title: 98/742/RIF: Gemensam åtgärd av den 22 december 1998 beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen rörande korruption inom den privata sektorn

eurovoc_concepts:
corruption
organised crime
penalty
private sector
restriction on competition
single market

text: L 358/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 98 (R(cid:132)ttsakter som antagits med till(cid:132)mpning av avdelning VI i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen) GEMENSAM (cid:143)TG(cid:142)RD av den 22 december 1998 beslutad av r(cid:134)det p(cid:134) grundval av artikel K 3 i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen r(cid:148)rande korruption inom den privata sektorn (98/742/RIF) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT OM F(cid:153)LJANDE GEMENSAMMA (cid:143)TG(cid:142)RD med beaktande av F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:132)rskilt artiklarna K 1. 7 och K 3. 2 b i detta, med beaktande av den rapport fr(cid:134)n h(cid:148)gniv(cid:134)gruppen f(cid:148)r fr(cid:134)gor r(cid:148)rande organiserad brottslighet som godk(cid:132)ndes av Europeiska r(cid:134)det i Amsterdam den 16 och 17 juni 1997, s(cid:132)rskilt rekommendation nr 6 i handlingsplanen f(cid:148)r bek(cid:132)mpande av den organiserade brottsligheten av den 28 april 1997 (1), som f(cid:148)rordar utarbetandet av en samlad politik i kampen mot korruption, med beaktande av att medlemsstaterna f(cid:132)ster s(cid:132)rskild vikt vid kampen mot korruption inom den privata sektorn p(cid:134) internationell niv(cid:134), med beaktande av slutsatserna fr(cid:134)n konferensen om att uppn(cid:134) en korruptionsfri milj(cid:148) - EU:s bidrag (Bryssel i april 1998), med beaktande av r(cid:134)dets resolution av den 21 december 1998 om f(cid:148)rebyggande av organiserad brottslighet genom utarbetandet av en (cid:148)vergripande strategi f(cid:148)r dess bek(cid:132)mp- ning (2), med beaktande av att medlemsstaterna betonar det faktum att f(cid:148)rebyggande insatser inte (cid:132)r mindre viktigt (cid:132)n repression n(cid:132)r det g(cid:132)ller ett samordnat s(cid:132)tt att angripa korruption inom den privata sektorn, med beaktande av protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (3), antaget av r(cid:134)det den 27 september 1996, det andra proto- kollet till konventionen om skydd av Europeiska gemen- skapernas finansiella intressen (4), antaget av r(cid:134)det den 19 juni 1997, och konventionen om kamp mot korrup- tion som tj(cid:132)nstem(cid:132)n i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater i, antagen av r(cid:134)det den 26 maj 1997 (5), (cid:132)r delaktiga (1) EGT C 251, 15. 8. 1997, s. 1. (2) EGT C 408, 29. 12. 1998, s. 1. (3) EGT C 313, 23. 10. 1996, s. 2. (4) EGT C 221, 19. 7. 1997, s. 11. (5) EGT C 195, 25. 6. 1997, s. 2. med beaktande av att denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd inte riktar sig mot s(cid:134)dan korruption som redan omfattas av de n(cid:132)mnda instrumenten, med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 1997 till Europaparlamentet och r(cid:134)det om en unionspolitik mot korruption, med beaktande av att korruption snedvrider sund konkur- rens och (cid:132)ventyrar principerna om (cid:148)ppna och fria mark- nader, och f(cid:148)rhindrar s(cid:132)rskilt att den inre marknaden fungerar p(cid:134) ett tillfredsst(cid:132)llande s(cid:132)tt, samt motverkar m(cid:148)jligheten till insyn och (cid:148)ppenhet i det internationella handelsutbytet, med tanke p(cid:134) syftet med denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd, (cid:132)r det av betydelse att begreppet ”f(cid:148)rsummelse av skyl- dighet” omfattas av medlemsstaternas nationella lagstiftning, och tillr(cid:132)ckligt bred bem(cid:132)rkelse i efter att ha granskat Europaparlamentets (6) synpunkter efter det samr(cid:134)d som genomf(cid:148)rts av ordf(cid:148)randeskapet i enlighet med artikel K 6 i f(cid:148)rdraget. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Definitioner I denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd avses med — person: varje anst(cid:132)lld eller annan person i dennes egenskap av att leda, arbeta f(cid:148)r eller f(cid:148)retr(cid:132)da en fysisk eller juridisk person som (cid:132)r verksam inom den privata sektorn. — juridisk person: varje enhet som har denna status enligt till(cid:132)mplig nationell lagstiftning, med undantag f(cid:148)r stater eller andra offentliga organ under ut(cid:148)vning av offentliga maktbefogenheter samt offentliga inter- nationella organisationer. (6) EGT C 371, 8. 12. 1997, s. 193. 31. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 358/3 — f(cid:148)rsummelse av skyldighet: skall f(cid:148)rst(cid:134)s i enlighet med nationell lagstiftning. Begreppet f(cid:148)rsummelse av skyl- dighet i nationell lagstiftning b(cid:148)r som ett minimum omfatta varje illojalt beteende som utg(cid:148)r en f(cid:148)rsum- melse av en f(cid:148)reskriven skyldighet, eller, i f(cid:148)rekom- mande fall, en f(cid:148)rsummelse av professionella f(cid:148)re- skrifter eller regler, som (cid:132)r till(cid:132)mpliga p(cid:134) en person enligt definitionen i f(cid:148)rsta strecksatsen. Artikel 2 Mutbrott inom den privata sektorn 1. I denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd avses med mutbrott inom den privata sektorn varje avsiktlig handling som under ut(cid:148)vandet av aff(cid:132)rsverksamhet utf(cid:148)rs av en person f(cid:148)r att, direkt eller genom en mellanhand, f(cid:148)r egen r(cid:132)kning eller f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning, beg(cid:132)ra eller ta emot en otillb(cid:148)rlig f(cid:148)rm(cid:134)n, oavsett art, eller acceptera ett l(cid:148)fte om en s(cid:134)dan f(cid:148)rm(cid:134)n, f(cid:148)r att i strid mot sina skyldigheter utf(cid:148)ra eller underl(cid:134)ta att utf(cid:148)ra en handling. 2. Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r artikel 4. 2 skall varje medlemsstat vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en s(cid:134)dan g(cid:132)rning som avses i punkt 1 straffbel(cid:132)ggs. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall (cid:134)tminstone omfatta s(cid:134)dana g(cid:132)rningar som inneb(cid:132)r eller skulle kunna inneb(cid:132)ra snedvridning av konkur- rensen, (cid:134)tminstone inom den gemensamma marknaden, och som v(cid:134)llar eller skulle kunna v(cid:134)lla andra ekonomisk skada genom oriktig tilldelning eller oriktigt genomf(cid:148)- rande av ett kontrakt. Artikel 3 Bestickning inom den privata sektorn 1. I denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd avses med bestickning inom den privata sektorn en avsiktlig handling av var och en som direkt eller genom en mellanhand, lovar, erbjuder eller ger en otillb(cid:148)rlig f(cid:148)rm(cid:134)n, oavsett art, till en person f(cid:148)r dennes eller f(cid:148)r tredje mans r(cid:132)kning, som ett led i den personens aff(cid:132)rsverksamhet, f(cid:148)r att denna person i strid mot sina skyldigheter skall utf(cid:148)ra eller underl(cid:134)ta att utf(cid:148)ra en handling. 2. Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r artikel 4. 2 skall varje medlemsstat vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en s(cid:134)dan g(cid:132)rning som avses i punkt 1 straffbel(cid:132)ggs. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall (cid:134)tminstone omfatta s(cid:134)dana g(cid:132)rningar som inneb(cid:132)r eller skulle kunna inneb(cid:132)ra snedvridning av konkur- rensen, (cid:134)tminstone inom den gemensamma marknaden och som v(cid:134)llar eller skulle kunna v(cid:134)lla andra ekonomisk skada genom oriktig tilldelning eller oriktigt genomf(cid:148)- rande av ett kontrakt. Artikel 4 P(cid:134)f(cid:148)ljder Varje medlemsstat skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs 1. f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de beteenden som avses i artiklarna 2 och 3, samt medhj(cid:132)lp och anstiftan till s(cid:134)dana beteenden, (cid:132)r belagda med straffr(cid:132)ttsliga p(cid:134)f(cid:148)ljder som (cid:132)r effektiva, proportionerliga och avskr(cid:132)ckande, och som omfattar, (cid:134)tminstone i allvarliga fall, p(cid:134)f(cid:148)ljder som (cid:132)r frihetsber(cid:148)- vande och kan medf(cid:148)ra utl(cid:132)mning. En medlemsstat f(cid:134)r dock, f(cid:148)r mindre allvarliga fall av 2. inom den privata sektorn, besticknings- och mutbrott f(cid:148)reskriva p(cid:134)f(cid:148)ljder av annan art (cid:132)n de som f(cid:148)reskrivs i punkt 1. Artikel 5 Juridiska personers ansvar Varje medlemsstat skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs 1. f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att juridiska personer kan h(cid:134)llas ansva- riga f(cid:148)r bestickning enligt artikel 3 n(cid:132)r den beg(cid:134)s f(cid:148)r den juridiska personens r(cid:132)kning av en person som handlar enskilt eller som en del av den juridiska personens organ och som har en ledande st(cid:132)llning inom den juridiska personen, grundad p(cid:134) — befogenhet att f(cid:148)retr(cid:132)da den juridiska personen, eller — befogenhet att fatta beslut p(cid:134) den juridiska personens v(cid:132)gnar, eller — befogenhet att ut(cid:148)va kontroll inom den juridiska personen, samt f(cid:148)r medhj(cid:132)lp eller anstiftan till bestickningsbrott. 2. Utom i de fall som redan angetts i punkt 1, skall varje medlemsstat vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en juridisk person kan h(cid:134)llas ansvarig n(cid:132)r brister i (cid:148)vervakning eller kontroll som skall utf(cid:148)ras av en s(cid:134)dan person som avses i punkt 1, har gjort det m(cid:148)jligt f(cid:148)r en person som (cid:132)r underst(cid:132)lld den juridiska personen att beg(cid:134) ett bestickningsbrott enligt artikel 3 f(cid:148)r den juridiska personens r(cid:132)kning. 3. Den juridiska personens ansvar enligt punkterna 1 och 2 skall inte utesluta lagf(cid:148)ring av de fysiska personer som (cid:132)r g(cid:132)rningsm(cid:132)n, anstiftare eller medhj(cid:132)lpare till bestickningsbrott. Artikel 6 P(cid:134)f(cid:148)ljder f(cid:148)r juridiska personer 1. Varje medlemsstat skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en juridisk person som har befunnits ansvarig i enlighet med artikel 5. 1 kan bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r effektiva, proportionerliga och avskr(cid:132)ckande p(cid:134)f(cid:148)ljder, som skall innefatta b(cid:148)tesstraff eller administrativa avgifter och som kan innefatta andra p(cid:134)f(cid:148)ljder, s(cid:134)som L 358/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 98 a) fr(cid:134)ntagande av r(cid:132)tt till offentliga f(cid:148)rm(cid:134)ner eller st(cid:148)d, b) tillf(cid:132)lligt eller permanent n(cid:132)ringsf(cid:148)rbud, c) r(cid:132)ttslig (cid:148)vervakning, d) r(cid:132)ttsligt beslut om avveckling av verksamheten. 2. Varje medlemsstat skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en juridisk person som har befunnits ansvarig i enlighet med artikel 5. 2 kan bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r effektiva, proportionerliga och avskr(cid:132)ckande p(cid:134)f(cid:148)ljder eller (cid:134)tg(cid:132)rder. Artikel 7 Beh(cid:148)righet 1. Varje medlemsstat skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla sin beh(cid:148)righet r(cid:148)rande brott enligt artik- larna 2 och 3, n(cid:132)r brott har beg(cid:134)tts a) helt eller delvis p(cid:134) medlemsstatens territorium, b) av en av dess medborgare, dock med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r att den medlemsstatens att g(cid:132)rningen (cid:132)r straffbar (cid:132)ven i det land d(cid:132)r den begicks, eller kan kr(cid:132)va lagstiftning c) till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r en juridisk person som (cid:132)r verksam inom s(cid:132)te inom den privata sektorn och som har medlemsstatens territorium. sitt Varje medlemsstat kan besluta att inte till(cid:132)mpa beh(cid:148)- 2. righetsregeln eller att endast i s(cid:132)rskilda fall eller under s(cid:132)rskilda omst(cid:132)ndigheter till(cid:132)mpa regeln i — punkt 1 b, — punkt 1 c. 3. Medlemsstaterna underr(cid:132)tta r(cid:134)dets generalsekretariat om de beslutar att till(cid:132)mpa punkt 2, om s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt med angivande av de s(cid:132)rskilda fall eller omst(cid:132)ndigheter d(cid:134) beslutet g(cid:132)ller. vederb(cid:148)rligen skall Varje medlemsstat som enligt sin lagstiftning inte 4. utl(cid:132)mnar sina egna medborgare skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla sin beh(cid:148)righet r(cid:148)rande de brott som avses i artiklarna 2 och 3 n(cid:132)r de har beg(cid:134)tts av dess territorium. egna medborgare utanf(cid:148)r medlemsstatens Artikel 8 Genomf(cid:148)rande av den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden 1. Varje medlemsstat skall inom tv(cid:134) (cid:134)r efter ikrafttr(cid:132)- dandet av denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd l(cid:132)gga fram l(cid:132)mpliga f(cid:148)rslag om genomf(cid:148)rande av denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r (cid:148)verv(cid:132)gande av de beh(cid:148)riga myndigheterna, i syfte att anta dem. 2. Senast tre (cid:134)r efter det att denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd har tr(cid:132)tt i kraft skall r(cid:134)det, p(cid:134) grundval av relevant infor- mation, bed(cid:148)ma hur medlemsstaterna har fullgjort sina skyldigheter enligt den gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rden. Artikel 9 Denna gemensamma (cid:134)tg(cid:132)rd skall offentligg(cid:148)ras i Offici- ella tidningen. Artikel 10 Den tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs i Officiella tidningen. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 22 december 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar C. EINEM Ordf(cid:148)rande


title: Regolamento (CE) n. 2829/98 della Commissione del 22 dicembre 1998 relativo alla sospensione della pesca dell'aringa da parte delle navi battenti bandiera del Regno Unito

eurovoc_concepts:
United Kingdom
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing regulations
ship's flag

formats: html pdf print

text: 29. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 351/19 REGOLAMENTO (CE) N. 2829/98 DELLA COMMISSIONE del 22 dicembre 1998 relativo alla sospensione della pesca dell’aringa da parte delle navi battenti bandiera del Regno Unito LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell’ambito della politica comune della pesca (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2635/97 (2), in particolare l’articolo 21, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 45/98 del Consi- glio, del 19 dicembre 1997, che stabilisce, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, il totale ammissibile di catture (TAC) per il 1998 e talune condizioni cui (cid:138) soggetta la pesca di detto totale (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2386/98 (4), prevede dei contingenti di aringhe per il 1998; considerando che, ai fini dell’osservanza delle disposizioni relative ai limiti quantitativi delle catture di una riserva soggetta a contingentamento, la Commissione deve fissare la data alla quale si considera che le catture eseguite dai pescherecci battenti bandiera di uno Stato membro abbiano esaurito il contingente ad esso assegnato; considerando che, secondo le informazioni trasmesse alla Commissione, le catture di aringhe nelle acque delle divi- sioni CIEM IV a, b da parte di navi battenti bandiera del Regno Unito o registrate nel Regno Unito hanno esaurito il contingente assegnato per il 1998; che il Regno Unito ha proibito la pesca di questa popolazione a partire dal 15 dicembre 1998; che (cid:138) quindi necessario riferirsi a tale data, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Si ritiene che le catture di aringhe nelle acque delle divisioni CIEM IV a, b eseguite da parte di navi battenti bandiera del Regno Unito o registrate nel Regno Unito abbiano esaurito il contingente assegnato al Regno Unito per il 1998. La pesca dell’aringa nelle acque delle divisioni CIEM IV a, b eseguita da parte di navi battenti bandiera del Regno Unito o registrate nel Regno Unito (cid:138) proibita, nonch(cid:130) la conservazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco di questa popolazione da parte di queste navi dopo la data di applicazione del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile dal 15 dicembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 22 dicembre 1998. Per la Commissione Emma BONINO Membro della Commissione (1) GU L 261 del 20. 10. 1993, pag. 1. (2) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 14. (3) GU L 12 del 19. 1. 1998, pag. 1. (4) GU L 297 del 6. 11. 1998, pag. 2


title: Rådets forordning (EF) nr. 248/1999 af 22. december 1998 om eksport af visse EKSF- og EF-stålprodukter fra Tjekkiet til Fællesskabet i perioden 1. januar til 31. december 1999 (forlængelse af gyldigheden af ordningen med dobbeltkontrol)

eurovoc_concepts:
Czechia
EU control
export
export monitoring
iron and steel product
originating product

text: 3. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 29/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 248/1999 af 22. december 1998 om eksport af visse EKSF- og EF-st(cid:134)lprodukter fra Tjekkiet til Fællesskabet i perioden 1. januar til 31. december 1999 (forlængelse af gyldigheden af ordningen med dobbeltkontrol) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, traktaten om oprettelse af Det Artikel 1 under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:134) den ene side og Tjekkiet p(cid:134) den anden side tr(cid:134)dte i kraft den 1. februar 1995 (1); parterne har ved associeringsr(cid:134)dets afgørelse nr. 7/98 (2) besluttet at forlænge gyldigheden af ordningen med dobbeltkontrol, der blev indført ved afgørelse nr. 3/97 (3), for perioden 1. januar til 31. december 1999; det er derfor nødvendigt at forlænge gyldighedsperioden for Fællesskabets gennemførelsesbestemmelser, der er fastsat i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 87/98 af 19. december 1997 om eksport af visse EKSF- og EF-st(cid:134)lprodukter fra januar til 31. Tjekkiet december 1998 (forlængelse af gyldigheden af ordningen med dobbeltkontrol) (4) — til Fællesskabet i perioden 1. R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 87/98 anvendes fortsat i 1. perioden 1. januar til 31. december 1999 i overensstem- melse med bestemmelserne i afgørelse nr. 7/98 truffet af associeringsr(cid:134)det, associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater p(cid:134) den ene side og Tjekkiet p(cid:134) den anden side, med de ændringer af nævnte forordning, der er angivet i artikel 1, stk. 2. I titlen, i præamblen og i artikel 1, stk. 1 og 4, i forordningen januar til 31. erstattes henvisningerne til perioden 1. januar til 31. december 1998 med henvisninger til 1. december 1999. Bilag I til nævnte forordning erstattes med bilaget til 2. denne forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne C. EINEM Formand (1) EFT L 360 af 31. 12. 1994, s. 2. (2) Se side 26 i denne Tidende. (3) EFT L 13 af 19. 1. 1998, s. 99. (4) EFT L 13 af 19. 1. 1998, s. 43. L 29/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 2. 1999 BILAG »BILAG I TJEKKIET Liste over produkter, der er undergivet dobbeltkontrol (1999) I-jern og profiler 7216 31 11 7216 31 19 7216 31 91 7216 31 99 7216 32 11 7216 32 19 7216 32 91 7216 32 99 Svejsede rør Fuldstændig KN-kode 7306« Tykke plader (undtagen ex KN-koder) 7208 40 10 7208 51 30 7208 51 50 7208 51 91 7208 51 99 7208 52 91 7208 52 99 7208 54 10 7208 90 10 7208 90 90 Koldtvalsede plader 7209 15 00 7209 16 90 7209 17 90 7209 18 91 7209 18 99 7209 25 00 7209 26 90 7209 27 90 7209 28 90 7211 23 10 7211 23 51 7211 29 20


title: Περίληψη και βασικά σημεία : Ετήσια έκθεση σχετικά με την κατάσταση του προβλήματος των ναρκωτικών στην Ευρωπαϊκή Ένωση 1998.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU Member State
EU programme
criminal procedure
drug addiction
drug traffic
narcotic
national law
public health
social problem


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3809/98 του Barbara WEILER προς την Επ τροπή. Διαδικασίες προδικαστικής παραπομπής C-2/97, C-49/98 (κοινωνικά θέματα, κατώτατα πρότυπα)

eurovoc_concepts:
European social policy
arrangement of working time
collective agreement
labour law
labour mobility
occupational health
occupational safety
paid leave
social rights
working conditions

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3825/98 de Gérard CAUDRON Commission sur les paiements en euros

eurovoc_concepts:
bank charges
euro
exchange rate
financial institution


title: WRITTEN QUESTION No. 3849/98 by Ria OOMEN-RUIJTEN , Karl- Heinz FLORENZ , Jan BERTENS , Klaus-Heiner LEHNE Construction of motorways A 68, A 73 and A 74 in the Netherlands

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
Netherlands
co-financing
financial aid
frontier region
high-speed transport
motorway
road building
trans-European network
transport infrastructure

text: C 289/96 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 10. 1999 (1999/C 289/126) SKRIFTLIG FRÅGA E-3845/98 från Susan Waddington (PSE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Polio och andra sjukdomar vilkas uppkomst kan förhindras med vaccin 1990 års världsmöte för barn uppskattade att två miljoner barn dör årligen i sjukdomar vilkas uppkomst kan förhindras med vaccin, såsom polio. Vilket stöd ger unionen Världshälsoorganisationens program som har till syfte att utrota dylika sjukdomar? Hur stort har unionens bidrag varit till sådana program sedan 1990? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (24 februari 1999) Gemenskapen deltar aktivt i finansieringen av den första strategin i det globala programmet för utrotning av polio, genom stöd till primärvårdsinrättningar i 32 länder i Afrika söder om Sahara (mer än 250 miljoner euro) samt genom strukturanpassningsstödprogram, vilka säkerställer finansiering av prioriterade hälsovårds- budgetposter (mer än 458 miljoner euro). På särskild begäran av de nationella myndigheterna kan gemenskapen finansiera en del ytterligare kostnader i samband med det globala programmet för utrotning av polio. I detta fall måste dessa kostnader tas med i den nationella hälsovårdsbudgeten. Gemenskapen stöder även i samarbete med Världshälsoorganisationens regionkontor för Afrika upprättandet av ett nätverk för epidemiologisk övervakning i västra Afrika (med en budget på 500 000 euro), vilket utgör ett viktigt bidrag till den fjärde strategin i det globala programmet för utrotning av polio. Gemenskapen tillhandahåller redan ett betydande stöd till vaccinationsåtgärder, huvudsakligen i Afrika, genom att säkerställa försörjningen med prioriterade vaccin, särskilt poliovaccin, och genom att utveckla och förbättra vaccinationsåtgärder inom primärvårdsinrättningar. Ett särskilt program rörande stöd för att öka oberoende när det gäller vaccinationsverksamheten i åtta länder söder om Sahara (9,5 miljoner euro) håller på att utarbetas. Detta program har till syfte att utöka vaccineringen av barn och unga kvinnor, samt att minska staternas beroende av extern finansiering för det utökade vaccinationsprogrammet, särskilt genom att arbeta för att vaccinering tas med som en budgetpost i de nationella sjukvårdsbudgetarna. (1999/C 289/127) SKRIFTLIG FRÅGA E-3849/98 från Ria Oomen-Ruijten (PPE), Karl-Heinz Florenz (PPE), Jan Bertens (ELDR) och Klaus-Heiner Lehne (PPE) till kommissionen Angående: Byggande av motorvägarna A 68, A 73 och A 74 i Nederländerna (22 december 1998) De planerade motorvägarna A 73 från Venlo Zuid till Maasbracht samt vägen A 68 från Roermond till Elmpt med anslutning till den förstnämnda (förlängd avfart) och vägen A 74 från Venlo till tyska gränsen ingår som ett led i de transeuropeiska nätverken och kommer därför i fråga för europeisk medfinansiering (högst 10 % av projektkostnaderna), förutsatt att de nederländska myndigheterna tar med dem i sin prioritetsplanering. Myndigheterna i Nederländerna har låtit det dra ut på tiden med dessa gränsöverskridande förbindelser. Detta har inte bara medfört stora problem i de berörda regionerna utan också skapat en svår situation för myndigheterna i Tyskland, eftersom de anslutande vägarna på den tyska sidan av gränsen är klara eller under byggnad. Stämmer det att de nederländska myndigheterna inte sedan 1992 föreslagit något vägbygge för 1. europeisk medfinansiering? 2. Stämmer det att den europeiska medfinansieringen 1998 (32 miljoner ecu) använts till Betuwelinjen, höghastighetstågförbindelsen med Bryssel och ett par studier, bland vilka märks en som gällt en eventuell höghastighetstågförbindelse mellan Randstad/Ost och Rhen/Ruhrområdet?


title: 1999/671/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Saksan Riedel-de Haën AG:lle myöntämästä tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4566) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to undertakings
chemical industry
investment aid
redemption

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/51 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Saksan Riedel-de Haën AG:lle myöntämästä tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4566) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/671/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukai- sesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: 1. Menettely jätteiden polttoon merellä polttoaluksessa Vesta. Tämä vahvis- tettiin myös eräässä lehtiartikkelissa (2). Kantelijoiden mukaan yritys oli ilmoittanut, että uudessa laitoksessa on kyse bromin talteenottolaitoksesta. Kantelijoiden tiedossa oli kuitenkin, että yrityksellä oli ollut tällainen laitos tuotantolaitostensa yhtey- dessä jo 25 vuotta. ja esittämään näkemyksensä Komissio pyysi kirjeissään 22 päivältä huhtikuuta 1996, 28 päivältä kesäkuuta 1996 ja 25 päivältä marraskuuta 1996 Saksaa antamaan lisätietoja Riedel-de Haënille myönnetystä tuesta voidakseen tutkia tuen laadun ja soveltuvuuden yhteismarkkinoille. Saksa vastasi kirjeillä 4 päivältä kesäkuuta 1996, 30 päivältä syyskuuta 1996 ja 8 päivältä tammikuuta 1997 ja totesi, että yritykselle on myönnetty kaksi avustusta, jotka olivat yhteensä 8 miljoonaa Saksan markkaa (4 miljoonaa ecua). Ilmoitettuaan ensin, että avustukset oli tarkoitettu bromin talteenottolaitokseen, Saksa selvensi myöhemmin, että kyseessä oli avustus kierrätyslaitok- selle, johon kuului bromin talteenottolaitos. Kaksi yksityishenkilöä teki kirjeessään 3 päivältä huhtikuuta 1996 komissiolle kantelun, jossa he väittivät Riedel-de Haën jäljempänä ’Riedel-de Haën’ (1), Seelzessä, Saksassa, AG:n, saaneen 8 miljoonaa Saksan markkaa (4 miljoonaa ecua) valtiontukea ongelmajätteiden polttolaitoksen investointeihin. Kantelijat lähettivät komissiolle lisätietoja kirjeissä 28 päivältä huhtikuuta 1996, 24 päivältä syyskuuta 1996, 4 päivältä helmikuuta 1997, 2 päivältä maaliskuuta 1997 ja 2 päivältä helmikuuta 1998. Kantelijoiden tietojen mukaan yritys aikoi ilmeisesti polttaa teollisuusjätteensä tuotantolaitostensa yhtey- dessä sen jälkeen, kun Antwerpenin ja muiden kaupunkien luvan satamaviranomaiset olivat ympäristösyistä evänneet Komissio ilmoitti Saksalle kirjeellä 16 päivältä syyskuuta 1997 päätöksestään aloittaa näitä 8 miljoonan Saksan markan (4 miljoonan ecun) avustuksia koskeva, EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio katsoi, että toista avustusta ei ollut myönnetty hyväksytyn ”Talous ja ympäristö” -ohjelman (Wirtschaft und Umwelt) mukaisesti ja että toinen ei kuulu mihinkään hyväksyttyyn järjestelyyn. Kumpikaan avustuksista ei näyttänyt olevan sopu- soinnussa voimassa olevien ympäristönsuojeluun myönnet- tävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (3) kanssa. Tästä ilmoitettiin Saksalle kirjeellä 2 päivältä lokakuuta 1997. (1) Tilanteen mukaan Riedel-de Haën voi tarkoittaa myös Riedel-de Haën GmbH:ta. (2) Landkreis-Zeitung West, 11. 10. 1989, ”Riedel hat Probleme bei der Abfallbeseitigung” (Riedelillä ongelmia jätteiden hävittämisessä). (3) EYVL C 72, 10. 3. 1994, s. 3. L 267/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 Saksa vastasi näihin kysymyksiin ja epäilyksiin kirjeillä 7 päivältä marraskuuta 1997 ja 19 päivältä maaliskuuta 1998, joissa se käsitteli komission pyytämiä tietoja kuitenkin vain hyvin yleisesti. Mainittu komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä (1). Komissio kehotti siinä kaikkia kiinnostuneita esittämään huomautuksensa. Komissiolle ei määräaikaan, 19 päivään tammikuuta 1998, mennessä ollut saapunut yhtään huomautusta. Eräs asianajotoimisto välitti komissiolle kirjeellä 14 päivältä huhtikuuta 1998 yrityksen kannan Riedel-de Haënin emoyhtiön, AlliedSignalin, nimissä. jotta se voisi Komissio pyysi kirjeessään 24 päivältä kesäkuuta 1998 Saksalta lopullisesti päättää, soveltuvatko tuet tietoja, selväksi, yhteismarkkinoille. Komissio teki että tämä oli viimeinen tilaisuus antaa pyydetyt tiedot. Muuten komissio tekisi päätöksensä käytössään olevien tietojen perusteella. Saksan viranomaisten ja Riedel-de Haënin edustajien kanssa Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1998 pidetyn kokouksen jälkeen Saksa ja Riedel-de Haën vastasivat yhteisellä kirjeellä komissiolle 28 päivältä elokuuta 1998. Siinä otettiin huomioon myös Riedel-de Haënin kirjeessä 14 päivältä huhtikuuta 1998 esittämä kanta. Komissio on ottanut kannan huomioon. Seuraavassa tarkastelussa viittaukset Saksan kantaan tarkoit- tavat myös Riedel-de Haënin kantaa. 2. Tuet Riedel-de Haën tuottaa vuosittain 1 300 tonnia nestemäistä jätettä, joka sisältää halogenoituja hiilivety-yhdisteitä. Tähän asti jätteestä on huolehdittu erityisissä ongelmajätteiden poltto- laitoksissa. Vuonna 1994 yritys alkoi rakentaa kierrätyslaitosta voidakseen ryhtyä huolehtimaan nestemäisestä jätteestä tuotan- tolaitostensa yhteydessä. Laitos ei ole vielä toiminnassa. Saksa arvioi hankkeen kustannuksiksi ensin 21,4 miljoonaa Saksan markkaa (10,7 miljoonaa ecua), mutta korjasi arvionsa 28 päivänä elokuuta 1998 kirjeessään 20,6 miljoonaksi Saksan markaksi (10,3 miljoonaksi ecuksi). Tähän summaan sisältyy investointi-, suunnittelu- ja muut kustannukset sekä käyttökus- tannukset. miljoonaa Saksan markkaa (7,1 miljoonaa ecua). Kustannusten jakautuminen ilmenee seuraavasta taulukosta: [. (2) (3)] (*). Suunnittelu- ja muiden kustannusten pitäisi olla 1,9 miljoonaa ja koekäytön kustan- Saksan markkaa (0,9 miljoonaa ecua) nusten 2,5 miljoonaa Saksan markkaa (1,2 miljoonaa ecua). Tilintarkastusyritys on vahvistanut nämä luvut oikeiksi. Riedel-de Haënille on myönnetty investointeja varten seuraavat tuet: 1) Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahastosta (Wirtschaftsförderungsfonds) kirjeellä 25 päivältä huhti- kuuta 1994 myönnetty 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) avustus, joka kuuluu hyväksyttyyn ”Talous- ja ympäristö” -ohjelmaan. 2) Saksan valtion ympäristösäätiön (Deutsche Bundesstiftung Umwelt) kirjeellä 20 päivältä toukokuuta 1994 myöntämä 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) avustus osana järjestelyä, jota komissio ei ollut vielä tuolloin hyväk- synyt. Saksan mukaan tähän mennessä oli maksettu 2,9 miljoonaa Saksan markkaa (1,4 miljoonaa ecua). 3. Saksan näkemys Saksa esitti kirjeessään 28 päivältä elokuuta 1998 seuraavia näkemyksiä. Saksan mukaan laitos palvelee yksinomaan ympäristönsuojelu- päämääriä. Lisäksi ”Talous ja ympäristö” -ohjelma on komission hyväk- symä ja se on todettu yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Kirjeen liitteenä oli jäljennös tuosta ohjelmasta, komission hyväksyntä ohjelmalle ja Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu ilmoitus ohjelman hyväksymisestä. Saksan käsityksen mukaan Saksan ympäristösäätiön avustus oli periaatteessa sopusoinnussa yhteisön suuntaviivojen kanssa. Avustuksia voitaisiin Saksan mukaan pitää myös yhteisön puit- teissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion- tuelle (4) tarkoitettuna tukena tutkimus- ja kehitystyöhön. Saksa oli myös sitä mieltä, että komissio ei voisi määrätä palauttamaan tukia, koska yrityksen perusteltuihin odotuksiin oli vastattava. Saksa esitti Riedel-de Haën AG:n ja Riedel-de Haën GmbH:n kaupparekisteriotteet, Riedel-de Haën AG:n vuosikertomuksen vuodelta kuuluvista esineistä, erityisesti jotka tuottavat halogenoituja hiilivetyjä, sekä Seelzen tuotantolaitosten pohjapiirroksen. luettelon laitoksista, käyttöomaisuuteen 1997, Yrityksen investointikustannukset on arvioitu 16,3 miljoonaksi Saksan markaksi (8,1 miljoonaksi ecuksi). Tästä summasta oli investoitu 14,2 24 päivään kesäkuuta 1998 mennessä (1) EYVL C 385, 19. 12. 1997, s. 9. (2) *. (3) *. (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. (4) EYVL C 83, 11. 4. 1986, s. 2. 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/53 taulukon hankkeen kustannuksista sekä Lisäksi Saksa esitti kustannusten jakautumisen eri näkökannoilta katsottuna. Tiedot oli tilintarkastusyritys vahvistanut oikeiksi. Mukana oli myös kustannusvertailu, jossa verrattiin silloisia jätteidenkäsit- telykustannuksia niihin kustannuksiin, joita käsittely uudessa laitoksessa aiheuttaisi. Tilintarkastusyritys oli vahvistanut osan näiden laskelmien pohjana olevista kustannuksista. Saksa selvitti myös poltto- ja kierrätyslaitosten toimintaperiaat- teita sekä bromin vanhan ja uuden talteenottolaitoksen välisiä eroja. Lisäksi Saksa esitti Riedel-de Haënin toisen ympäristöker- tomuksen vuodelta 1995 ja asiantuntijalausunnon uuden laitoksen haitallisista päästöistä. Mukana oli myös Riedel-de Haënin esite bromia sisältävien jätteiden käsittelylaitoksen- ympäristöystävällisyydestä (Verwertungsanlage für bromhaltige Reststoffe — Prüfung der Umweltverträglichkeit). Liitteenä oli vielä jäljennös Saksan l7:nnestä päästöiltä suojelua koskevasta asetuksesta (17. Bundes-Immissions-SchutzVerord- nung, BimSchV) (1) ja teknisestä ohjeesta (TA) Luft 86. Lisäksi Saksa toimitti jäljennökset neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1973/92 (2) perustettua Life-ohjelmaa koskevasta Riedel-de Haënin tukihakemuksesta, komission kieltävästä vastauksesta sekä Riedel-de Haënin vastauskirjeestä. Lisäksi liitteenä oli jäljennökset Riedel-de Haënin hakemuksesta Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustussäätiölle ja Saksan ympäristösäätiölle sekä niiden antamista vastauksista. Myös ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset ilmoitettiin. 4. Arviointi 4. 1 Tuensaaja Riedel-de Haën on Hoechst AG:n entinen tytäryhtiö, ja se on kuulunut 4 päivästä marraskuuta 1996 alkaen yhdysvaltalai- seen AlliedSignal Inc. -ryhmään Morristownissa New Jerseyssä. Vuonna 1997 Riedel-de Haënilla oli keskimäärin 1 256 työnte- kijää, sen liikevaihto oli 409,2 miljoonaa Saksan markkaa (204,6 miljoonaa ecua) ja taseen loppusumma 459,1 miljoonaa Saksan markkaa (229,5 miljoonaa ecua). Komission 3 päivänä huhtikuuta 1996 pienten ja keskisuurten yritysten määritel- mästä antaman suosituksen (3) mukaan Riedel-de Haën on suuryritys. Yritys sijaitsee Niedersachsenissa tukialueiden ulkopuolella. Kyseessä on kemianteollisuuden yritys, joka toimii seuraavilla aloilla: epäorgaanisen kemian tuotteet, laboratoriokemikaalit, orgaanisen kemian tuotteet, tekniset säilöntäaineet, sähköke- mian tuotteet, loistepigmentit, valokuvausvärit sekä farmaseut- tiset ja lääkevalmisteet. (1) 17. Verordnung zur Durchführung des Bundes-Immissionsschutzge- setzes über Verbrennungsanlagen für Abfälle und ähnliche brennbare Stoffe (17. asetus päästöiltä suojelusta annetun lain täytäntöönpa- nosta jätteiden ja muiden palavien aineiden polttolaitoksissa). (2) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 1. (3) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 4. 2 Tuet Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahasto ja Saksan ympäristösäätiö ovat julkisia laitoksia, jotka rahoittavat valtion varoin tukitoimintansa, ja näin ollen myös tässä käsitel- tävät avustukset. yksityistämisestä. Saksa asetti kirjeessä 28 päivältä elokuuta 1998 Saksan ympä- ristösäätiön julkisoikeudellisen aseman kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi komissio tuo seuraavassa esiin vielä kerran tähän päätökseen vaikuttavat seikat: Säätiö on perustettu Saksan liit- tovaltion lailla (4). Sen 2,5 miljardin Saksan markan (1,2 miljardin ecun) pääoma on peräisin entisen valtionyrityksen, Salzgitter AG:n, Säätiön tehtävänä on mainitun lain 2 §:n mukaan erityisesti pk-yritysten toteutta- mien ympäristöhankkeiden taloudellinen tukeminen. Säätiön sääntöjen 5 artiklan 2 kohdan mukaan Saksan liittohallitus nimittää säätiön hallituksen, joka päättää muun muassa varojen jakamisesta. Säätiöllä ei ole yleispätevää, aina sovellettavaa menettelyä, jonka perusteella se myöntäisi avustuksia objektii- visten perusteiden perusteella, vaan on pikemminkin niin, että Saksa tekee päätökset hallituksen avulla harkintansa mukaan. Lain 3 §:n mukaan liittovaltion tilintarkastuslaitos tarkastaa säätiön kirjanpidon. Kun kaikki nämä seikat otetaan huomioon ja kun todetaan, että EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetaan ”jäsenvaltion myöntämää taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnettyä tukea”, komissio katsoo, että säätiön tukitoiminnassa on kyse EY:n perustamis- sopimuksen 92 artiklan I kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Saksa onkin itse asiassa sittemmin antanut komissiolle tiedon säätiön muutetuista tukiohjeista EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. kanssa. yritysten Yrityksen Riedel-de Haën kilpailee toimialoillaan muiden jäsenvaltioiden kemianteollisuuden tuotteet päätyvät yhteisön sisäiseen kauppaan. Vuonna 1997 Riedel-de Haënin liikevaihdosta tuli ulkomaanmarkkinoilta 52 prosenttia, ja tästä 67 prosenttia Euroopasta. Avustusten ansiosta yrityksen investointikustannukset pienenevät huomattavasti, ja se saa näin etua suhteessa muissa maissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät saa vastaavanlaista investointitukea, mikä voi vaikeuttaa niiden kilpailuasemaa. Riedel-de Haën kilpailee mahdollisesti myös bromin talteen- otossa muiden tällaisia laitoksia ylläpitävien yritysten kanssa. Erään Saksan esittämän lausunnon (5) mukaan Länsi-Euroo- passa arvioidaan tarvittavan bromin talteenottolaitoksia vähin- tään kymmenen. Avustusten ansiosta Riedel-de Haën saa etua suhteessa muissa maissa toimiviin kilpailijoihin, jotka inves- toivat tällaiseen laitokseen, mutta eivät saa siihen tukea, mikä vaikeuttaa niiden kilpailuasemaa. (4) Laki Saksan ympäristösäätiön perustamisesta, 18. 7. 1990, BGBL. I, s. 1448. (5) ”Gutachten zur Übertragbarkeit der von der Firma Riedel-de Haën AG, (lausunto Seelzessä sijaitsevan Riedel-de Haën AG:n kehittämän kierrätyslai- toksen siirrettävyydestä), Prof. Dr. Hesse, Hannover, 9. 9. 1993. entwickelten Reststoffverwertungsanlage” Seelze, L 267/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 Molemmat avustukset ovat omiaan vääristämään jäsenval- tioiden välistä kilpailua, ja niissä on näin ollen kyse EY:n perus- tamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtion- tuesta. 4. 3 Ilmoitusvelvollisuus Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahaston avustus Riedel-de Haën haki 1 päivänä joulukuuta 1993 Niedersach- senin osavaltion talouselämän avustusrahastolta taloudellista tukea. Rahasto myönsi kirjeellä 25 päivältä huhtikuuta 1994 ”Talous ja ympäristö” -ohjelmasta 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) avustuksen hankkeelle, jonka kustannukset ovat 21,4 miljoonaa Saksan markkaa (10,7 miljoonaa ecua). Investointi oli määrä toteuttaa 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä. Saksan tietojen mukaan hankkeeseen oli kuitenkin tuohon päivään mennessä käytetty vain 8,2 miljoonaa Saksan markkaa (4,1 miljoonaa ecua), josta 6,5 miljoonaa Saksan markkaa (3,2 miljoonaa ecua) oli investointikustannuksia. Tuki- sopimuksen mukaan Riedel-de Haën ei näin ollen olisi voinut saada koko 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) avustusta. Komissio totesi päätöksessään EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, että Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahaston avus- tusta ei komission käsityksen mukaan ollut myönnetty komis- sion 13 päivänä syyskuuta 1991 kaudeksi 1991—1994 hyväk- symän ”Talous ja ympäristö” -ohjelman mukaisesti. Tämän ohjelman puitteissa Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahastolla oli oikeus myöntää avustuksia ympäristöön liittyviin investointihankkeisiin. Painopisteenä olivat kehittämis- jotka tuovat ”yleistä ekologista lisäarvoa”. ja esittelyhankkeet, Ohjelman 2 kohdan mukaan tukikelpoisia ovat vain sellaiset laissa säädetyt vaatimukset. menot, jotka ylittävät oleellisesti Komission pyynnöstä huolimatta Saksa ei ole selvittänyt, mikä osa investoinnista selvästi ylitti laissa säädetyt vaatimukset (1). Näin ollen ei ollut selvää, oliko osa hankkeesta ohjelman mukaan oikeutettu tukeen, ja jos oli, mikä osa. Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahasto ei siis selvästi ollut toiminut ohjelman 2 kohdan mukaisesti. Saksan valtuuskunta totesi lisäksi Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta pidetyssä ko- kouksessa, että laissa säädettyjen vaatimusten ylittämiseksi ei tarvita mitään erityisinvestointeja. Komissio ei näe Saksan kirjeen 28 päivältä elokuuta 1998 perusteella mitään syytä käsitellä ohjelmaa uudelleen ja viittaa jo tekemäänsä päätökseen. Uudesta käsittelystä olisi seurauk- sena vain tuon päätöksen vahvistaminen. (1) Ks. myös tämän päätöksen 4. 5 jakso. ”Talous ja ympäristö” -ohjelma ei näin ollen voinut olla perus- tana Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahaston Riedel-de Haënille myöntämälle avustukselle. Avustusta on pidettävä erillisenä avustuksena, josta Saksan olisi pitänyt ilmoittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksa ei kuitenkaan ole noudattanut ilmoitusvelvol- lisuutta. Näin ollen avustus on myönnetty laittomasti. Saksan ympäristösäätiön avustus Riedel-de Haën haki 10 päivänä syyskuuta 1992 Saksan ympä- ristösäätiöltä taloudellista tukea. Koska säätiö päätti tukea hake- musta 10 päivältä syyskuuta 1993, yritys on ilmeisesti muut- tanut hakemustaan myöhemmin. Säätiö myönsi kirjeellä 20 päivältä toukokuuta 1994 4 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan ecun) avustuksen. Komissio totesi jo päätöksessään EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 artiklassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta, että avustus ei kuulu mihinkään hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Saksa ei vastustanut tätä näkemystä. Tästä seuraa, että Saksa laiminlöi myös tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden. Näin ollen avustus on myönnetty laittomasti. Komissio huomauttaa myös, että säätiö asetti avustuksen myöntämiselle ehdon, jonka mukaan yrityksen on sijoitettava 15,7 miljoonaa Saksan markkaa (7,6 miljoonaa ecua) omia varoja hankkeen arvioitujen 19,7 miljoonan Saksan markan (9,8 miljoonan ecun) kokonaiskustannusten kattamiseen. Niedersachsenin avustus keventää yrityksen omaa rahoitustaakkaa siinä määrin, että tämän ehdon ei voida katsoa täyttyvän. avustusrahaston talouselämän 4. 4 Poikkeukset EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa on mainittu edellytykset, joilla tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio on tutkinut, voidaanko näille 8 miljoonan Saksan markan (4 miljoonan ecun) avustuksille myöntää poikkeus ylei- sestä kiellosta jollakin näistä edellytyksistä. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohtaa ei voida soveltaa, koska ei ole kyse yksittäisille kuluttajille myönnettä- västä sosiaalisesta tuesta, ei tuesta luonnonmullistusten aiheut- taman vahingon korvaamiseksi eikä tuesta sellaisten Saksan alueiden taloudelle, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ja EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ei voida soveltaa, koska yritys ei sijaitse tukialueella. 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/55 EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei myöskään voida soveltaa, koska hanketta ei komission mielestä voida pitää Euroopan yhteistä etua koskevana eikä sen avulla pyritä poistamaan jäsenvaltion talouden vakavaa häiriötä. Kysymykseen ei tule myöskään EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohta, koska tuella ei edistetä kulttuuria eikä kulttuuriperinnön säilyttämistä. Kysymykseen voi tulla ainoastaan EY:n perustamissopimuksen jonka mukaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan alkuosa, tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen myön- netylle tuelle voidaan myöntää poikkeus, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. 4. 5 Yhteisön suuntaviivojen mukaisuus Saksan tietojen mukaan avustukset myönnettiin ympäristön- suojelutukena investointien käynnistämiseksi. Yhteisön suunta- viivoissa on säädetty, millä edellytyksillä investointeihin tarkoi- tettua ympäristönsuojelutukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Silloiset yhteisön suuntaviivat julkaistiin 10 päivänä maalis- kuuta 1994. Koska molemmat avustukset myönnettiin tämän ajankohdan jälkeen, eli 25 päivänä huhtikuuta 1994 ja 20 päivänä toukokuuta 1994, komissio on käsitellyt niitä tuolloin voimassa olleiden yhteisön suuntaviivojen perusteella. Saksan tietojen mukaan laitoksesta ei ole hyötyä tuotannon vaan ainoastaan ympäristönsuojelun kannalta. Yritys ei Saksan mukaan ole myöskään velvollinen rakentamaan kierrätyslai- tosta. Näin ollen Saksa oli päätellyt, että ympäristönsuojelu- tukea voidaan myöntää hankkeen kokonaiskustannuksiin, toisin sanoen investointikustannuksiin, suunnittelu- ja muut kustannukset mukaan luettuina. Komissio ei voi yhtyä Saksan näkemykseen. Komission käsi- tyksen mukaan uudesta laitoksesta on tuotannolle huomattavaa hyötyä. Riedel-de Haënin tuotannossa syntyy haitallisia neste- joista yritys on velvollinen huolehtimaan. mäisiä jätteitä, Jätteistä huolehtimista voidaan näin ollen pitää osana tuotan- toprosessia. Uusi laitos mahdollistaa jätteistä huolehtimisen tuotantolaitosten yhteydessä, ja sen vuoksi se on osa tuotanto- prosessia. Lisäksi bromin talteenottolaitoksessa, joka on oleel- linen osa kierrätyslaitosta, otetaan talteen tonneittain aineita, jotka voidaan välittömästi palauttaa tuotantoon. Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 1 kohdan mukaan ympäristönsuo- jelutukea voidaan myöntää tontteihin, rakennuksiin, laitoksiin ja laitteisiin. Näin ollen kyseeseen tulevat ainoastaan 16,3 miljoonan Saksan markan (8,1 miljoonan ecun) investointikus- tannukset, jos nekään, mutta eivät suunnittelu- ja muut kustan- nukset eivätkä koekäytön kustannukset. Suuntaviivojen 3. 2. 1 kohdassa tehdään myös yksiselitteisesti selväksi, että tukikel- poisia ovat ainoastaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat investoinnit ja että yleiset investointikustannukset, joita ei voida lukea ympäristönsuojeluun kuuluviksi, eivät tule kysymykseen. Saksan olisi näin ollen pitänyt osoittaa, mikä osa investointikustannuksista johtuu ympäristönsuojelutoimenpi- teistä. Nämä periaatteet huomioon ottaen komissio katsoo, että seuraavat investoinnit ympäristönsuojelutoimenpiteisiin voivat olla tukikelpoisia: 1) investoinnit, jotka helpottavat yrityksen mukautumista uusiin sitoviin standardeihin tai kannustavat yritystä täyttä- mään standardit nopeammin 2) investoinnit sellaisen toiminnan tukemiseen, joka alentaa päästöjä selvästi enemmän kuin sitovat standardit edellyt- tävät 3) investoinnit, joita toteutetaan sopimuksiin perustuen, vaikka sitovia standardeja ei ole, ja joita toteuttaessaan yritykset tekevät enemmän ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi säädösten siihen velvoittamatta tai ennen niiden voimaan- tuloa. Investointituet, uusiin sitoviin standardeihin joiden avulla helpotetaan mukautumista Tästä investointitukien ryhmästä todetaan yhteisön suuntavii- vojen 3. 2. 3. A kohdassa, että investoinnit uusiin laitoksiin, joiden avulla mukaudutaan uusiin standardeihin, on ”saastuttaja -periaatteen mukaisesti yleensä toteutettava ilman maksaa” tukea. Komissio muistuttaa, että kierrätyslaitoksessa on kyse uudesta investoinnista eikä nykyisen laitoksen korvaamisesta uudella. Riedel-de Haënilla tosin oli aikaisemmin ollut käytössään bromin talteenottolaitos. Saksan tietojen mukaan laitoksen toiminta lopetettiin jo 1985 ja uusi kierrätyslaitokseen sisältyvä talteenottolaitos poikkeaa teknisesti vanhasta huomattavasti. Näin ollen komissio ei katso uuden laitoksen korvaavan vanhaa. Kierrätyslaitos kokonaisuudessaan on ilman muuta yhteisön laitos. Tukea ei siis voida suuntaviivoissa tarkoitettu uusi myöntää investointeihin, joiden avulla mukaudutaan uusiin sitoviin standardeihin, koska se olisi ristiriidassa ”Saastuttaja maksaa” -periaatteen kanssa. Investointituet yrityksille, standardien vaatimukset jotka ylittävät selvästi sitovien Saksan mukaan tuella kannustetaan ylittämään sitovat stan- dardit. Komissio kuitenkin päätteli Saksan 28 päivänä elokuuta 1998 esittämän lausunnon perusteella, aikoi että Saksa myöntää avustukset vain osittain tähän tarkoitukseen. L 267/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 Tällaisten hankkeiden yleisistä päästörajoista säädetään Saksan 17. asetuksessa polttolaitosten päästöistä. Asetuksen mukaan osavaltioiden viranomaiset päättävät kunkin yksittäisen hank- keen ympäristöstandardeista ottaen huomioon hankkeen ominaispiirteet. Käsiteltävässä tapauksessa Hannoverin osaval- tiohallitus esitti sitovat standardit 15 päivänä maaliskuuta 1991 alustavassa päätöksessä ja vahvisti ne 11 päivänä elokuuta 1996 hyväksymispäätöksessä. joilla pyritään parantamaan myöntää tukea investointeihin, huomattavasti ympäristönsuojelua tai nostamaan ympäristön- suojelutoimenpiteet sellaisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten tasolle, joissa on sitovia standardeja. Tukea voidaan myöntää samoin suhteellisuuteen perustuvin edellytyksin kuin ylitettäessä nykyiset standardit, kuten yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 3. B kohdassa todetaan. Hannoverin osavaltiohallituksen päätöksessään asettamat vaati- mukset ylittävät polttolaitosasetuksen vaatimukset. Päätöksessä päästörajat esitetään puolen tunnin keskiarvoina, kun taas 17. polttolaitosasetuksessa vuorokausikeskiarvoina. pelkästään Tämän perusteella Saksa katsoo, että yritys ylittää velvoittavat vaatimukset. Komissio ei yhdy tähän näkemykseen. Koska yrityksen on päätöksen nojalla noudatettava siinä säädettyjä raja-arvoja, niitä on yksiselitteisesti pidettävä sitovina standardeina. Tukea voidaan myöntää ainoastaan sille investoinnin osalle, joka ylittää päätöksessä säädetyt sitovat standardit. Komissio pyysi Saksaa ilmoittamaan, liittyikö lisäkustannuksiin päästöjen selvä väheneminen alle säädettyjen raja-arvojen, ja jos liittyi, mikä oli suuruusluokka. Saksa ei kuitenkaan ole ilmoit- tanut, mikä osa investoinnista ylitti päätöksessä säädetyt tai 17. polttolaitosasetuksessa säädetyt sitovat ympäristöstandardit. Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa Saksan valtuuskunta päinvastoin vahvisti, että päätöksessä säädettyjen, polttolaitosasetuksen standardit ylittävien raja- arvojen noudattaminen ei edellytä erityisiä investointeja. Koska Saksa ei ole näyttänyt toteen tukikelpoisia investointi- kustannuksia, komissio ei voi pitää näitä avustuksia investointi- tukena sitovat standardit ylittäville yrityksille. Investointituet velvoittavien ympäristöstandardien puuttuessa Saksa on kirjeessään 28 päivältä elokuuta 1998 todennut, että ympäristönsuojeluun on myönnetty tukea sellaisilla aloilla, joilla ei ole sitovia standardeja. Saksa kertoi, että Riedel-de Haën on tähän mennessä huoleh- tinut jätteistään ongelmajätteiden polttolaitoksissa. Polttami- seen verrattuna jätteiden hyötykäytöstä aiheutuisi huomatta- vasti vähemmän savukaasuja ja kiinteää jätettä. 17. polttolai- tosasetuksessa asetetaan kynnysarvot ainoastaan vaarallisten päästöjen pitoisuuksille, ei niiden määrille. Näin ollen inves- tointi johtaisi ympäristön kuormittumisen huomattavaan vähe- nemiseen alalla, jolla ei ole sitovia standardeja. Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 3. C kohdan mukaan yrityksille voidaan aloilla, joilla ei ole yrityksiä sitovia ympäristöstandar- deja tai muita oikeudellisia velvoitteita suojella ympäristöä, Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 3. B kohdan mukaan tähän tarkoi- tukseen myönnettävien tukien suuruus on suhteutettava saavu- tettuun ympäristön tilan parantumiseen ja tarvittaviin inves- tointeihin. Näin ollen tukea ei voida myöntää, jos ympäristö- asiat eivät parane verrattuna laitokseen, joka perustettaisiin joka tapauksessa, tai jos investointi tehdään kaupallisin perustein eikä sen vuoksi, että ympäristön tila kohenisi. Toisin sanoen yhteisön suuntaviivojen kohdan tarkoituksena on antaa hyväksyntä valtiontuelle, jonka avulla yritys saadaan tekemään lisäinvestointeja ympäristöä koskevien tavoitteidensa saavuttamiseksi. Sekä positiivisia taloudellisia kannustimia, kuten avustuksia, että negatiivisia kannustimia, kuten veroja ja maksuja, pidetään tähän tarkoitukseen sopivina (yhteisön suun- taviivojen 1. 2 kohta). Alan investointikannustimien lopullinen päämäärä on ympäristön tilan asteittainen koheneminen (yhteisön suuntaviivojen 1. 5. 1 kohta). Yhteisön suuntaviivojen mukaista ei ole myöntää valtiontukea sellaisen yleisen inves- toinnin yhteydessä, jonka yritys joka tapauksessa toteuttaisi taloudellisista syistä. Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 1 kohdassa todetaan, että tukikelpoisten kustannusten on liityttävä tiiviisti lisäinvestointeihin, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavut- tamiseen. Komissio päättelee yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 3. C kohdassa esitettyjen tavoitteiden perusteella, että uuden laitoksen ympä- ristötuen hyväksyttävyyden arvioinnissa vertailukohtana ei voi olla yrityksen jo olemassa oleva toiminta, joka ei vastaa uuden laitoksen toimintaa eikä ole siihen verrattavissa. Vertailukoh- tana ei voi myöskään olla yrityksen vähemmän ympäristöystä- vällinen, mutta silti laillinen, toiminta. Tällainen menettely olisi vastoin yhteisön suuntaviivojen tavoitteita. Sen sijaan laitoksen ympäristövaikutuksia on verrattava vastaavaan laitokseen, jonka yritys taloudellisin perustein todennäköisesti joka tapauk- sessa perustaisi. jos yritys investoi Näiden periaatteiden pohjalta komissio katsoo, että kierrätyslai- toksessa käsittelyn vertaaminen polttolaitokseen on perustelta- laitokseen ympäristösyistä eikä vissa vain, taloudellisista syistä. Vain sillä edellytyksellä on mahdollista esittää, että tuki oli tarkoitettu ympäristönsuojelun kannusti- meksi eikä yleiseksi investointien kannustimeksi. Komission käsityksen mukaan on kuitenkin riittävästi todisteita siitä, että tämän investoinnin tavoitteet asetettiin taloudellisin perustein. 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 267/57 Kuten jo mainittiin, yritys on velvollinen huolehtimaan haital- lisia aineita sisältävästä nestemäisestä jätteestä. Saksan tietojen mukaan nestemäinen jäte on poltettava, koska loppusijoitta- minen ei ole mahdollista. Jäte voidaan polttaa tavallisissa ongel- majätelaitoksissa. Korkean bromipitoisuutensa vuoksi jätteitä voidaan kuitenkin polttaa ainoastaan muiden jätteiden kanssa pieninä määrinä. komission on selvitettävä, aikooko Esitetyn perusteella Riedel-de Haën investoida ympäristösyistä kierrätyslaitokseen, joka vaatii lisäinvestointeja, kun laitoksen ympäristövaikutukset huomioon ottaen on otaksuttava, että Riedel-de Haën olisi joka tapauksessa toteuttanut laitoksen taloudellisista syistä. On täysin mahdollista, että tulevaisuudessa polttolaitokset kiel- täytyvät huolehtimasta tällaisesta jätteestä ympäristösyistä ja sen vuoksi, että runsaasti bromia sisältävä jäte kuluttaa laitoksia huomattavasti. Näin ollen voidaan olettaa, että runsaasti bromia sisältävän jätteen huoltokustannukset nousevat lähitule- vaisuudessa huomattavasti. Uuden laitoksen ansiosta yritys ei olisi riippuvainen ongelmajätelaitosten hintapolitiikasta, vaan voisi välttää riippuvuuden huolehtimalla nestemäisestä jätteestä itse. Laitoksen ansiosta Riedel-de Haënin olisi mahdollista kierrättää vuosittain huomattavia määriä aineita, jotka palautetaan välittö- mästi takaisin tuotantoprosessiin, esimerkiksi 330 tonnia bromia, 440 tonnia kaliumkloridia ja 160 tonnia kaliumfluo- ridia. Tällä tavoin yritys voisi alentaa tuotantokustannuksiaan huomattavasti. Yritys säästyy myös kustannuksilta, joita aiheutuu nestemäisen jätteen kuljettamisesta yrityksen tuotantolaitoksista ongelmajä- telaitoksiin. Saksan mukaan kyse on huomattavista kustannuk- sista. Komissio ei voi yhtyä Saksan näkemykseen, jonka mukaan laitosta voi pitää ympäristöystävällisenä sen vuoksi, että jätteiden hävittäminen ongelmajätelaitoksissa olisi halvempaa kuin kierrättäminen erityislaitoksissa. Saksa on esittänyt komis- jonka mukaan vuodessa siolle vain epätarkan laskelman, syntyisi [. ]* lisäkustannuksia. Laskelman vakuuttavuutta ja paikkansapitävyyttä ei ole kuitenkaan osoitettu eikä tilintarkas- tusyritys, joka todisti vuosien 1996 ja 1997 jätehuoltokustan- nukset oikeiksi, ole sitä vahvistanut. Riedel-de Haën olisi ainoa saksalaisyritys, jolla on bromin talteenottolaitos. Saksalta saadun raportin mukaan yritys voisi huolehtia keskisuurten yritysten jätteistä. Raportin mukaan hankkeen toteuttaminen kiinnostaa suuresti monia tällaisia yrityksiä. Uusi laitos on suunniteltu niin, että siinä voidaan käsitellä [. ]* tonnia jätettä vuodessa. Saksa on osoittanut, että vuosina 1996 ja 1997 voitiin käsitellä vain noin [. ]* tonnia nestemäistä jätettä. Yrityksen olisi siis mahdollista alkaa toimia uudella toimialalla sekä saada lisätuloja ja suurtuotannon etuja. Saksan esittämän asiantuntijalausunnon mukaan savukaasun ja kiinteän jätteen määrän väheneminen johtuu siitä, että poltta- misen yhteydessä kuivan kaasun happipitoisuus on 11 tila- vuusprosenttia, kun taas kierrätyslaitoksessa happipitoisuus on yleensä vain 3 tilavuusprosenttia. Riedel-de Haënin laitoksessa happipitoisuus on 3 tilavuusprosenttia. Laitoksen savukaasu- määrä on näin ollen sille ominainen eikä siis parempi kuin muissa vastaavissa laitoksissa. Komissio muistuttaa, että se on pyytänyt Saksaa ilmoittamaan kustannukset, joita ympäristön tilan huomattava parantaminen on vaatinut alalla, jolla ei ole sitovia standardeja. Saksa ei ole kuitenkaan osoittanut, että kierrätyslaitosinvestoinneissa olisi investoitu pelkästään tai pääasiassa ympäristönsuojelua palvele- viin laitoksiin. Koska Saksa ei ole osoittanut tukikelpoisia investointikustan- nuksia, komissio ei voi pitää näitä avustuksia ympäristönsuoje- luun suunnattuina investointitukina alalla, jolla lainsäädännöl- lisiä vaatimuksia ei ole. Toimintatuki Yhteisön suuntaviivojen 3. 4 kohdan ja jo pitkään noudatta- mansa linjan mukaan komissio ei yleensä hyväksy toiminta- tukia, joiden avulla yritykset voisivat vähentää kustannuksia, joita niille aiheutuu ympäristöä kuormittavasta ja pilaavasta toiminnasta. Komissio voi yhteisön suuntaviivojen nojalla kuitenkin poiketa tästä periaatteesta tietyin tarkkaan määritel- lyin edellytyksin. Kyse on jätteidenkäsittelystä. Yrityksiä ja kuluttajia hyödyttävästä jätteiden lajittelusta, kierrätyksestä ja talteenotosta aiheutuvien lisäkustannusten julkinen rahoitus voi sisältää valtiontukea. Yhteisön suuntaviivojen 1. 5. 3 kohdan mukaan osittain valtion omistamat laitokset, jotka laskuttavat palveluiltaan kuluttajia, voivat ylläpitää tällaisia laitoksia. Kaikki tapaukseen liittyvät ja noudatettavan menettelyn huomioon ottaen komissio katsoo käytettävissä olevien tietojen ja edellä esitetyn tarkastelun perusteella, että tämän menettelyn kohteena olevia tukia ei voida myöntää yhteisön suuntaviivojen 3. 4 kohdan nojalla. seikat 4. 6 Muita huomioita Tämän perusteella on selvää, että Riedel-de Haën on inves- toinut kierrätyslaitokseen taloudellisista eikä ympäristösyistä. Tällaisen laitoksen ympäristökuormituksen vertaaminen poltto- laitoksen ympäristökuormitukseen on näin ollen perusteetonta. Riedel-de Haën haki komissiolta tukea Life-ohjelmasta kirjeellä 19 päivältä maaliskuuta 1993. Saksan mukaan komissio ei rahoittanut hanketta varojen puutteen takia. Yritys kuitenkin katsoi, että komissio oli todennut hankkeen innovatiivisuuden. L 267/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 10. 1999 Tuki maksetaan takaisin Saksan lainsäädännön menettelyjen ja sääntöjen, erityisesti valtion saamisista perittävää korkoa koske- vien sääntöjen, mukaan. Korkoa lasketaan siitä lähtien, kun laittomasti myönnetyt tuet on maksettu. Tämä toimenpide on jotta voitaisiin palauttaa lähtötilanne poistamalla tarpeen, joita tuensaajayritys on perusteet- kaikki toman tuen maksamisesta saakka saanut, taloudelliset edut, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Niedersachsenin osavaltion talouselämän avustusrahaston 4 miljoonan Saksan markan avustus ja ympäristönsuojelusäätiön 4 miljoonan Saksan markan avustus on myönnetty yritykselle Riedel-de Haën AG:lle, Seelze, laittomasti, eivätkä ne sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla Saksan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa mainittujen tukien perimiseksi takaisin Riedel-de Haën AG:ltä Jos se ei ole mahdollista, tai sen oikeudelliselta seuraajalta. toimenpiteet 1 artiklassa Saksan on toteutettava tarvittavat mainittujen tukien vaatimiseksi takaisin Riedel-de Haën GmbH:lta. Tuki on maksettava takaisin Saksan oikeuden menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti. Takaisin maksettavalle summalle laske- taan korkoa tuen myöntämisajankohdasta sen takaisinmak- suun. Koron laskemisessa käytetään aluetukien avustusekviva- lentin laskemisessa käytettävää viitekorkoa. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen Komissio ei kuitenkaan ole missään tapauksessa todennut hankkeen olevan innovatiivinen, minkä vuoksi se hylkäsi hake- muksen kirjeellä 30 päivältä heinäkuuta 1996, jossa se kuitenkin mainitsi, että muutettuna hankkeen voisi olla mahdollista saada yhteisön tukea seuraavana vuonna. Saksa on myös sitä mieltä, että tuille voitaisiin myöntää poik- keus T&K-tukena. Komissio ei näe siihen mitään perusteita. Komissio viittaa Riedel-de Haënin julkaisemaan esitteeseen ”Verwertungsanlage für bromhaltige Reststoffe — Prüfung der Umweltverträglichkeit”, jonka mukaan amerikkalainen insinöö- riyritys on kehittänyt vastaavan tekniikan jo ennen vuotta 1989. Valtiontukea myönnettiin kuitenkin 25 päivänä huhti- kuuta ja 20 päivänä toukokuuta 1994. Saksa ei ole esittänyt mitään sellaisia kustannuksia, jotka voitaisiin ottaa huomioon edellä mainituissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuina tuki- kelpoisena tutkimus- ja kehittämiskustannuksina. 5. Päätelmät Kumpikaan tuki ei selvästikään ole sopusoinnussa voimassa olevien ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koske- vien yhteisön suuntaviivojen kanssa, eivätkä ne ympäristönsuo- jelukriteerin mukaan myöskään sovellu yhteismarkkinoille. on pidettävä tavallisena investointihankkeena. Hanketta Riedel-de Haën on lakialueen ulkopuolelle sijoittautunut suur- yritys. Sellaiselle yritykselle myönnettyyn investointitukeen ei kuitenkaan voida EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan myöntää poikkeusta. Nämä tuet, joihin ei voida soveltaa mitään poikkeuksista, muuttavat kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Lisäksi ne antavat Riedel-de Haënille perusteetonta markkinaetua kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa tukea. Tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska ne on myönnetty EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti eikä niihin voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 tai 3 kohdan poikkeusta. Tuet on näin ollen lopetettava ja maksettava takaisin, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on 14 päivänä helmikuuta 1990 asiasta C-301/87 antamassaan tuomionsa määrännyt (1). Tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen on korjattava maksa- malla tuki takaisin riippumatta mahdollisista konsernin sisäi- sistä rakenneuudistuksista. Jos Riedel-de Haën AG:n tai sen oikeudellisen seuraajan ei jostain syystä ole mahdollista maksaa tukea takaisin, se peritään takaisin siltä konsernin yritykseltä, joka jatkaa Riedel-de Haën AG:n liiketoimintaa ja/tai hyödyntää sen tuella hankkimaa tuotanto-omaisuutta, toisin sanoen Riedel-de Haën GmbH:lta. (1) Kok. 1990, s. I-307, 22 kohta


title: Règlement (CE) nº 2791/98 de la Commission du 22 décembre 1998 fixant le montant de la prime forfaitaire pour certains produits de la pêche pendant la campagne 1999 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
competition
fishery product
producer organisation
production aid
storage premium
withdrawal from the market

text: L 347/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 12. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2791/98 DE LA COMMISSION du 22 d(cid:130)cembre 1998 fixant le montant de la prime forfaitaire pour certains produits de la p(cid:136)che pendant la campagne 1999 (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 4176/88 de la Commission du 28 d(cid:130)cembre 1988 (cid:130)tablissant les modalit(cid:130)s d’application relatives (cid:133) l’octroi d’une aide forfaitaire pour certains produits de la p(cid:136)che et de l’aquaculture (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 3516/93 (2) et notam- ment son article 11, consid(cid:130)rant que la prime forfaitaire devrait inciter les organisations de producteurs (cid:133) (cid:130)viter la destruction des produits retir(cid:130)s du march(cid:130); consid(cid:130)rant que le montant de la prime doit (cid:136)tre fix(cid:130) de mani(cid:138)re (cid:133) tenir compte de l’interd(cid:130)pendance des march(cid:130)s concern(cid:130)s et de la n(cid:130)cessit(cid:130) d’(cid:130)viter des distorsions de concurrence; consid(cid:130)rant que le montant de la prime ne peut d(cid:130)passer le montant des frais techniques et financiers de transfor- mation et de stockage constat(cid:130)s au cours de la campagne de p(cid:136)che pr(cid:130)c(cid:130)dente, (cid:133) l’exception des frais les plus (cid:130)lev(cid:130)s; consid(cid:130)rant que, sur la base des donn(cid:130)es relatives aux frais techniques et financiers aff(cid:130)rents aux op(cid:130)rations en cause, constat(cid:130)s dans la Communaut(cid:130), il est opportun de fixer, pour la campagne de p(cid:136)che 1999, le montant de la prime comme indiqu(cid:130) ci-dessous; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des produits de la p(cid:136)che, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour la campagne de p(cid:136)che 1999, le montant de la prime forfaitaire des produits figurant (cid:133) l’annexe VI du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 3759/92 du Conseil (3) est fix(cid:130) comme suit. a) Cong(cid:130)lation et stockage des produits entiers, vid(cid:130)s et avec t(cid:136)te ou d(cid:130)coup(cid:130)s: — 126 euros par tonne, pour le premier mois, — 18 euros par tonne, par mois suppl(cid:130)mentaire. b) Filetage, cong(cid:130)lation et stockage: — 200 euros par tonne, pour le premier mois, — 18 euros par tonne, par mois suppl(cid:130)mentaire. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er janvier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 d(cid:130)cembre 1998. Par la Commission Emma BONINO Membre de la Commission (1) JO L 367 du 31. 12. 1988, p. 63. (2) JO L 320 du 22. 12. 1993, p. 10. (3) JO L 388 du 31. 12. 1992, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 3808/98 by Karin RIIS-JØRGENSEN Guidelines for SMUs

eurovoc_concepts:
EU policy
European Commission
environmental policy
management audit
management information system
proposal (EU)
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: 12. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 325/27 Det gemensamma europeiska larmnumret 112 har nu införts i alla medlemsstater utom Grekland. Mot 4. Grekland har ett överträdelseförfarande inletts. (1) (2) (3) EGT L 101, 1. 4. 1998 och EGT L 321, 30. 12. 1995. KOM(98) 594. KOM(98) 696. (1999/C 325/031) SKRIFTLIG FRÅGA E-3808/98 från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Riktlinjer för små och medelstora företag I sitt pressmeddelande om förslaget till översyn av EMAS-förordningen (gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning) uppger kommissionen bland annat att den ämnar göra en särskild insats för små och medelstora företag (SMF). Detta skall enligt kommissionen ske genom att man utarbetar riktlinjer för godkännandemyndigheternas behandling av SMF i syfte att säkerställa att myndigheterna agerar med respekt och förståelse för företagskulturen inom SMF. Eftersom riktlinjerna ännu inte är klara, undrar jag hur kommissionen avser att de skall utarbetas. Vem skall delta i en eventuell arbetsgrupp? Hur säkerställer kommissionen att man skapar en rationell dialog med SMF i detta sammanhang? Kunde man eventuellt tänka sig att bjuda in ett antal SMF från samtliga medlemsländer? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (26 februari 1999) Kommissionen antog den 30 oktober 1998 ett förslag till rådets förordning om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (1) (EMAS), som ändrar rådets förordning (EEG) 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (2). I artikel 10 i det förslaget anges vissa åtgärder för att främja organisationers deltagande i detta frivilliga system. Åtgärderna riktar sig främst till små och medelstora företag och fördelas mellan medlemsstaterna och kommissionen. Vad kommissionen beträffar föreskrivs särskilt att riktlinjer skall utarbetas för de ackrediterade miljökontrol- lanter som har till uppgift att kontrollera om en organisation uppfyller alla krav i EMAS-förordningen och om den lämnade informationen är korrekt och tillförlitlig. Eftersom dessa kontrollanter fungerar som en förbindelselänk mellan förordningen och dess genomförande inom organisationerna, särskilt de små och medelstora företagen, är det viktigt att de kan förstå hur ett sådant företag fungerar så att de kan genomföra en kontroll som är anpassad till verkligheten. Dessa riktlinjer utarbetas tillsammans med ackrediterade miljökontrollanter och Europeiska sammanslut- ningen för hantverksföretag och små och medelstora företag (UEAPME). Genom att denna organisation är företrädd i Europeiska unionen kan de små och medelstora företagens situation i de olika medlemsstaterna beaktas. Det är därför fullt möjligt för de företag som önskar delta i utarbetandet av dessa riktlinjer att använda UEAPME som kanal. (1) (2) KOM(98) 622 slutlig. EGT L 168, 10. 7. 1993


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3814/98 del Concepció FERRER a la Comisión. Programas y proyectos en materia de investigación y desarrollo en Cataluña

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU expenditure
research and development

text: C 142/152 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 (1999/C 142/203) PREGUNTA ESCRITA E-3812/98 de Concepció Ferrer (PPE) a la Comisión (22 de diciembre de 1998) Asunto: Programas y proyectos en materia de telecomunicaciones, tecnologías de la información y audiovisual en Cataluña Teniendo en cuenta la política de transparencia que lleva a cabo la Comisión en relación a los gastos realizados por la misma, ¿podría decir la Comisión, para el período 1994-1999, qué proyectos de los realizados en Cataluña se han beneficiado para cada una de las ayudas disponibles en el marco de las telecomunicaciones, la tecnología de la información y audiovisual? Asimismo, ¿podría especificar la Comisión qué cantidades les han sido finalmente asignadas a cada uno de dichos proyectos? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisión (18 de enero de 1999) La Comisión está recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicará en el plazo más breve posible. (1999/C 142/204) PREGUNTA ESCRITA E-3813/98 de Concepció Ferrer (PPE) a la Comisión (22 de diciembre de 1998) Asunto: Programas y proyectos en materia de transporte en Cataluña Teniendo en cuenta la política de transparencia que lleva a cabo la Comisión en relación a los gastos realizados por la misma, ¿podría decir la Comisión, para el período 1994-1999, qué proyectos de los realizados en Cataluña se han beneficiado para cada una de las ayudas disponibles en el marco del transporte? Asimismo, ¿podría especificar la Comisión qué cantidades les han sido finalmente asignadas a cada uno de dichos proyectos? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisión (18 de enero de 1999) La Comisión está recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicará en el plazo más breve posible. (1999/C 142/205) PREGUNTA ESCRITA E-3814/98 de Concepció Ferrer (PPE) a la Comisión (22 de diciembre de 1998) Asunto: Programas y proyectos en materia de investigación y desarrollo en Cataluña Teniendo en cuenta la política de transparencia que lleva a cabo la Comisión en relación a los gastos realizados por la misma, ¿podría decir la Comisión, para el período 1994-1999, qué proyectos de los realizados en Cataluña se han beneficiado para cada una de las ayudas disponibles en el marco de la investigación y el desarrollo? Asimismo, ¿podría especificar la Comisión qué cantidades les han sido finalmente asignadas a cada uno de dichos proyectos?


title: Verordnung (EG) Nr. 2828/98 der Kommission vom 22. Dezember 1998 zur Einstellung des Sprottenfangs durch Schiffe unter finnischer Flagge

eurovoc_concepts:
Finland
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing regulations
ship's flag

text: L 351/18 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 29. 12. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2828/98 DER KOMMISSION vom 22. Dezember 1998 zur Einstellung des Sprottenfangs durch Schiffe unter finnischer Flagge DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einf(cid:129)hrung einer Kontrollre- gelung f(cid:129)r die gemeinsame Fischereipolitik (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2635/97 (2), insbesondere auf Artikel 21 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Verordnung (EG) Nr. 45/98 des Rates vom 19. Dezember 1997 zur Festlegung der zul(cid:132)ssigen Gesamt- fangmengen und entsprechender Fangbedingungen f(cid:129)r bestimmte -bestandsgruppen (1998) (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2386/98 (4), sieht f(cid:129)r 1998 Quoten f(cid:129)r Sprotten vor. Fischbest(cid:132)nde oder Zur Einhaltung der Bestimmungen bez(cid:129)glich der mengenm(cid:132)ßigen Beschr(cid:132)nkungen der F(cid:132)nge eines Bestandes, der einer Quote unterliegt, ist es notwendig, daß die Kommission den Zeitpunkt festsetzt, an dem aufgrund der F(cid:132)nge durch Schiffe unter der Flagge eines Mitgliedstaats die diesem zugeteilte Menge als ausge- sch(cid:148)pft gilt. Nach den der Kommission mitgeteilten Angaben haben die Sprottenf(cid:132)nge in den Gew(cid:132)ssern der ICES-Bereiche IIIb, c, d (EG-Zone) durch Schiffe, die die finnische Flagge f(cid:129)hren oder in Finnland registriert sind, die f(cid:129)r 1998 zugeteilte Quote erreicht. Finnland hat die Fischerei dieses Bestandes mit Wirkung vom 13. November 1998 verboten; dieses Datum ist daher zugrunde zu legen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Aufgrund der Sprottenf(cid:132)nge in den Gew(cid:132)ssern der ICES- Bereiche IIIb, c, d (EG-Zone) durch Schiffe, die die finni- sche Flagge f(cid:129)hren oder in Finnland registriert sind, gilt die Finnland f(cid:129)r 1998 zugeteilte Quote als ausgesch(cid:148)pft. Der Sprottenfang in den Gew(cid:132)ssern der ICES-Bereiche IIIb, c, d (EG-Zone) durch Schiffe, die die finnische Flagge f(cid:129)hren oder in Finnland registriert sind, sowie die Aufbewahrung an Bord, das Umladen und Anlanden solcher Best(cid:132)nde, die durch diese Schiffe in diesen Gew(cid:132)ssern nach dem Tag der Anwendung dieser Verord- nung gefangen wurden, sind verboten. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 13. November 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 22. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Emma BONINO Mitglied der Kommission (1) ABl. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. (2) ABl. L 356 vom 31. 12. 1997, S. 14. (3) ABl. L 12 vom 19. 1. 1998, S. 1. (4) ABl. L 297 vom 6. 11. 1998, S. 2


title: WRITTEN QUESTION No. 3809/98 by Barbara WEILER to the Commission. Cases C-2/97 and C-49/98 (minimum social standards) referred for preliminary rulings


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2794/98 af 22. december 1998 om fastsættelse for fangstsæsonen 1999 af tilbagetagelses- og salgspriserne for fiskerivarer, der er anført i afsnit A, D og E i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
fishery product
guide price
selling price
single market
withdrawal price

text: L 347/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2794/98 af 22. december 1998 om fastsættelse for fangstsæsonen 1999 af tilbagetagelses- og salgspriserne for fiskerivarer, der er anført i afsnit A, D og E i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 3318/94 (2), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 11, stk. 1, og artikel 13, i forordning (EØF) nr. 3759/92 skal fællesskabstilbagetagelses- og salgsprisen for de varer, der er anført henholdsvis i afsnit A, D og E i bilag I, fastsættes ved, at et beløb på mindst 70 % og højst 90 % af orienteringsprisen multipliceres med tilpasnings- koefficienten for den pågældende varekategori; strukturudviklingen inden for produktion og afsætning i Fællesskabet gør det nødvendigt at tilpasse grundlaget for beregning af fællesskabstilbagetagelses- og salgspriserne i fangstsæson anvendte forhold til det grundlag; foregående i i artikel 11, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 3759/92 er det tilbagetagelsesprisen kan multipliceres med fastsat, at omregningskoefficienter ligger fra Fællesskabets vigtigste forbrugscentre; meget landingsområder, der fjernt i orienteringspriserne for alle de pågældende varer er for fangstsæsonen 1999 fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 2765/98 (3); de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskerivarer — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De omhandlede procenter af orienteringsprisen, der anvendes til beregning af fællesskabstilbagetagelses- og salgsprisen, fastsættes for de pågældende varer i overens- stemmelse med bilag I. Artikel 2 De omhandlede tilpasningskoefficienter, der anvendes til beregning af fællesskabstilbagetagelses- og salgsprisen for de varer, der er anført henholdsvis i afsnit A, D og E i bilag I til forordning (EØF) nr. 3759/92, fastsættes i over- ensstemmelse med bilag II. Artikel 3 De fællesskabstilbagetagelses- og salgspriser, som gælder for fangstsæsonen 1999, og de varer, som de vedrører, fastsættes i overensstemmelse med bilag III. Artikel 4 De tilbagetagelsespriser, som gælder for fangstsæsonen 1999 i de landingsområder, der ligger meget fjernt fra Fællesskabets vigtigste forbrugscentre, og de varer, som de vedrører, fastsættes i overensstemmelse med bilag IV. Artikel 5 Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. På Kommissionens vegne Emma BONINO Medlem af Kommissionen (1) EFT L 388 af 31. 12. 1992, s. 1. (2) EFT L 350 af 31. 12. 1994, s. 15. (3) EFT L 346 af 22. 12. 1998, s. 8. 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 347/43 BILAG I Procent af den orienteringspris, som anvendes til beregning af fællesskabstilbagetagelses- eller salgsprisen Produkt Sild af arten Clupea harengus Sardiner af arten Sardina pilchardus Pighaj (Squalus acanthias) Rødhaj (Scyliorhinus spp. ) Rødfisk (Sebastes spp. ) Torsk af arten Gadus morhua Sej (Pollachius virens) Kuller (Melanogrammus aeglefinus) Hvilling (Merlangius merlangus) Lange (Molva spp. ) Makrel af arten Scomber scombrus Makrel af arten Scomber japonicus Ansjos (Engraulis spp. ) Rødspætte (Pleuronectes platessa) Kulmule af arten Merluccius merluccius Glashvarre (Lepidorhombus spp. ) Havbrasen (Brama spp. ) Havtaske (Lophius spp. ) Hestereje af arten Crangon crangon og dybhavsreje (Pandalus borealis) Taskekrabbe (Cancer pagurus) Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Ising (Limanda limanda) Skrubbe (Platichthys flesus) Hvid tun (Thunnus alalunga) Tiarmet blæksprutte (Sepia officinalis et Rossia macrosoma) Tunge (Solea spp. ) BILAG II % 85 85 80 80 90 80 80 80 80 80 85 90 85 83 90 80 80 85 90 90 90 83 83 90 80 83 Handelsegenskaber for varer i afsnit A, D og E i bilag I til forordning (EØF) nr. 3759/92 Fiskeart Størrelse (1) Renset, med hoved (1) Hele (1) Handelsegenskaber Sild af arten Clupea harengus Sardiner af arten Sardina pilchardus Pighaj (Squalus acanthias) Rødhaj (Scyliorhinus spp. ) Ekstra, A (1) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,75 0,64 0,35 0,80 0,80 0,55 B (1) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,55 0,45 0,25 0,60 0,60 0,40 Ekstra, A (1) 0,55 0,85 0,80 0,50 0,95 0,60 0,75 0,85 0,55 0,75 0,64 0,35 0,75 0,70 0,45 B (1) 0,55 0,85 0,80 0,50 0,95 0,37 0,37 0,37 0,37 0,50 0,40 0,20 0,50 0,50 0,23 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 L 347/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 Fiskeart Størrelse (1) Renset, med hoved (1) Hele (1) Handelsegenskaber Rødfisk (Sebastes spp. ) Torsk af arten Gadus morhua Sej (Pollachius virens) Kuller (Melanogrammus aeglefinus) Hvilling (Merlangius merlangus) Lange (Molva spp. ) Makrel af arten Scomber scombrus Spansk makrel af arten Scomber japonicus Ansjos (Engraulis spp. ) Rødspætte (Pleuronectes platessa) Kulmule af arten Merluccius merluccius Glashvarre (Lepidorhombus spp. ) Ekstra, A (1) 0,00 0,00 0,00 0,90 0,90 0,85 0,67 0,47 0,90 0,90 0,89 0,76 0,90 0,90 0,77 0,65 0,83 0,80 0,75 0,51 0,85 0,83 0,75 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,90 0,90 0,87 0,68 1,00 0,76 0,75 0,62 0,58 0,85 0,75 0,68 0,43 B (1) 0,00 0,00 0,00 0,85 0,85 0,70 0,46 0,27 0,90 0,90 0,89 0,52 0,80 0,80 0,65 0,53 0,78 0,75 0,61 0,34 0,65 0,63 0,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,85 0,85 0,80 0,60 0,94 0,71 0,70 0,57 0,53 0,65 0,55 0,48 0,23 Ekstra, A (1) 0,90 0,90 0,76 0,65 0,65 0,50 0,38 0,28 0,70 0,70 0,69 0,38 0,70 0,70 0,54 0,45 0,63 0,60 0,55 0,37 0,70 0,68 0,60 0,85 0,83 0,81 0,85 0,85 0,70 0,52 0,80 0,85 0,70 0,29 0,49 0,49 0,49 0,46 0,79 0,59 0,58 0,48 0,45 0,80 0,70 0,61 0,36 B (1) 0,90 0,90 0,76 0,50 0,50 0,40 0,27 0,18 0,70 0,70 0,69 0,28 0,60 0,60 0,37 0,30 0,43 0,40 0,23 0,20 0,50 0,48 0,40 0,80 0,75 0,70 0,75 0,70 0,57 0,32 0,45 0,45 0,45 0,29 0,49 0,49 0,49 0,46 0,73 0,54 0,53 0,39 0,36 0,60 0,50 0,41 0,16 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 5 1 2 3 4 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 347/45 Fiskeart Størrelse (1) Renset, med hoved (1) Hele (1) Handelsegenskaber Havbrasen (Brama spp. ) Ising (Limanda limanda) Skrubbe (Platichthys flesus) Hvid tun (Thunnus alalunga) Tiarmet blæksprutte (Sepia offici- nalis og Rossia macrosoma) Havtaske (Lophius spp. ) Hesterejer crangon af arten Crangon Dybhavsreje (Pandalus borealis) Taskekrabbe (Cancer pagurus) Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Ekstra, A (1) 0,85 0,60 0,85 0,65 0,80 0,60 1,00 1,00 0,00 0,00 0,00 B (1) 0,65 0,40 0,75 0,55 0,70 0,50 0,60 0,57 0,00 0,00 0,00 Ekstra, A (1) 0,80 0,55 0,70 0,50 0,70 0,50 0,90 0,85 0,80 0,80 0,50 B (1) 0,60 0,35 0,55 0,35 0,55 0,35 0,85 0,80 0,60 0,60 0,30 Hele, eller renset, med hoved (1) Hoved skåret (1) Ekstra, A (1) 0,72 0,92 0,92 0,77 0,42 B (1) 0,52 0,72 0,72 0,57 0,22 Ekstra, A (1) 0,90 0,85 0,80 0,70 0,50 Alle handelsegenskaber B (1) 0,70 0,65 0,60 0,50 0,30 A (1) 0,65 0,30 B (1) 0,55 0,30 Kogt i vand Ferske eller kølede A (1) 0,85 0,30 B (1) 0,75 0,30 A (1) 0,75 — B (1) 0,60 — Hele (1) 0,80 0,60 Hele (1) Haler (1) E (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) 0,95 0,95 0,85 0,55 0,95 0,65 0,65 0,45 0,68 0,38 0,38 0,25 0,90 0,75 0,55 0,46 0,60 0,40 0,29 0,14 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 1 2 1 2 1 2 3 4 L 347/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 Fiskeart Størrelse (1) Tunge (Solea spp. ) 1 2 3 4 5 Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) 0,90 0,90 0,85 0,70 0,60 B (1) 0,80 0,80 0,75 0,60 0,50 Ekstra, A (1) 0,70 0,70 0,65 0,50 0,40 B (1) 0,55 0,55 0,50 0,40 0,35 (1) Friskhedsklasse, størrelser og behandlingsgrader er fastlagt i henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92. 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 347/47 BILAG III Fællesskabstilbagetagelses- eller salgspris for varer i afsnit A, D og E i bilag I til forordning (EØF) nr. 3759/92 Fiskeart Størrelse (1) Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) Tilbagekøbspriser (EUR/ton) Sild af arten Clupea harengus Sardiner af arten Sardina pilchardus Pighaj (Squalus acanthias) Rødhaj (Scyliorhinus spp. ) Rødfisk (Sebastes spp. ) Torsk af arten Gadus morhua Sej (Pollachius virens) Kuller (Melanogrammus aeglefinus) Hvilling (Merlangius merlangus) Lange (Molva spp. ) 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 628 536 293 516 516 355 0 0 0 1 084 1 084 1 024 807 566 554 554 548 468 739 739 632 534 593 572 536 364 782 764 690 0 0 0 0 0 0 0 0 0 461 377 209 387 387 258 0 0 0 1 024 1 024 843 554 325 554 554 548 320 657 657 534 435 557 536 436 243 598 580 506 126 195 184 115 218 271 339 384 248 628 536 293 484 451 290 926 926 782 783 783 602 458 337 431 431 425 234 575 575 443 369 450 429 393 264 644 626 552 126 195 184 115 218 167 167 167 167 419 335 168 322 322 148 926 926 782 602 602 482 325 217 431 431 425 172 492 492 304 246 307 286 164 143 460 442 368 L 347/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 Fiskeart Størrelse (1) Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) Tilbagekøbspriser (EUR/ton) Makrel af arten Scomber scombrus Makrel af arten Scomber japonicus Ansjos (Engraulis spp. ) Rødspætte (Pleuronectes platessa): — fra 1. januar til 30. april 1999 — fra 1. maj til 31. december 1999 Kulmule af arten Merluccius merluccius Glashvarre (Lepidorhombus spp. ) Havbrasen (Brama spp. ) Ising (Limanda limanda) Skrubbe (Platichthys flesus) Hvid tun (Thunnus alalunga) Tiarmet blæksprutte (Sepia officinalis og Rossia macrosoma) 1 2 3 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 778 778 752 588 1 071 1 071 1 035 809 3 293 2 503 2 470 2 042 1 910 1 588 1 401 1 270 803 1 224 864 658 503 371 278 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 735 735 692 519 1 012 1 012 952 714 3 096 2 338 2 305 1 877 1 745 1 214 1 027 897 430 936 576 580 425 324 232 2 207 2 207 1 324 1 258 0 0 0 0 0 0 212 207 202 230 230 190 141 810 860 709 294 424 424 424 398 583 583 583 548 2 602 1 943 1 910 1 581 1 482 1 494 1 308 1 139 672 1 152 792 541 387 324 232 1 737 1 641 1 027 1 027 642 200 187 175 203 190 154 87 456 456 456 294 424 424 424 398 583 583 583 548 2 404 1 778 1 745 1 284 1 186 1 121 934 766 299 864 504 425 271 255 162 1 641 1 544 770 770 385 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 347/49 Fiskeart Størrelse (1) Havtaske (Lophius spp. ) Hesterejer af arten Crangon crangon Dybhavsreje (Pandalus borealis) Taskekrabbe (Cancer pagurus) Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) Tunge (Solea spp. ) 1 2 3 4 5 1 2 1 2 1 2 1 2 3 4 1 2 3 4 5 Hele eller renset, med hoved (1) Uden hoved (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) 1 663 2 125 2 125 1 778 970 1 201 1 663 1 663 1 316 508 4 294 4 055 3 817 3 340 2 386 Alle handelsegenskaber 3 340 3 101 2 863 2 386 1 431 A (1) 1 379 637 B (1) 1 167 637 Kogt i vand Ferske eller kølede A (1) 4 886 1 724 B (1) 4 311 1 724 A (1) 1 129 — Salgspriser (EUR/ton) B (1) 903 — Hele (1) 1 259 944 Hele (1) Haler (1) E (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) 4 473 4 473 4 002 2 590 4 473 3 061 3 061 2 119 3 202 1 789 1 789 1 177 3 519 2 933 2 151 1 799 2 346 1 564 1 134 547 Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) 4 820 4 820 4 553 3 749 3 214 4 285 4 285 4 017 3 214 2 678 3 749 3 749 3 481 2 678 2 142 2 946 2 946 2 678 2 142 1 875 (1) Friskhedsklasse, størrelser og behandlingsgrader er fastsat i henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92. L 347/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 98 BILAG IV Fiskeart Landingsområde Koefficient Størrelse (1) Tilbagetagelsespriser (EUR/ton) Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) Sild af arten Clupea harengus Kystområderne i og øerne ved Irland i det østlige Skotland Kystområderne England fra Berwick til Dover. fra i Kystområderne Portpatrick til Eyemouth samt øerne vest og nord for disse områder; kystområderne i County Down (Nordirland) 0,86 0,86 Makrel af arten Scomber scombrus Kystområderne i og øerne ved Irland 0,92 Kystområderne i og øerne ved Cornwall i Det og Devon Forenede Kongerige Kystområderne fra Portpatrick i det sydvestlige Skotland til Wick i det nordøstlige Skotland samt øerne vest og nord for disse områder; kystområderne i og øerne ved Nordirland Kystområderne fra Wick til Aber- deen i det nordøstlige Skotland Kulmule af arten Merluccius merluccius Kystområderne fra Troon i det sydvestlige Skotland til Wick i det nordøstlige Skotland samt øerne ved og nord for disse områder Kystområderne i og øerne ved Irland Hvid tun germons (Thunnus alalunga) Azorerne og Madeira 0,92 0,97 1,00 0,72 0,97 0,48 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 371 1 802 1 778 1 470 1 375 3 194 2 428 2 396 1 980 1 853 1 059 1 059 2 229 1 683 1 660 1 351 1 257 3 003 2 268 2 236 1 821 1 693 636 604 109 168 158 99 109 168 158 99 195 191 186 195 191 186 206 201 196 212 207 202 1 873 1 399 1 375 1 138 1 067 2 524 1 885 1 853 1 533 1 437 834 788 109 168 158 99 109 168 158 99 184 172 161 184 172 161 194 182 170 200 187 175 1 731 1 280 1 257 925 854 2 332 1 725 1 693 1 246 1 150 788 741 23. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 347/51 Fiskeart Landingsområde Koefficient Størrelse (1) Tilbagetagelsespriser (EUR/ton) Renset, med hoved (1) Hele (1) Ekstra, A (1) B (1) Ekstra, A (1) B (1) Sardiner af arten Sardina pilchardus De Kanariske Øer Kystområderne i og øerne ved Counties Cornwall og Devon i Det Forenede Kongerige Spaniens (bortset fra De Kanariske Øer) atlantiske kystregioner Portugals atlantiske kystregioner Regionerne langs den franske atlanterhavskyst, Den Engelske Kanal og Nordsøen 0,48 0,68 0,95 0,88 0,77 0,95 1 2 3 4 1 2 3 4 3 2 3 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 130 162 184 119 184 230 261 169 364 298 295 322 80 80 80 80 114 114 114 114 159 — — 159 (1) Friskhedsklasse, størrelser og behandlingsgrader er fastlagt i henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92