közösségi jogszabályok szövegezése minőségének javításában játszott szerepét meg kell erősí- teni. Ezek az iránymutatások kiegészítik az intézmények arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Közösség jogszabályai job- ban hozzáférhetőek és könnyebben érthetőek legyenek, különösen a jogszabályok hivatalos kodifikálása, valamint a meglévő szövegek átdolgozása és egyszerűsítése révén. (7) Ezek az iránymutatások az intézmények belső használatára szánt eszközök. Ezek az iránymutatások jogilag nem köte- lezőek, KÖZÖS MEGEGYEZÉSSEL ELFOGADTÁK EZEKET AZ IRÁNYMUTATÁSOKAT: Általános alapelvek 1. A Közösség jogszabályait egyértelműen, egyszerűen és ponto- san kell megszövegezni. 2. A Közösség jogszabályait az érintett jogszabály típusának és különösen annak megfelelően kell megszövegezni, hogy a jog- szabály kötelező érvényű-e (rendelet, irányelv, határozat, aján- lás vagy egyéb jogszabály). (4) Ezen iránymutatások mellett olyan intézkedéseket kell elfo- gadni, amelyek biztosítják azok megfelelő alkalmazását, úgy, hogy minden intézmény saját alkalmazási területére nézve maga fogadja el a megfelelő intézkedéseket. 3. A jogszabályok szövegezésénél figyelemmel kell lenni azokra a személyekre, akikre azok feltehetően vonatkozni fognak, azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék számukra jogaik és köte- lezettségeik egyértelmű megállapítását, valamint figyelemmel kell lenni a jogszabályok végrehajtásáért felelős személyekre. 40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet 4. A jogszabályok rendelkezéseinek tömöreknek és azok tartal- mának a lehető legegyneműbbnek kell lennie. Kerülni kell a túlságosan hosszú cikkeket és mondatokat, a szükségtelenül szövevényes megfogalmazást és a rövidítések túlzott haszná- latát. 5. Az elfogadásukhoz vezető eljárás során a jogszabály- tervezeteket olyan kifejezésekkel és mondatszerkezetekkel kell megalkotni, amelyek figyelembe veszik a közösségi jogalkotás többnyelvű jellegét, az egyes nemzeti jogrendszerekre jellemző fogalmakat, illetve terminológiát körültekintéssel kell alkal- mazni. 6. Az egy adott jogszabályban használt terminológiának az adott jogszabályon belül és a már hatályban lévő jogszabályokkal is összhangban kell lennie, különösen azonos területre vonat- kozó jogszabályok esetében. Azonos fogalmakat, amennyire csak lehetséges, ugyanazokkal a kifejezésekkel kell jelölni, nem eltérve a köznapi, jogi, illetve szaknyelvben használatos jelentésüktől. szakaszokat vagy cikkeket ismétlő vagy körülíró, valamint a már hatályban lévő jogi rendelkezéseket megerősítő nem normatív jellegű rendelkezéseket. A jogszabályok nem tartalmazhatnak olyan rendelkezéseket, amelyek más cikkek tartalmát taglalják, vagy a jogszabály címét ismétlik meg. 13. Adott esetben, a rendelkező rész elejére egy külön cikket kell beilleszteni a jogszabály tárgyának és hatályának meghatáro- zása céljából. 14. Abban az esetben, ha a jogszabályban alkalmazott kifejezé- sek nem egyértelműek, azokat a jogszabály elején egy külön cikkben együttesen kell meghatározni. A meghatározások nem tartalmazhatnak önálló normatív rendelkezéseket. 15. A rendelkező résznek a lehető legnagyobb mértékben követ- nie kell egy állandó szerkezetet (tárgy és hatály – meghatáro- zások – jogok és kötelezettségek – a végrehajtási hatáskörö- ket megállapító rendelkezések – eljárási rendelkezések – végrehajtási intézkedések – átmeneti- és záró rendelkezések). A rendelkező részt cikkekre, valamint azok hosszától és összetettségétől függően címekre, fejezetekre és szakaszokra kell felosztani. Amennyiben egy cikk felsorolást tartalmaz, a felsorolásban szereplő minden egyes tételt francia bekezdés helyett számmal vagy betűvel kell jelölni. A jogszabály különböző részei 7. Minden általános alkalmazású közösségi jogszabályt egy állandó szerkezet szerint kell szövegezni (cím – preambulum – rendelkező rész – amennyiben szükséges, mellékletek). Belső és külső utalások 8. Egy jogszabály címének a lehető legtömörebb és legteljesebb módon jeleznie kell a jogszabály tárgyát, úgy, hogy nem vezetheti félre az olvasót a rendelkező rész tartalmát illetően. Ahol szükséges, a jogszabály teljes címét egy rövid cím is követheti. 9. A bevezető hivatkozások célja a jogszabály jogalapjának és a jogszabály elfogadásához vezető eljárás fő lépéseinek megje- lölése. 10. Az preambulumbekezdések célja a rendelkező rész fő rendel- kezéseinek összefoglaló indokolása, azok megismétlése, illetve magyarázó körülírása nélkül. A preambulumbekezdé- sek nem tartalmazhatnak normatív rendelkezéseket vagy politikai intéseket. 16. A más jogszabályokra való utalást a lehető legnagyobb mér- tékben korlátozni kell. Az utalásokban pontosan meg kell jelölni azt a jogszabályt, illetve rendelkezést, amire az utalás történik. Szintén kerülni kell a körkörös utalásokat (az olyan jogszabályra vagy cikkre való utalások, ami maga is visszautal az eredeti rendelkezésre) és a sorozatos utalásokat (az olyan rendelkezésre való utalások, ami maga is egy másik rendel- kezésre utal). 17. Egy kötelező jogszabály rendelkező részében egy nem köte- lező jogszabályra tett utalás ez utóbbit nem teszi kötelezővé. Abban az esetben, ha a jogszabály szövegezői egy nem köte- lező jogszabály egészét vagy annak egy részét kötelezővé kívánják tenni, a vonatkozó szövegrészeket, amennyire csak lehetséges, a kötelező jogszabályba át kell venni. 11. A preambulumbekezdéseket számozni kell. Módosító jogszabályok 12. Egy kötelező jogszabály rendelkező része nem tartalmazhat nem normatív jellegű rendelkezéseket, azaz óhajokat vagy politikai nyilatkozatokat, illetve a szerződésekből származó 18. Egy jogszabály minden módosítását egyértelműen ki kell fejezni. A módosításokat a módosítandó jogszabály szöve- gébe kell illeszteni. Lehetőleg teljes rendelkezéseket (cikkek, illetve cikkek alegységei) kell felcserélni, a különálló monda- tok, kifejezések vagy szavak beszúrása vagy törlése helyett. 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 41 A módosító jogszabályok nem tartalmazhatnak olyan önálló lényegi rendelkezéseket, amelyekkel a módosítandó jogsza- bály nem egészül ki. 19. Olyan jogszabály, aminek elsődleges célja nem egy másik jog- szabály módosítása, a végén tartalmazhatja más jogszabályok olyan módosításait, amelyek az adott jogszabály által beve- zetett változások következményei. Abban az esetben, ha a következményekkel járó módosítások lényegesek, egy külön módosító jogszabályt kell elfogadni. Záró és hatályon kívül helyező rendelkezések, valamint mellékletek 20. A dátumokat, határidőket, kivételeket, eltéréseket és meghos- szabbításokat tartalmazó rendelkezéseket, az átmeneti ren- delkezéseket (különösen a jogszabálynak a fennálló helyzetre vonatkozó hatályával kapcsolatos rendelkezéseit) és a záró rendelkezéseket (hatálybalépés, az átültetésre nyitva álló határidő és a jogszabály ideiglenes alkalmazása) pontos kife- jezésekkel kell megfogalmazni. A jogszabályok átültetésének és alkalmazásának határidejére vonatkozó rendelkezéseknek a meghatározott időpontot év/hó/nap formában kell kifejezniük. Irányelvek esetében ezeket a határidőket úgy kell meghatározni, hogy az átülte- tésre megfelelő idő álljon rendelkezésre. 21. A kiüresedett jogszabályokat és rendelkezéseket kifejezetten hatályon kívül kell helyezni. Új jogszabály elfogadásával min- den olyan jogszabályt, illetve rendelkezést kifejezetten hatá- lyon kívül kell helyezni, amely az új jogszabály révén alkal- mazhatatlanná, illetve fölöslegessé válik. 22. A jogszabály technikai vonatkozásait mellékletekben kell fel- tüntetni, amire a jogszabály rendelkező részében külön uta- lást kell tenni, és ami nem foglalhat magában semmilyen olyan új jogot vagy kötelezettséget, amit a rendelkező rész nem tartalmaz. A mellékleteket egy állandósított forma szerint kell elkészí- teni. MEGÁLLAPODTAK A KÖVETKEZŐ VÉGREHAJTÁSI INTÉZKE- DÉSEKRŐL: Kelt Brüsszelben, 1998. december 22-én. Az intézmények meghozzák a saját belső szervezetükre vonat- kozó, az általuk annak biztosítása érdekében szükségesnek ítélt intézkedéseket, hogy ezeket az iránymutatásokat megfelelően alkalmazzák. Az intézmények különösen: a) felkérik jogi szolgálataikat, hogy ezeknek az iránymuta- tásoknak a közzétételétől számított egy éven belül állítsanak össze egy közös gyakorlati útmutatót a jogszabályok szövege- zésében résztvevő személyek számára; b) oly módon szervezik megfelelő belső eljárásaikat, hogy jogi szolgálataik, beleértve a jogi/nyelvi szakértőiket, ezen irány- mutatások alkalmazása céljából időben megtehessék saját intézményeik számára a szövegezésre vonatkozó javaslataikat; c) támogatják az intézményeken belüli, a jogalkotási eljárásban résztvevő testületeken vagy részlegeken belül szövegező egy- ségek létrehozását; d) biztosítják, hogy tisztviselőik és egyéb alkalmazottaik a jog- szabályok szövegezésével kapcsolatosan továbbképzésben részesüljenek, aminek révén tudatosítják bennük a többnyel- vűségnek a szövegezés minőségére gyakorolt hatásait; e) elősegítik a tagállamokkal való együttműködést a szövegek megfogalmazásakor figyelembe veendő különös szempontok jobb megértése végett; f) ösztönzik jogszabályok számítástechnikai eszközök fejlesztését és javítását; szövegezését a támogató g) támogatják a szövegezés minőségének biztosításáért felelős megfelelő részlegeik közötti együttműködést; h) felkérik jogi szolgálataikat, hogy annak az intézménynek a számára, amelyikhez tartoznak, állítsanak össze időszakon- ként egy jelentést az a)-g) pontok értelmében hozott intézke- désekről. az Európai Parlament részéről az Európai Közösségek Bizottsága részéről az Európai Közösségek Bizottsága részérőlaz az elnök az elnök az elnök


title: WRITTEN QUESTION No. 3824/98 by Outi OJALA Right of diplomats to purchase duty-free goods

eurovoc_concepts:
European official
air transport
diplomatic profession
duty-free sale
intra-EU transport
marketing restriction
privilege

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/15 Kompletterande svar från Monika Wulf-Mathies på Kommissionens vägnar (12 maj 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga P-3790/98 (1). (1) Se s. 12. (1999/C 341/023) SKRIFTLIG FRÅGA E-3824/98 från Outi Ojala (GUE/NGL) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Diplomaters rätt att köpa skattefria produkter Enligt kommissionens beslut upphör handeln med skattefria produkter inom Europa den 1 juli 1999. Diplomater och Europeiska unionens kommissionsledamöter, som jämställs med diplomater, kommer fortsättningsvis att ha rätt att köpa skattefria produkter inom ramen för sina årliga skattefria köpkvoter. Anser kommissionen att det är rätt att i synnerhet högavlönade diplomater bibehåller sin rätt att köpa 1. skattefria produkter medan vanliga EU-medborgare förlorar den? 2. Ämnar kommissionen vidta några åtgärder för att råda bot på situationen? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Mario Monti (6 april 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-3878/98 från Philippe De Coene (1). (1) EGT C 325, 12. 11. 1999, s. 35. (1999/C 341/024) SKRIFTLIG FRÅGA E-3847/98 från Manuel Escolá Hernando (ARE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Förbindelser mellan höghastighetslinjen Madrid-Zaragoza och flygplatsen i Zaragoza Bland de 14 högprioriterade projekten för det transeuropeiska transportnätet som godkändes av Europeiska rådet i Essen finns uppbyggnaden av en sydeuropeisk höghastighetslinjen som förenar Madrid med Zaragoza, Barcelona, Perpignan och Montpellier. Uppbyggnaden av denna linje skulle göra det möjligt att minska restiden på sträckan Zaragoza-Madrid eller Zaragoza-Barcelona, som för tillfället är tre och en halv timme, till en timme och femton minuter, vilket innebär att dessa städer skulle komma betydligt närmare varandra. För närvarande diskuteras möjligheten att föra den planerade järnvägssträckan närmare flygplatsen i Zaragoza, vilket skulle göra det möjligt att öka detta projekts intermodala dimension. Samtidigt skulle en underutnyttjad flygplats kunna förstärkas och luftrummet ovanför Madrid och Barcelona skulle bli mindre trångt