title: 1999/35/EG: Kommissionens beslut av den 9 december 1998 om närmare föreskrifter för genomförande av rådets direktiv 95/57/EG om insamling av statistisk information rörande turism [delgivet med nr K(1998) 3950] (Text av betydelse för EES)

text: 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/23 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 9 december 1998 om n(cid:132)rmare f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r genomf(cid:148)rande av r(cid:134)dets direktiv 95/57/EG om insamling av statistisk information r(cid:148)rande turism [delgivet med nr K(1998) 3950] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/34/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information r(cid:148)rande turism (1), s(cid:132)rskilt artiklarna 3, 7 och 10 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: F(cid:148)r att underl(cid:132)tta insamlingen av harmoniserad statistik m(cid:134)ste det fastst(cid:132)llas definitioner avseende datainsamlings- variablerna. F(cid:148)r att underl(cid:132)tta datainsamlingen (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla n(cid:132)rmare f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r rapporteringen av efter- fr(cid:134)gade data. Under (cid:148)verg(cid:134)ngsperioden (cid:132)r det befogat att bevilja medlemsstaterna n(cid:148)dv(cid:132)ndiga undantag f(cid:148)r att de skall ha m(cid:148)jlighet att anpassa sina nationella statistiksystem till kraven i direktiv 95/57/EG. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r det statistiska programmet som uppr(cid:132)ttades genom beslut 89/382/EEG, Euratom. Artikel 1 Med till(cid:132)mpning av artikel 3 i direktiv 95/57/EG fastst(cid:132)lls i bilaga I de definitioner som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) variabler f(cid:148)r datainsamlingen samt de (cid:132)ndringar som skall g(cid:148)ras i uppdelningen efter geografiskt omr(cid:134)de. Artikel 2 Med till(cid:132)mpning av artikel 7 i direktiv 95/57/EG fastst(cid:132)lls i bilaga II n(cid:132)rmare f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r datarapporteringen. Artikel 3 Med till(cid:132)mpning av artikel 10 i direktiv 95/57/EG fast- st(cid:132)lls i bilaga III de undantag som medlemsstaterna skall beviljas. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 9 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Yves-Thibault DE SILGUY Ledamot av kommissionen (1) EGT L 291, 6. 12. 1995, s. 32. L 9/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 BILAGA I Definitioner som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) datainsamlingvariablerna 1. INKVARTERINGSSTATISTIK 1. 1 KLASSIFICERING G(cid:142)LLANDE ANL(cid:142)GGNINGAR F(cid:153)R INKVARTERING AV TURISTER OCH G(cid:142)LLANDE SEMESTERBOST(cid:142)DER Logi Definition Alla inkvarteringsm(cid:148)jligheter som regelbundet eller tillf(cid:132)lligt utg(cid:148)r nattlogi f(cid:148)r turister. Det finns f(cid:148)ljande slags logi: i) Anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar — Hotell — Liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar — Semesterbost(cid:132)der — Campingplatser — Sm(cid:134)b(cid:134)tshamnar — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Specialiserade anl(cid:132)ggningar — H(cid:132)lsoanl(cid:132)ggningar — Arbets- och semesteranl(cid:132)ggningar — Allm(cid:132)nna transportmedel — Konferensanl(cid:132)ggningar ii) Privat logi Hyrt privat logi — Hyrda rum i privatbost(cid:132)der — Bost(cid:132)der som hyrs ut av privatpersoner eller f(cid:148)rmedlingar Annat privat logi — Fritidsbost(cid:132)der — Logi som sl(cid:132)kt eller v(cid:132)nner tillhandah(cid:134)ller kostnadsfritt — (cid:153)vrigt privat logi I definitionerna p(cid:134) logi i denna bilaga ing(cid:134)r h(cid:132)nvisningar till olika grupper i NACE Rev. 1 och CPA. CPA (cid:148)verensst(cid:132)mmer med NACE, men (cid:132)r mer detaljerad. (cid:153)verensst(cid:132)mmelsen mellan definitionerna avseende turism och klassificeringen i NACE (cid:132)r n(cid:132)stan fullst(cid:132)ndig, utom en liten avvikelse som g(cid:132)ller ”Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar”. Det (cid:132)r n(cid:132)mligen s(cid:134) att enligt inneh(cid:134)llsbeskrivningarna i NACE och CPA omfattas vissa liknande anl(cid:132)ggningar, framf(cid:148)r allt ”andra platser d(cid:132)r kortvarigt boende tillhandah(cid:134)lls s(cid:134)som pensionat, bondg(cid:134)rdar, vandrarhem m. m. ” av ”Stugbyverksamhet” (NACE 55. 23). Men flertalet hotell och liknande anl(cid:132)ggningar t(cid:132)cks av NACE 55. 11 och 55. 12, eftersom det i inneh(cid:134)llsbeskrivningarna tydligt anges att dessa enheter omfattar ”hotell, motell och v(cid:132)rdshus”. 1. 1. 1 Anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi Definition En anl(cid:132)ggning som tillhandah(cid:134)ller nattlogi f(cid:148)r resen(cid:132)ren i rum eller annan enhet, d(cid:132)r det antal platser som tillhandah(cid:134)lls m(cid:134)ste (cid:148)verstiga ett specificerat minimiantal och vara avsett f(cid:148)r st(cid:148)rre grupper (cid:132)n en enda familjeenhet och alla platser i anl(cid:132)ggningen m(cid:134)ste ha en gemensam ledning av kommersiell typ, (cid:132)ven om den inte drivs i vinstsyfte. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/25 H o t e l l o c h l i k n a n d e a n l (cid:132) g g n i n g a r Definition Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar k(cid:132)nnetecknas av att de (cid:132)r uppdelade i rum, vars antal (cid:148)verstiger ett specificerat minimiantal. Anl(cid:132)ggningen har en gemensam ledning. Vissa tj(cid:132)nster tillhandah(cid:134)lls, inklusive rumsservice, daglig b(cid:132)ddning av s(cid:132)ngarna och st(cid:132)dning av de sanit(cid:132)ra utrymmena. De indelas i klasser och kategorier efter vilka faciliteter och tj(cid:132)nster de erbjuder. De ing(cid:134)r inte i kategorin specialiserade anl(cid:132)ggningar. Hotell Definition Denna grupp omfattar hotell, l(cid:132)genhetshotell, motell, landsv(cid:132)gsv(cid:132)rdshus, strandhotell, klubbar med inkvarter- ingsm(cid:148)jligheter och liknande anl(cid:132)ggningar som tillhandah(cid:134)ller hotelltj(cid:132)nster, omfattande mer (cid:132)n daglig b(cid:132)ddning av s(cid:132)ngarna och st(cid:132)dning av rummet och de sanit(cid:132)ra utrymmena. (Motsvarar NACE grupp 55. 1 ”Hotellverksamhet” (i vilken hotell, motell, v(cid:132)rdshus och hotell med konferens- m(cid:148)jligheter r(cid:132)knas upp). NACE vidareindelas i 55. 11 ”Hotellverksamhet med restaurangr(cid:148)relse” och 55. 12 ”Hotellverksamhet utan restaurangr(cid:148)relse”. I CPA motsvarar underkategorierna 55. 11. 10 och 55. 12. 10 dessa undergrupper. ) Liknande anl(cid:132)ggningar Definition Denna grupp omfattar pensionat, inackorderingsst(cid:132)llen, turistbost(cid:132)der och liknande inkvarteringar som (cid:132)r uppdelade i rum och erbjuder begr(cid:132)nsade hotelltj(cid:132)nster, inbegripet daglig b(cid:132)ddning av s(cid:132)ngarna och st(cid:132)dning av rummet och de sanit(cid:132)ra utrymmena. I denna grupp ing(cid:134)r (cid:132)ven g(cid:132)sthem, rum med frukost (bed and breakfast) och bondg(cid:134)rdsboende. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”. (som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem). I 55. 2 anges pensionat och bondg(cid:134)rdar s(cid:132)rskilt. Ing(cid:134)r i CPA underkategori 55. 23. 13 ”Andra logitj(cid:132)nster, korttidsuthyrning av m(cid:148)blerade rum och bost(cid:132)der”, som (cid:132)ven omfattar privat korttidsuthyrning av rum. ) A n d r a k o l l e k t i v a a n l (cid:132) g g n i n g a r o c h s p e c i a l i s e r a d e a n l (cid:132) g g n i n g a r Definition Denna grupp omfattar alla anl(cid:132)ggningar som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r turister, (cid:132)ven s(cid:134)dana som inte drivs i vinstsyfte. Anl(cid:132)ggningen har en gemensam ledning och erbjuder ett minimum av gemensamma tj(cid:132)nster (inkluderar inte daglig b(cid:132)ddning av s(cid:132)ngarna). Anl(cid:132)ggningen (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis uppdelad i rum utan kanske i bostadslik- nande enheter, campingplatser eller i gemensamma sovsalar. Anl(cid:132)ggningen driver ofta n(cid:134)gon verksamhet ut(cid:148)ver inkvarteringen, t. ex. h(cid:132)lsov(cid:134)rd, socialv(cid:134)rd eller passagerartransport. Semesterbost(cid:132)der Definition Denna grupp omfattar kollektiva anl(cid:132)ggningar under gemensam ledning, t. ex. en samling hus eller bunga- lower som (cid:132)r inredda som bost(cid:132)der och d(cid:132)r det tillhandah(cid:134)lls begr(cid:132)nsade hotelltj(cid:132)nster (som inte omfattar daglig b(cid:132)ddning av s(cid:132)ngarna och st(cid:132)dning). (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Huvuddelen ing(cid:134)r i CPA undergrupp 55. 23. 12 ”Stugby- och semesterby- tj(cid:132)nster”. ) Semesterbyar med hotelltj(cid:132)nster b(cid:148)r, enligt definitionerna, ing(cid:134) i gruppen hotell, (cid:132)ven om de vanligtvis inte (cid:132)r uppdelade i rum. Endast anl(cid:132)ggningar som inte erbjuder hotelltj(cid:132)nster b(cid:148)r ing(cid:134) i denna grupp. Campingplatser Definition Denna grupp omfattar kollektiva faciliteter p(cid:134) avgr(cid:132)nsade omr(cid:134)den f(cid:148)r t(cid:132)lt, husvagnar och husbilar. Ledningen (cid:132)r gemensam och n(cid:134)gra turisttj(cid:132)nster tillhandah(cid:134)lls (aff(cid:132)r, information, rekreationsaktiviteter). (Motsvarar NACE undergrupp 55. 22 ”Campingplatsverksamhet m. m. ”. Motsvarar CPA underkategori 55. 22. 10. ) Campingplatser hyr ut platser f(cid:148)r t(cid:132)lt, husvagnar, husbilar och liknande till (cid:148)vernattande bes(cid:148)kare som (cid:148)nskar stanna p(cid:134) en plats en natt, n(cid:134)gra dagar eller veckor samt (cid:132)ven till dem som (cid:148)nskar hyra en ”fast” plats f(cid:148)r en hel s(cid:132)song eller ett (cid:134)r. Fasta platser f(cid:148)r l(cid:134)ngtidshyrning (mer (cid:132)n ett (cid:134)r) kan anses vara privat logi. L 9/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Sm(cid:134)b(cid:134)tshamnar Definition Denna grupp omfattar b(cid:134)thamnar d(cid:132)r b(cid:134)t(cid:132)gare kan hyra en f(cid:148)rt(cid:148)jningsplats eller en plats p(cid:134) land f(cid:148)r s(cid:132)songen eller f(cid:148)r (cid:134)ret. Hamnar f(cid:148)r bes(cid:148)kande fartyg d(cid:132)r man betalar f(cid:148)r f(cid:148)rt(cid:148)jning per natt omfattas. Dessa tv(cid:134) typer kan kombineras. Det tillhandah(cid:134)lls (cid:134)tminstone vissa sanit(cid:132)ra faciliteter. Sm(cid:134)b(cid:134)tshamnar kan drivas av klubbar f(cid:148)r vattensporter, f(cid:148)retag eller offentliga myndigheter. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 63. 22 ”(cid:153)vriga st(cid:148)dtj(cid:132)nster till sj(cid:148)fart” eller m(cid:148)jligen i 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ” eller i 92. 62 ”Annan sportverksamhet”. Ing(cid:134)r i CPA underkategori 63. 22. 11 ”Hamntj(cid:132)nster och tj(cid:132)nster fr(cid:134)n andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r sj(cid:148)fart, utom godshantering” eller m(cid:148)jligen i 55. 23. 15 ”(cid:153)vriga logitj(cid:132)nster” eller i 55. 23. 14 ”Sovvagnstj(cid:132)nster och liknande tj(cid:132)nster i andra transportmedel” eller i 92. 62. 13 ”Andra tj(cid:132)nster med anknytning till sportevenemang”. ) (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Definition Denna grupp omfattar vandrarhem, sovsalar f(cid:148)r turister, grupplogi, semesterhem f(cid:148)r (cid:132)ldre eller f(cid:148)r anst(cid:132)llda, hotell f(cid:148)r arbetare, studenthem och sovsalar i skolor samt andra liknande anl(cid:132)ggningar som har gemensam ledning, social betydelse och som ofta (cid:132)r subventionerade. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 21 ”Vandrarhemsverksamhet” och delvis i 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Ing(cid:134)r i CPA undergrupp 55. 21. 10 ”Vandrarhemstj(cid:132)nster m. m. ” och delvis i 55. 23. 15 ”(cid:153)vriga logitj(cid:132)nster”. ) H(cid:132)lsoanl(cid:132)ggningar Definition Denna grupp omfattar s(cid:134)dana anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r behandling och h(cid:132)lso- och sjukv(cid:134)rd som tillhandah(cid:134)ller logi, t. ex. h(cid:132)lsobrunnar, varmbadsanl(cid:132)ggningar, sanatorier, bergssanatorier, konvalescenthem, h(cid:132)lsog(cid:134)rdar och andra liknande anl(cid:132)ggningar. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ” (som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingsplatser och vandrarhem) eller m(cid:148)jligen 85. 14 ”Annan h(cid:132)lso- och sjukv(cid:134)rd”. Ing(cid:134)r i CPA underkate- gori 55. 23. 15 ”(cid:153)vriga logitj(cid:132)nster” eller m(cid:148)jligen i 85. 14. 15 ”V(cid:134)rd p(cid:134) andra behandlingshem (cid:132)n sjukhus”. ) H(cid:132)lsoanl(cid:132)ggningar som erbjuder hotelltj(cid:132)nster b(cid:148)r, enligt definitionerna, ing(cid:134) i gruppen hotell. Endast anl(cid:132)gg- ningar som inte erbjuder hotelltj(cid:132)nster b(cid:148)r ing(cid:134) i denna grupp. Arbets- och semesteranl(cid:132)ggningar Definition Denna grupp omfattar l(cid:132)ger som tillhandah(cid:134)ller logi i samband med fritidsaktiviteter, t. ex. l(cid:132)ger f(cid:148)r arbete inom jordbruk eller arkeologi eller ocks(cid:134) f(cid:148)r ekologiskt arbete, feriekolonier, scoutl(cid:132)ge, fj(cid:132)llstugor, stugor och andra liknande anl(cid:132)ggningar. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Ing(cid:134)r i CPA undergrupp 55. 23. 11 ”Barnkolonitj(cid:132)nster” och delvis i 55. 23. 12 ”Stugby- och semesterbytj(cid:132)nster”. ) I gruppen b(cid:148)r (cid:132)ven ing(cid:134) barnkolonier, logi f(cid:148)r seglar- och ridskolor och (cid:148)vriga sportcentrer (som inte erbjuder hotelltj(cid:132)nster). Allm(cid:132)nna transportmedel Definition Denna grupp best(cid:134)r av inkvartering med sovm(cid:148)jligheter i f(cid:148)rening med allm(cid:132)nna transportmedel, d(cid:132)r avgiften inte kan delas upp i logi och transport. Den omfattar fr(cid:132)mst t(cid:134)g, fartyg och b(cid:134)tar. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campinglatser och vandrarhem. N(cid:132)stan helt (cid:148)verensst(cid:132)mmande med CPA undergrupp 55. 23. 14 ”Sovvagns- tj(cid:132)nster och liknande tj(cid:132)nster i andra transportmedel”. ) Allm(cid:132)nna transportmedel (cid:132)r en unik grupp bland anl(cid:132)ggningarna, eftersom de inte (cid:132)r direkt kopplade till en plats (ett hotell p(cid:134) ett fartyg som ligger p(cid:134) en plats utan att n(cid:134)gon transport (cid:132)ger rum klassificeras som hotell). Personer som (cid:148)vernattar p(cid:134) ett kryssningsfartyg (cid:132)r dagsturister i det mottagande landet, men utresande turister fr(cid:134)n ursprungslandet. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/27 Konferensanl(cid:132)ggningar Definition Denna grupp omfattar anl(cid:132)ggningar som erbjuder logi och som (cid:132)r speciellt utrustade f(cid:148)r kongresser, konfe- renser, kurser, yrkesutbildningar, meditation och religionsut(cid:148)vning eller universitetsf(cid:148)rberedande studier. Inkvarteringen med sovm(cid:148)jligheter (cid:132)r vanligen tillg(cid:132)nglig endast f(cid:148)r deltagare i de s(cid:132)rskilda aktiviteter som anordnas i eller av anl(cid:132)ggningen. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Ing(cid:134)r i CPA undergrupp 55. 23. 15 ”(cid:153)vriga logitj(cid:132)nster”. ) Enligt definitionerna (och NACE) b(cid:148)r konferensanl(cid:132)ggningar som tillhandah(cid:134)ller hotelltj(cid:132)nster ing(cid:134) i gruppen hotell. Endast anl(cid:132)ggningar som inte erbjuder hotelltj(cid:132)nster b(cid:148)r ing(cid:134) i denna grupp. Studenter som studerar p(cid:134) heltid b(cid:148)r inte klassificeras som g(cid:132)ster p(cid:134) konferensanl(cid:132)ggningar. H u r m a n b e h a n d l a r k o m b i n a t i o n e r a v o l i k a i n k v a r t e r i n g s t y p e r i n o m s a m m a a n l (cid:132) g g n i n g I praktiken finner vi ofta att en anl(cid:132)ggning har mer (cid:132)n en inkvarteringstyp. Detta problem kan l(cid:148)sas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: i) Att dela upp anl(cid:132)ggningen i tv(cid:134) (eller flera) anl(cid:132)ggningar. Detta (cid:132)r den b(cid:132)sta l(cid:148)sningen om anl(cid:132)ggningen kan (och vill) g(cid:148)ra det. ii) Att bortse fr(cid:134)n den andra inkvarteringstypen om dess kapacitet (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den fastst(cid:132)llda minimitr(cid:148)skeln i landet. iii) Att klassificera efter huvudtypen. Huvudtypen kan fastst(cid:132)llas efter kapacitet (oftast) eller efter vilken kapacitet som utnyttjas mest (eller efter andra kriterier). 1. 1. 2 Privat logi Definition Privat logi omfattar alla (cid:134)terst(cid:134)ende typer av turistinkvartering som inte passar in p(cid:134) definitionen ”anl(cid:132)ggning”. Privat logi tillhandah(cid:134)ller, mot ers(cid:132)ttning eller utan kostnad, ett begr(cid:132)nsat antal platser. Varje inkvarterings- enhet (rum, bostad) (cid:132)r sj(cid:132)lvst(cid:132)ndig och bebos av turister, vanligen per vecka eller veckoslut, f(cid:148)r en tv(cid:134)veckors- period eller m(cid:134)nad eller ocks(cid:134) av (cid:132)garna som en fritidsbostad eller sommarbostad. H y r t p r i v a t l o g i Hyrda rum i privatbost(cid:132)der Definition Det logi som ing(cid:134)r i denna grupp skiljer sig fr(cid:134)n pensionat genom att turisten bor hos den familj som vanligtvis bor i bostaden och betalar hyra. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Ing(cid:134)r i CPA underkategori 55. 23. 13 ”Andra logitj(cid:132)nster, korttidsuthyrning av m(cid:148)blerade rum och bost(cid:132)der”, som (cid:132)ven omfattar g(cid:132)sthem, pensionat och rum med frukost. ) Permanent (mer (cid:132)n ett (cid:134)r) uthyrda bost(cid:132)der ing(cid:134)r inte i denna grupp. Bost(cid:132)der som hyrs ut av privatpersoner eller f(cid:148)rmedlingar Definition Denna grupp omfattar l(cid:132)genheter, villor, hus, stugor och andra bost(cid:132)der som ett hush(cid:134)ll tempor(cid:132)rt hyr ut i sin helhet som turistinkvartering till ett annat hush(cid:134)ll. (Ing(cid:134)r i NACE undergrupp 55. 23 ”Stugbyverksamhet m. m. ”, som omfattar alla anl(cid:132)ggningar utom hotell, campingplatser och vandrarhem. Ing(cid:134)r i CPA underkategori 55. 23. 13 ”Andra lotigj(cid:132)nster, korttidsuthyrning av m(cid:148)blerade rum och bost(cid:132)der”, som (cid:132)ven omfattar g(cid:132)sthem, pensionat och rum med frukost. ) A n n a t p r i v a t l o g i Fritidsbost(cid:132)der Definition Denna grupp omfattar familjers fritidshus och fritidsl(cid:132)genheter samt villor, hus, stugor och andra bost(cid:132)der som under en semesterresa nyttjas av bes(cid:148)kare som (cid:132)r medlemmar i det hush(cid:134)ll som (cid:132)ger bostaden. I denna grupp ing(cid:134)r ocks(cid:134) bost(cid:132)der som omfattas av ett andelsavtal (timesharing). (Ing(cid:134)r delvis i NACE undergrupp 70. 20 ”Uthyrning av egna fastigheter”. Ing(cid:134)r delvis i CPA underkategori 70. 20. 11 ”Uthyrning avseende bost(cid:132)der”. ) L 9/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Permanent hyrda fritidsbost(cid:132)der samt hus, villor, stugor, t(cid:132)ltplatser p(cid:134) campinganl(cid:132)ggningar eller f(cid:148)rt(cid:148)jnings- platser i hamnar j(cid:132)mst(cid:132)lls med egna bost(cid:132)der och klassificeras under denna rubrik. Logi som sl(cid:132)kt eller v(cid:132)nner tillhandah(cid:134)ller kostnadsfritt Definition Logi i denna grupp g(cid:132)ller turister som av sl(cid:132)kt eller v(cid:132)nner till(cid:134)ts anv(cid:132)nda hela eller delar av deras hem kostnadsfritt. (Ingen motsvarighet i NACE eller CPA) (cid:153)vrigt privat logi Definition Denna grupp, som inte helt passar in i huvudgruppen privat logi, omfattar (cid:148)vriga typer av logi, t. ex. t(cid:132)lt p(cid:134) platser som inte (cid:132)r avsedda f(cid:148)r det syftet och fartyg p(cid:134) inofficiella f(cid:148)rt(cid:148)jningsplatser. (Ing(cid:134)r till liten del i NACE undergrupp 71. 21 ”Uthyrning av andra landtransportmedel”. Ing(cid:134)r delvis i CPA underkategori 71. 21. 14 ”Operationell leasing och uthyrning av motorcyklar, husvagnar och campingbilar” och till en liten del i andra grupper omfattande leasing och uthyrning av fordon eller transportmedel. ) Denna grupp omfattar allt (cid:148)vrigt privat logi som inte passar in i (cid:148)vriga grupper. Det enda kravet (cid:132)r att en person under natten faktiskt sover eller f(cid:148)rs(cid:148)ker att sova d(cid:132)r. (cid:142)ven om en person sover i en bil under natten, i en sovs(cid:132)ck utomhus eller p(cid:134) en j(cid:132)rnv(cid:132)gsstation, s(cid:134) ing(cid:134)r detta. 1. 2 DEFINITIONER P(cid:143) VARIABLER 1. 2. 1 Kapaciteten hos anl(cid:132)ggningar: lokala enheter p(cid:134) det nationella territoriet Antal anl(cid:132)ggningar Definition Den lokala enheten (cid:132)r ett f(cid:148)retag eller en del av ett f(cid:148)retag som ligger p(cid:134) en viss geografiskt identifierad plats. P(cid:134) eller fr(cid:134)n denna plats bedrivs ekonomisk verksamhet som – med vissa undantag – syssels(cid:132)tter en eller flera personer ((cid:132)ven p(cid:134) deltid) inom ett och samma f(cid:148)retag. Anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi st(cid:132)mmer in p(cid:134) definitionen p(cid:134) den lokala enheten som den producerande enheten. Detta g(cid:132)ller oberoende av om inkvarteringen av turister (cid:132)r prim(cid:132)r- eller sekund(cid:132)raktivitet. Detta inneb(cid:132)r att alla anl(cid:132)ggningar klassificeras inom inkvarteringssektorn om deras kapacitet (cid:148)verskrider minimi- kravet p(cid:134) nationell niv(cid:134), (cid:132)ven om huvuddelen av oms(cid:132)ttningen kommer fr(cid:134)n restaurangverksamhet eller annan serviceverksamhet. Antal rum Definition Ett rum (cid:132)r en enhet som utg(cid:148)rs av ett rum eller grupper av rum som bildar en odelbar uthyrbar helhet i en inkvarteringsanl(cid:132)ggning eller bostad. Rum kan vara enkelrum, dubbelrum eller flerb(cid:132)ddsrum, beroende p(cid:134) om de (cid:132)r permanent utrustade s(cid:134) att en, tv(cid:134) eller flera personer kan inkvarteras d(cid:132)r (det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att klassificera rummen i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med detta). Antalet befintliga rum (cid:132)r det antal rum som anl(cid:132)ggningen vanligen har tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r att inkvartera g(cid:132)ster ((cid:148)vernattande bes(cid:148)kare), med undantag f(cid:148)r rum som anv(cid:132)nds av anl(cid:132)ggningens anst(cid:132)llda. Om ett rum anv(cid:132)nds som fast bostad (i (cid:148)ver ett (cid:134)rs tid) skall det inte ing(cid:134). Badrum och toaletter r(cid:132)knas inte som rum. L(cid:132)genheter (cid:132)r en s(cid:132)rskild typ av rum. De best(cid:134)r av ett eller flera rum och har en k(cid:148)ksenhet samt eget badrum och egen toalett. L(cid:132)genheter kan hyras ut med hotelltj(cid:132)nster (i l(cid:132)genhetshotell) eller utan hotelltj(cid:132)nster. Stugor, hyddor, bungalower, villor och sommarstugor kan behandlas som rum och l(cid:132)genheter, dvs. de hyrs ut som en enda enhet. Antal b(cid:132)ddar Definition Antalet b(cid:132)ddar i en anl(cid:132)ggning eller en bostad best(cid:132)ms av det antal personer som kan tillbringa natten i de s(cid:132)ngar som (cid:132)r uppst(cid:132)llda i anl(cid:132)ggningen (bostaden). Eventuella extras(cid:132)ngar som kan st(cid:132)llas upp p(cid:134) kundens beg(cid:132)ran skall inte r(cid:132)knas med. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/29 Med begreppet b(cid:132)dd avses en enkels(cid:132)ng. En dubbels(cid:132)ng r(cid:132)knas som tv(cid:134) b(cid:132)ddar. Denna enhet anv(cid:132)nds f(cid:148)r att m(cid:132)ta kapaciteten hos allt slags logi. En b(cid:132)dd (cid:132)r ocks(cid:134) en sovplats p(cid:134) en t(cid:132)ltplats eller i en b(cid:134)t vid en f(cid:148)rt(cid:148)jningsplats som inneb(cid:132)r logi f(cid:148)r en person. En t(cid:132)ltplats b(cid:148)r motsvara fyra b(cid:132)ddar om det faktiska antalet b(cid:132)ddar inte (cid:132)r k(cid:132)nt. 1. 2. 2 Bel(cid:132)ggning i anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi: inhemsk och inkommande turism Ankomster av bosatta och ej bosatta Definition En ankomst/avf(cid:132)rd definieras som en person som anl(cid:132)nder/l(cid:132)mnar en kollektiv inkvarteringsanl(cid:132)ggning eller ett privat logi och checkar in/ut. Statistikt sett (cid:132)r det ingen st(cid:148)rre skillnad om man ist(cid:132)llet f(cid:148)r ankomster r(cid:132)knar avf(cid:132)rder. Inga (cid:134)ldersgr(cid:132)nser till(cid:132)mpas – b(cid:134)de barn och vuxna r(cid:132)knas – (cid:132)ven om barnens (cid:148)vernattning (cid:132)r gratis. Ankomster registreras efter g(cid:132)stens bos(cid:132)ttningsland och efter m(cid:134)nad. Ankomster av andra personer (cid:132)n turister (t. ex. flyktingar) b(cid:148)r om m(cid:148)jligt r(cid:132)knas bort. Ankomster av endagsbes(cid:148)kare som bara tillbringar ett par timmar under dagen (ingen (cid:148)vernattning, datum f(cid:148)r ankomst och avf(cid:132)rd (cid:132)r detsamma) p(cid:134) anl(cid:132)ggningen skall inte ing(cid:134) i inkvarteringsstati- stiken. Bosattas och ej bosattas (cid:148)vernattningar Definition En (cid:148)vernattning (cid:132)r varje natt som en g(cid:132)st faktiskt tillbringar (sover eller stannar) eller (cid:132)r registrerad (hans/ hennes fysiska n(cid:132)rvaro (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndig) p(cid:134) ett kollektivt logi eller p(cid:134) ett privat logi. (cid:153)vernattningar ber(cid:132)knas efter g(cid:132)stens bos(cid:132)ttningsland och efter m(cid:134)nad. Normalt sett (cid:132)r ankomstdatum ett annat (cid:132)n avf(cid:132)rdsdatum, men de personer som anl(cid:132)nder efter midnatt och (cid:134)ker samma dag anses ha (cid:148)vernattat. En person b(cid:148)r inte vara registrerad p(cid:134) tv(cid:134) anl(cid:132)ggningar samtidigt. De (cid:148)vernattningar som andra personer (cid:132)n turister g(cid:148)r (t. ex. flyktingar) b(cid:148)r om m(cid:148)jligt r(cid:132)knas bort. Bos(cid:132)ttningsland Definition En person anses vara bosatt i ett land/p(cid:134) en plats om han eller hon a) under st(cid:148)rsta delen av det senaste (cid:134)ret eller under tolv m(cid:134)nader har bott i det landet/p(cid:134) den platsen, eller b) har bott i det landet/p(cid:134) den platsen under en kortare period och (cid:132)mnar (cid:134)terv(cid:132)nda dit inom tolv m(cid:134)nader f(cid:148)r att bo d(cid:132)r. Internationella turister b(cid:148)r klassificeras efter bos(cid:132)ttningsland och inte efter medborgarskap. I turistsamman- hang betraktas alla personer som flyttar till ett annat land (plats) i avsikt att stanna d(cid:132)r mer (cid:132)n ett (cid:134)r som j(cid:132)mst(cid:132)llda med andra bosatta i det landet (p(cid:134) den platsen). Medborgare som bor utomlands och som (cid:134)terv(cid:132)nder till det land d(cid:132)r de (cid:132)r medborgare p(cid:134) ett tillf(cid:132)lligt bes(cid:148)k ing(cid:134)r bland utl(cid:132)ndska bes(cid:148)kare. Medborgarskap anges i en persons pass (eller i annan identitetshandling), medan bos(cid:132)ttningslandet m(cid:134)ste fastst(cid:132)lls med hj(cid:132)lp av fr(cid:134)gor eller med hj(cid:132)lp av t. ex. personens adress. Nettoutnyttjande av b(cid:132)ddar Definition Nettoutnyttjande av b(cid:132)ddar under en m(cid:134)nad erh(cid:134)lls genom att dividera det totala antalet (cid:148)vernattningar med produkten av de b(cid:132)ddar som st(cid:134)r till buds och det antal dagar d(cid:134) b(cid:132)ddarna faktiskt (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga (med avdrag f(cid:148)r s(cid:132)songsbundna st(cid:132)ngningar och andra tillf(cid:132)lliga st(cid:132)ngningar f(cid:148)r ombyggnad, p(cid:134) polisens beg(cid:132)ran etc. ) f(cid:148)r samma grupp av anl(cid:132)ggningar, varefter kvoten multipliceras med 100 f(cid:148)r att uttrycka resultatet i procent. Formel: NBFB = (P/Gd) (cid:253) 100 d(cid:132)r P (cid:132)r antalet registrerade (cid:148)vernattningar under m(cid:134)naden (eller (cid:134)ret) och Gd (cid:132)r det antal b(cid:132)dd-dagar som faktiskt (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga under m(cid:134)naden ((cid:134)ret). Nettoutnyttjandet anges vanligtvis med en decimals noggrannhet. L 9/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Bruttoutnyttjande av b(cid:132)ddar Definition Bruttoutnyttjande av b(cid:132)ddar under en m(cid:134)nad erh(cid:134)lls genom att dividera det totala antalet (cid:148)vernattningar med produkten av b(cid:132)ddar och antalet dagar i ifr(cid:134)gavarande m(cid:134)nad (ben(cid:132)mns ibland b(cid:132)ddn(cid:132)tter) f(cid:148)r samma grupp av anl(cid:132)ggningar, varefter kvoten multipliceras med 100 f(cid:148)r att uttrycka resultatet i procent. Formel: BBFB = (P/Gp) (cid:253) 100 d(cid:132)r Gp (cid:132)r antalet potentiella b(cid:132)dd-dagar. 2. EFTERFR(cid:143)GAN INOM TURISMEN 2. 1 DEFINITION P(cid:143) TURISM Turism Definition M(cid:132)nniskors aktiviteter n(cid:132)r de reser till och vistas p(cid:134) platser utanf(cid:148)r sin vanliga omgivning f(cid:148)r kortare tid (cid:132)n ett (cid:134)r f(cid:148)r fritid, aff(cid:132)rer eller andra syften. Turism (cid:132)r en underkategori till resande, d(cid:134) begreppet resande anv(cid:132)nds i vid bem(cid:132)rkelse i betydelsen att f(cid:148)rflytta sig fr(cid:134)n en ort till en annan. Turism t(cid:132)cker den v(cid:132)rldsomfattande resemarknaden inom den allm(cid:132)nna ramen f(cid:148)r befolkningens r(cid:148)rlighet och tillhandah(cid:134)llande av tj(cid:132)nster f(cid:148)r bes(cid:148)kare. Med turism avses allt resande utanf(cid:148)r vederb(cid:148)randes vanliga omgivning oavsett syfte. Men resor som f(cid:148)retas av vissa icke frivilliga sk(cid:132)l utesluts enligt (cid:148)verenskommelse: icke frivillig vistelse p(cid:134) sjukhus och andra institutioner f(cid:148)r klinisk/medicinsk behandling som ordinerats av l(cid:132)kare utesluts. Annat icke frivilligt resande som utesluts (cid:132)r resor i samband med t. ex. f(cid:132)ngelsevistelser och milit(cid:132)rtj(cid:132)nst (observera att permissioner normalt kan betraktas som turism). F(cid:148)r ett givet land skiljer man p(cid:134) f(cid:148)ljande tre huvudformer av turism: Definitioner i) ii) Inhemsk turism innefattar aktiviteter n(cid:132)r m(cid:132)nniskor som (cid:132)r bosatta i ett givet land enbart reser inom det landet men utanf(cid:148)r sin vanliga omgivning. Inkommande turism innefattar aktiviteter n(cid:132)r m(cid:132)nniskor som inte (cid:132)r bosatta i ett givet land reser till och bes(cid:148)ker detta land som ligger utanf(cid:148)r deras vanligt omgivning. iii) Utg(cid:134)ende turism innefattar aktiviteter n(cid:132)r m(cid:132)nniskor som (cid:132)r bosatta i ett givet land reser till och vistas p(cid:134) platser utanf(cid:148)r det landet och utanf(cid:148)r sin vanliga omgivning. Liknande definitioner kan g(cid:148)ras i fr(cid:134)ga om andra omr(cid:134)den, regioner eller grupper av l(cid:132)nder genom att ordet ”land” ers(cid:132)tts med ifr(cid:134)gavarande begrepp. De tre huvudformerna av turism kombineras p(cid:134) tre olika s(cid:132)tt s(cid:134) att f(cid:148)ljande kategorier av turism erh(cid:134)lls: Turism inom landet, som omfattar ”inhemsk turism” och ”inkommande turism”. i) ii) Nationell turism, som omfattar ”inhemsk turism” och ”utg(cid:134)ende turism”. iii) Internationell turism, som best(cid:134)r av ”inkommande turism” och ”utg(cid:134)ende turism”. Resen(cid:132)r Definition En person som reser mellan tv(cid:134) eller flera l(cid:132)nder eller mellan tv(cid:134) eller flera orter inom sitt bos(cid:132)ttningsland. Bes(cid:148)kare Definition En person som reser till en ort utanf(cid:148)r sin vanliga omgivning f(cid:148)r en period inte (cid:148)verstigande tolv m(cid:134)nader och som har ett annat huvudsyfte med resan (cid:132)n att ut(cid:148)va en verksamhet f(cid:148)r vilken betalning utg(cid:134)r p(cid:134) den bes(cid:148)kta orten. Bes(cid:148)kare (inhemska/internationella) indelas i: 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/31 Turist Definition Bes(cid:148)kare som tillbringar minst en natt i privat eller kollektivt logi p(cid:134) den ort/i det land de bes(cid:148)ker. och Dagsbes(cid:148)kare Definition Bes(cid:148)kare som inte (cid:148)vernattar i kollektivt eller enskilt logi n(cid:132)r de bes(cid:148)ker en plats eller ett land. F(cid:148)ljande tre grundl(cid:132)ggande kriterier anv(cid:132)nds f(cid:148)r att s(cid:132)rskilja bes(cid:148)kare fr(cid:134)n (cid:148)vriga resen(cid:132)rer: i) Resan skall f(cid:148)retas till en plats som ligger utanf(cid:148)r den vanliga omgivningen, vilket utesluter korta lokala resor och pendling, dvs. mer eller mindre regelbundna resor mellan arbets- eller studieorten och bos(cid:132)ttningsorten. ii) Vistelsetiden p(cid:134) den bes(cid:148)kta platsen skall inte vara l(cid:132)ngre (cid:132)n tolv p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande m(cid:134)nader – efter detta skall bes(cid:148)karen anses vara bosatt p(cid:134) orten (ur statistisk synpunkt). iii) Det huvudsakliga syftet med bes(cid:148)ket skall vara ett annat (cid:132)n att ut(cid:148)va en verksamhet f(cid:148)r vilken betalning utg(cid:134)r p(cid:134) den bes(cid:148)kta platsen, vilket utesluter arbetsinvandring. F(cid:148)ljande kategorier av resen(cid:132)rer skall inte ing(cid:134) i kategorin internationella bes(cid:148)kares ankomster och avresor: i) Personer som reser in i eller ut ur ett land som in- eller utvandrare, inklusive personer som de f(cid:148)rs(cid:148)rjer och som reser med dem eller ansluter sig till dem. ii) Personer som bor i ett gr(cid:132)nsomr(cid:134)de och arbetar i ett annat land, s(cid:134) kallade gr(cid:132)nsarbetare. iii) Diplomater, konsulattj(cid:132)nstem(cid:132)n och personal tillh(cid:148)rande f(cid:148)rsvarsmakten n(cid:132)r de reser fr(cid:134)n sitt ursprungs- land till tj(cid:132)nstg(cid:148)ringslandet och vice versa, inklusive personer som de f(cid:148)rs(cid:148)rjer och anst(cid:132)llda i hush(cid:134)llet som reser med dem eller ansluter sig till dem. iv) Personer som reser som flyktingar eller nomader. v) Personer p(cid:134) genomresa som inte formellt kommer in i landet genom passkontrollen, s(cid:134) som transitpassa- gerare p(cid:134) flygplatser som under en kort tid stannar p(cid:134) ett f(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)let avskilt omr(cid:134)de i flygterminalen eller fartygspassagerare som inte till(cid:134)ts g(cid:134) i land. Denna kategori omfattar (cid:132)ven passagerare som f(cid:148)rflyttas direkt mellan flygplatser eller andra terminaler. Andra passagerare p(cid:134) genomresa i ett land klassificeras som bes(cid:148)kare. F(cid:148)ljande resekategorier skall inte ing(cid:134) i inhemska bes(cid:148)kares ankomster och avresor: i) ii) Personer bosatta i landet som reser till en annan ort i landet i avsikt att bos(cid:132)tta sig d(cid:132)r. Personer som reser till en annan ort i landet f(cid:148)r att utf(cid:148)ra ett avl(cid:148)nat arbete p(cid:134) bes(cid:148)ksorten. iii) Personer som reser f(cid:148)r att tillf(cid:132)lligt arbeta p(cid:134) institutioner inom landet. iv) Personer som reser regelbundet eller ofta mellan angr(cid:132)nsande orter f(cid:148)r att arbeta eller studera. v) Nomader och personer utan fast bostad. vi) Milit(cid:132)rer p(cid:134) man(cid:148)ver. Avsnitt C i bilagan till direktivet ber(cid:148)r endast turister och resor med (cid:148)vernattning. Allts(cid:134) ing(cid:134)r inte dagsbes(cid:148)- kare och dagsresor. Kryssningar kan skiljas ut redan i b(cid:148)rjan av unders(cid:148)kningen (beroede p(cid:134) vilket slags unders(cid:148)kning det r(cid:148)r sig om), likas(cid:134) resor med (cid:148)vernattning p(cid:134) en eller flera orter. Vanlig omgivning Definition En persons vanliga omgivning utg(cid:148)rs av omr(cid:134)det n(cid:132)rmast hans eller hennes hem, arbets- eller studieplats samt andra platser som han eller hon ofta bes(cid:148)ker. Begreppet ”vanlig omgivning” har f(cid:148)ljande tv(cid:134) dimensioner: avst(cid:134)nd och regelbundenhet. Platser som (cid:132)r bel(cid:132)gna i n(cid:132)rheten av en persons bos(cid:132)ttningsort utg(cid:148)r ocks(cid:134) en del av den vanliga omgivningen (cid:132)ven om sj(cid:132)lva platserna s(cid:132)llan bes(cid:148)ks. Platser som en person bes(cid:148)ker ofta och rutinm(cid:132)ssigt – i genomsnitt minst en g(cid:134)ng per vecka – anses utg(cid:148)ra en del av hans eller hennes vanliga omgivning (cid:132)ven om dessa platser (cid:132)r bel(cid:132)gna p(cid:134) ett avsev(cid:132)rt avst(cid:134)nd fr(cid:134)n bos(cid:132)ttningsorten (eller i ett annat land). Var och en har bara en vanlig omgivning och begreppet kan till(cid:132)mpas b(cid:134)de p(cid:134) inhemsk och p(cid:134) internationell turism. Personer som arbetar med transporter (lastbilschauff(cid:148)rer, j(cid:132)rnv(cid:132)gspersonal, piloter och flygv(cid:132)rdinnor etc. ), resande representanter eller agenter inne- fattas i begreppet turism som aff(cid:132)rsresande, s(cid:134)vida inte deras resor och d(cid:134) i synnerhet inrikesresorna best(cid:134)r av rutinresor som f(cid:148)retas ofta – i s(cid:134) fall kan de uteslutas genom kriteriet om den vanliga omgivningen. L 9/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Resans syfte Definition Det finns endast ett huvudsyfte med varje resa, utan vilket resan inte skulle ha f(cid:148)retagits. I direktivet skiljer man mellan tv(cid:134) olika syften med att resa: i) ii) Aff(cid:132)rs- och yrkesm(cid:132)ssigt syfte. Semester, rekreation och fritid. Semesterresor p(cid:134) grund av ”bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner” b(cid:148)r ing(cid:134) i ii). Ursprungsort/ursprungsland Definition Detta (cid:132)r den ort/det land som resan utg(cid:134)r ifr(cid:134)n. Dessa (cid:132)r vanligtvis desamma som bos(cid:132)ttningsorten och bos(cid:132)ttningslandet. Resan kan (cid:132)ven inledas p(cid:134) studieorten eller orten d(cid:132)r vederb(cid:148)rande arbetar. Detta (cid:132)r inte relevant f(cid:148)r turismen eftersom bos(cid:132)ttningsorten fortfarande anses vara ursprungsorten. N(cid:132)r m(cid:132)nniskor under den tid d(cid:134) unders(cid:148)k- ningen genomf(cid:148)rs bor n(cid:134)gon annanstans (cid:132)n p(cid:134) sin vanliga bos(cid:132)ttningsort (t. ex. korttidsinvandrare och s(cid:132)songsarbetare) kan den orten anses vara ursprungsorten. I fr(cid:134)ga om endagsresor kan ursprungsorten vara personens andra fasta bostad, (cid:132)ven om det (cid:132)r sk(cid:132)l att skilja mellan s(cid:134)dana resor och s(cid:134)dana som f(cid:148)retas med den prim(cid:132)ra bostaden som utg(cid:134)ngspunkt. 2. 2 DEFINITIONER P(cid:143) VARIABLERNA 2. 2. 1 Uppgifter om turismens omfattning Antal turister (personer som (cid:132)gnar sig (cid:134)t att turista) Definition Bes(cid:148)kare som tillbringar minst en natt i privat eller kollektivt logi p(cid:134) den ort/i det land de bes(cid:148)ker. Antal turistresor Definition Resor som g(cid:148)rs av turister, dvs. resor med (cid:148)vernattning. N(cid:132)r det g(cid:132)ller utg(cid:134)ende resor med en geografisk uppdelning p(cid:134) hela v(cid:132)rlden, kan resm(cid:134)l f(cid:148)rst(cid:134)s p(cid:134) olika s(cid:132)tt. Det kan vara den plats som bes(cid:148)karen betraktar som den viktigaste bes(cid:148)ksorten (det motiverande resm(cid:134)let), den plats d(cid:132)r bes(cid:148)karen stannar l(cid:132)ngst (det tidsm(cid:132)ssiga resm(cid:134)let) eller i) ii) iii) den plats som ligger l(cid:132)ngst bort (det avst(cid:134)ndsm(cid:132)ssiga resm(cid:134)let). Det kan vara av intresse att k(cid:132)nna till alla dessa resm(cid:134)l liksom mindre viktiga resm(cid:134)l under genomresan. Huvudresm(cid:134)let (ort, land) skall h(cid:134)llas is(cid:132)r fr(cid:134)n andra resm(cid:134)l. Huvudresm(cid:134)let (cid:132)r f(cid:148)rknippat med resans huvudsakliga syfte och d(cid:132)rf(cid:148)r skall huvudm(cid:134)let antas vara i) – den plats som bes(cid:148)karen betraktar som huvudresm(cid:134)let. Om respondenten har sv(cid:134)rt att best(cid:132)mma sig f(cid:148)r vilket det (cid:132)r (t. ex. n(cid:132)r det r(cid:148)r sig om en rundresa) kan huvudresm(cid:134)let sekund(cid:132)rt antas vara ii) – den plats d(cid:132)r bes(cid:148)karen tillbringade flest n(cid:132)tter eller, om det finns flera s(cid:134)dana platser, iii) den plats som ligger l(cid:132)ngst bort. Antal turistresor (uppdelade efter avresem(cid:134)nad) Definition Resor som g(cid:148)rs av turister, dvs. resor med (cid:148)vernattning, redovisade efter avresem(cid:134)nad. Veckodag och (cid:134)rstid kan ofta erh(cid:134)llas utifr(cid:134)n datum. Observera att om hemkomstdatum efterfr(cid:134)gas j(cid:132)mte avresedatum, beh(cid:148)ver skillnaden inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis vara detsamma som resans l(cid:132)ngd. Man m(cid:134)ste vara uppm(cid:132)rksam och inte inkludera dagsbes(cid:148)k – datumen kan vara olika utan att resan har medf(cid:148)rt n(cid:134)gon (cid:148)vernattning. Av denna anledning m(cid:134)ste man specifikt fr(cid:134)ga efter antalet (cid:148)vernattningar (bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd). Antal turistn(cid:132)tter ((cid:148)vernattningar) Definition En turistnatt ((cid:148)vernattning) (cid:132)r varje natt som en g(cid:132)st faktiskt tillbringar (sover eller stannar) eller (cid:132)r registrerad (hans/hennes fysiska n(cid:132)rvaro (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndig) p(cid:134) ett kollektivt logi eller p(cid:134) ett privat logi. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/33 Det rekommenderas att man redovisar alla l(cid:132)nder under en resa d(cid:132)r bes(cid:148)k med (cid:148)vernattning har gjorts. N(cid:132)tter ombord p(cid:134) ett fartyg eller p(cid:134) ett t(cid:134)g som f(cid:148)rflyttar sig fr(cid:134)n ett land till ett annat h(cid:148)r till kategorin utg(cid:134)ende resor med (cid:148)vernattningar men de tillbringas inte i n(cid:134)got enskilt land. Dessa skall helst h(cid:132)nf(cid:148)ras till kategorin ”kryssningar” eller gruppen ”ej angivet”. Om n(cid:132)tterna tillbringas ombord n(cid:132)r fartyget ligger i hamn kan passagerarna antingen ha tillst(cid:134)nd att g(cid:134) i land eller inte. Om passagerarna f(cid:134)r g(cid:134) i land kan n(cid:132)tterna i princip h(cid:132)nf(cid:148)ras till det landet, s(cid:134) att de anses tillbringade i en s(cid:132)rskild form av logi (ett allm(cid:132)nt transportmedel), men (cid:132)ven i detta fall rekommenderas kategorin ”kryssningar”. 2. 2. 2 Uppgifter om resans s(cid:132)rdrag Uppgifter om resans s(cid:132)rdrag efterfr(cid:134)gas f(cid:148)r varje resa. Varje resa har ett huvudsyfte men det kan (cid:132)ven finnas sekund(cid:132)ra syften, flera bes(cid:148)k eventuellt med olika syften och flera olika slags aktiviteter. Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd Definition Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd f(cid:148)r resor med (cid:148)vernattning definieras som antalet (cid:148)vernattningar. Uppgift m(cid:134)ste beg(cid:132)ras om det faktiska antalet (cid:148)vernattningar – det kan inte ber(cid:132)knas utifr(cid:134)n datum f(cid:148)r avresa och (cid:134)terresa. Organiseringen av resan I direktivet anges f(cid:148)ljande kategorier av organisering av resor: i) Direktbokning hos logi-/transportarrang(cid:148)r ii) Anv(cid:132)ndande av resebyr(cid:134), researrang(cid:148)r: — Paketresor Paketresor Definition Paketresor (cid:132)r en kombination av resetj(cid:132)nster som planeras p(cid:134) f(cid:148)rhand, d(cid:132)r (cid:134)tminstone transport och logi eller n(cid:134)got av detta ing(cid:134)r, och dessutom n(cid:134)gon annan viktig form av turisttj(cid:132)nster. Inkvartering i transportmedel, enbart i samband med transporten, (cid:132)r inte en paketresa. Det kan (cid:132)ven ing(cid:134) frukost, transport fr(cid:134)n flygplats till inkvarteringen, sightseeing etc. i paketresan. Huvudsakligt transportmedel Definition Med huvudsakligt transportmedel avses det transportmedel som anv(cid:132)nds f(cid:148)r den l(cid:132)ngsta etappen av resan. Tranportmedlen omfattar f(cid:148)ljande: Flyg Detta omfattar: — Regulj(cid:132)rt flyg (CPA 62. 10. 10): f(cid:148)rsta klass, business class, turistklass och APEX/SUPERPEX. — Icke-regulj(cid:132)rt flyg, inklusive taxiflyg (CPA 62. 20. 10). — Annan lufttransport. — Hyra av luftfartyg (CPA 62. 20. 30, CPA 71. 23. 10). — Annat (delvis CPA 71. 40. 14, CPA 92. 71. 12). Vattenv(cid:132)g Detta omfattar: — F(cid:132)rja p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar (CPA 61. 20. 11). — F(cid:132)rja (cid:148)ver hav eller i kustsj(cid:148)fart (CPA 61. 10. 11). — Kryssning eller annan passagerartransport (sj(cid:148)taxi, utflykter, sightseeing) p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar och p(cid:134) hav eller i kustsj(cid:148)fart (CPA 61. 20. 12). — Annan sj(cid:148)transport: hyra av fartyg eller b(cid:134)tar (CPA 61. 10. 31, CPA 61. 20. 31, CPA 71. 22. 10), fritidsb(cid:134)tar, inkl. roddb(cid:134)tar och (cid:148)vriga (delvis CPA 71. 40. 14, CPA 92. 72. 12). L 9/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Land J(cid:132)rnv(cid:132)g Detta omfattar: H(cid:148)ghastighetst(cid:134)g, andra fj(cid:132)rrt(cid:134)g (CPA 60. 10. 11, CPA 60. 10. 12), lokalt(cid:134)g, tunnelbana (CPA 60. 21. 10) Linjebundna bussar och andra bussar (i regulj(cid:132)r trafik och turistbuss) Detta omfattar: — Linjebundna bussar (CPA 60. 21. 31, CPA 60. 21. 32), stads- och f(cid:148)rortsbussar, tr(cid:134)dbussar och sp(cid:134)rvagnar (CPA 60. 21. 21, CPA 60. 21. 22). — Icke-linjebundna bussar, hyra av bussar, rundturer och sightseeing (CPA 60. 23. 11, CPA 60. 23. 12 och delvis CPA 71. 21. 15). Privata och hyrda fordon Detta omfattar: — Privata fordon: cykel (delvis CPA 71. 40. 14), moped, motorcykel, (delvis CPA 71. 21. 14), personbil (exklusive taxi och hyrbil) (inklusive bilar tillh(cid:148)rande v(cid:132)nner eller sl(cid:132)ktningar), sk(cid:134)pbil, lastbil (delvis CPA 71. 10. 10, CPA 71. 21. 11). — Hyrda fordon: hyrbil (exklusive bussar) (delvis CPA 71. 10. 10), taxi (CPA 60. 22. 11, CPA 60. 22. 12), annat hyrt fordon. (cid:153)vrigt Detta omfattar: — F(cid:148)rflyttning till fots, fordon som dras av djur, ridning (CPA 60. 23. 13 och delvis CPA 71. 21. 15), linbana, kabinbana och skidlift (CPA 60. 21. 41), annat (CPA 60. 21. 42, CPA 60. 23. 14). Huvudsakligt logi Definition Med huvudsakligt logi avses den form av logi d(cid:132)r flest (cid:148)vernattningar har gjorts. F(cid:148)r definition av kategorier av inkvartering f(cid:148)r turister, se 1. 1. 2. 2. 3 Turistprofilstatistik Antal turister uppdelade efter k(cid:148)n Enligt direktivet kr(cid:132)vs endast antalet (cid:148)vernattande turister uppdelade efter k(cid:148)n, men i allm(cid:132)nhet kan detta knytas till vilken slags resa som helst som en bes(cid:148)kare f(cid:148)retar. Antal turister uppdelade efter (cid:134)lder (cid:143)lder eller f(cid:148)delse(cid:134)r skall redovisas. Om m(cid:148)jligt skall helst (cid:134)ldern p(cid:134) samtliga som deltar i turistresan redovisas. 2. 2. 4 Turistutgifter Utgifter (nationell valuta) f(cid:148)r turistresor Definition De totala utgifter f(cid:148)r konsumtion som en bes(cid:148)kare har eller n(cid:134)gon annan har f(cid:148)r bes(cid:148)karens r(cid:132)kning f(cid:148)r sj(cid:132)lva resan och under vistelsen p(cid:134) resm(cid:134)let. Utgifterna (cid:132)r ett av en resas s(cid:132)rdrag men de kan (cid:132)ven ackumuleras p(cid:134) individuell eller nationell niv(cid:134). Genom att dividera utgifterna med resans l(cid:132)ngd erh(cid:134)ller man de genomsnittliga dagliga utgifterna. Turistutgifterna omfattar en m(cid:134)ngfald av olika utgiftsposter, allt fr(cid:134)n k(cid:148)p av konsumtionsvaror och tj(cid:132)nster som ing(cid:134)r i sj(cid:132)lva resandet och bes(cid:148)ken till k(cid:148)p av sm(cid:134) varaktiga konsumtionsvaror f(cid:148)r personligt bruk, souvenir och presenter till familj och v(cid:132)nner. F(cid:148)ljande utl(cid:132)gg och f(cid:148)rv(cid:132)rv skall inte ing(cid:134) i turistutgifterna ((cid:132)ven om uppgift om dem kan beg(cid:132)ras i unders(cid:148)kningarna f(cid:148)r andra (cid:132)ndam(cid:134)l): i) Ink(cid:148)p f(cid:148)r kommersiella (cid:132)ndam(cid:134)l, dvs. (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljning, oberoende av kategori av bes(cid:148)kare och ink(cid:148)p som g(cid:148)rs f(cid:148)r arbetsgivarens r(cid:132)kning av bes(cid:148)kare p(cid:134) aff(cid:132)rsresa. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/35 ii) Kapitalinvesteringar eller kapitaltransaktioner som g(cid:148)rs av bes(cid:148)kare, i fr(cid:134)ga om t. ex. mark, bost(cid:132)der, fastigheter, konstverk och andra v(cid:132)sentliga f(cid:148)rv(cid:132)rv (t. ex. bilar, husvagnar, b(cid:134)tar, fritidsbost(cid:132)der), (cid:132)ven om de kommer att anv(cid:132)ndas f(cid:148)r turistresor i framtiden. iii) Kontanta medel som ges till sl(cid:132)ktingar eller v(cid:132)nner under resan och som inte (cid:132)r betalning f(cid:148)r turistvaror eller turisttj(cid:132)nster, likas(cid:134) g(cid:134)vor till institutioner. Utgifterna klassificeras enligt f(cid:148)ljande: Resor, semestrar, paketresor Detta omfattar f(cid:148)ljande: — Logi (med mat d(cid:132)r detta ing(cid:134)r, helpension/halvpension kan (cid:132)ven anges separat). — Transport. — F(cid:148)rs(cid:132)kring. — Annat (lokala transporter, utflykter med guide, intr(cid:132)desavgifter, underh(cid:134)llning etc. ). Logi (med mat d(cid:132)r detta ing(cid:134)r i priset f(cid:148)r logi, helpension/halvpension kan (cid:132)ven anges separat). Mat och dryck (som kan s(cid:132)rskiljas fr(cid:134)n logi; p(cid:134) restauranger, cafeterior, barer, minibarer etc. ; inklusive detaljhandel). Detta omfattar: drycker, m(cid:134)ltider, mellanm(cid:134)l och tilltugg. Transport Detta omfattar f(cid:148)ljande: — Biljetter: till resm(cid:134)let och tillbaka, inom det allm(cid:132)nna transportv(cid:132)sendet p(cid:134) resm(cid:134)let, taxi. — Anv(cid:132)ndning av fordon: kostnad f(cid:148)r bensin eller diesel (faktisk f(cid:148)rbrukning eller ocks(cid:134) en skattning), parkeringsavgifter, annat (t. ex. hyra av fordon). Rekreation, kulturevenemang, sport Detta omfattar f(cid:148)ljande: — Guidade utflykter. — Sport (hyra av utrustning och anl(cid:132)ggningar). — Kulturevenemang (intr(cid:132)de, inklusive biljetter som k(cid:148)ps i f(cid:148)rv(cid:132)g). — N(cid:148)jen och rekreation (intr(cid:132)desavgifter etc. ). Ink(cid:148)p Detta omfattar f(cid:148)ljande: — Ink(cid:148)p f(cid:148)re resan av artiklar som skall anv(cid:132)ndas p(cid:134) resan. — Ink(cid:148)p av artiklar som tas med hem (inklusive mat och dryck, g(cid:134)vor och souvenir, kl(cid:132)der, skor, annat). — Ink(cid:148)p av artiklar som skall konsumeras under resan (inklusive mat och dryck). Andra utgifter Detta omfattar f(cid:148)ljande: — Utgifter f(cid:148)r konferenser, m(cid:148)ten (deltagaravgift, kopieringskostnader, program och material, b(cid:148)cker, tidningar och prenumerationer i anslutning till konferensen, (cid:134)rsavgift till organisationen). — F(cid:148)rs(cid:132)kring. — Telefonsamtal. — (cid:153)vrigt (t. ex. brevkostnader, filmframkallning, avgifter vid valutav(cid:132)xling etc. ). Enligt direktivet skall uppgifter om totala turistutgifter f(cid:148)r resan l(cid:132)mnas och d(cid:132)rav utgifter f(cid:148)r ”resor, semestrar och paketresor”. L 9/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 BILAGA II N(cid:132)rmare f(cid:148)reskrifter f(cid:148)r datarapporteringen 1. KAPACITETEN HOS KOLLEKTIVA LOGIN: Lokala enheter p(cid:134) det nationella territoriet Det g(cid:148)rs skillnad mellan de uppgifter som m(cid:134)ste rapporteras i enlighet med direktivet (obligatoriska) och de uppgifter som rapporteras p(cid:134) frivillig grund. Alla uppgifter som l(cid:132)mnas p(cid:134) frivillig grund anges i kursiv stil. Koderna h(cid:132)nf(cid:148)r sig till det variabelnummer som anges i bilagan till direktivet. Nummer A. 1. 1 och A. 1. 2: Antal anl(cid:132)ggningar, rum och b(cid:132)ddar Variabel: Antal anl(cid:132)ggningar Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 1 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS III-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Variabel: Antal rum Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 2 Rader Kolumner Totalt i landet Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Regioner (NUTS III-niv(cid:134)) Variabel: Antal b(cid:132)ddar Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 3 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS III-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/37 2. BEL(cid:142)GGNING I KOLLEKTIVA LOGIN: inhemska och inkommande turister Nummer B. 1. 1 och B. 1. 2: Ankomster och (cid:148)vernattningar (bosatta och ej bosatta) Variabel: Ankomster (bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 4 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS II-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Variabel: (cid:153)vernattningar (bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 5 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS II-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Variabel: Ankomster (ej bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 6 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS II-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar Variabel: (cid:153)vernattningar (ej bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 7 Rader Kolumner Totalt i landet Regioner (NUTS II-niv(cid:134)) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar: — Campingplatser — Semesterbost(cid:132)der — (cid:153)vriga kollektiva anl(cid:132)ggningar L 9/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Nummer B. 1. 3: Ankomster och (cid:148)vernattningar (ej bosatta): uppdelning efter bos(cid:132)ttningsland Variabel: Ankomster (ej bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis, uppdelning efter m(cid:134)nad Tabeller T8, T8. 1. T8. 12 Rader Kolumner Geografiska omr(cid:134)den (1) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. Variabel: (cid:153)vernattningar (ej bosatta) Frekvens: (cid:143)rsvis, uppdelning efter m(cid:134)nad Tabeller T9, T9. 1. T9. 12 Rader Kolumner Geografiska omr(cid:134)den (1) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. Nummer B. 2: M(cid:134)nadsrapportering av ankomster och (cid:148)vernattningar (bosatta och ej bosatta) Variabel: Ankomster (bosatta) Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 10 Rader Kolumner Totalt i landet Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi Variabel: (cid:153)vernattningar (bosatta) Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 11 Rader Kolumner Totalt i landet Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi Variabel: Ankomster (ej bosatta) Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 12 Rader Kolumner Totalt i landet Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/39 Variabel: (cid:153)vernattningar (ej bosatta) Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 13 Rader Kolumner Totalt i landet Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi Variabel: Bruttoutnyttjande av b(cid:132)ddar Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 14 Rader Kolumner Nationell niv(cid:134) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar Variabel: Nettoutnyttjande av b(cid:132)ddar Frekvens: M(cid:134)nadsvis Tabell 15 Rader Kolumner Nationell niv(cid:134) Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar 3. EFTERFR(cid:143)GAN INOM TURISMEN: INHEMSK OCH UTG(cid:143)ENDE TURISM (exklusive endagsresor) Nummer C. 1. 1. 1: Antal turister (kopplat till C. 1. 3. 1 och C. 1. 3. 2) Variabel: Antal turister (personer som (cid:132)gnar sig (cid:134)t att turista) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 16 Rader Kolumner Totalt K(cid:148)n — Man — Kvinna (cid:143)lder (1) Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. L 9/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Variabel: Antal turister Frekvens: Kvartalsvis Tabell 17 Totalt K(cid:148)n — Man — Kvinna Rader Kolumner Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende Alla semesterresor Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende Aff(cid:132)rsresor Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor — b(cid:134)de inhemska och utg(cid:134)ende Nummer C. 1. 1. 2: Antal turistresor Variabel: Antal resor Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 18 Rader Kolumner Totalt Semesterresor om 4 dagar eller fler Uppdelade efter kalenderm(cid:134)nad Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) K(cid:148)n — Man — Kvinna (cid:143)lder (1) Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — endast inhemska resor — endast utg(cid:134)ende resor (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/41 Variabel: Antal resor Frekvens: Kvartalsvis Tabell 19 Rader Kolumner Totalt Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Uppdelade efter kalenderm(cid:134)nad Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd — mellan 1 och 3 n(cid:132)tter — 4 eller fler p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande n(cid:132)tter Huvudsakligt logi — Hotell och liknande anl(cid:132)gg- ningar — Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar — Specialiserade anl(cid:132)ggningar — Privat logi K(cid:148)n — Man — Kvinna Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Alla semesterresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Aff(cid:132)rsresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Nummer C. 1. 1. 4: Antal (cid:148)vernattningar Variabel: Antal (cid:148)vernattningar Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 20 Rader Kolumner Totalt Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Efter kalenderm(cid:134)nad Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) K(cid:148)n — Man — Kvinna (cid:143)lder (1) Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller mer Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. L 9/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Variabel: Antal (cid:148)vernattningar Frekvens: Kvartalsvis Tabell 21 Rader Kolumner Totalt Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller mer Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd — mellan 1 och 3 n(cid:132)tter — 4 eller fler p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor n(cid:132)tter Efter kalenderm(cid:134)nad Huvudsakligt logi — Hotell och liknande anl(cid:132)gg- ningar — Andra ningar kollektiva anl(cid:132)gg- — Specialiserade anl(cid:132)ggningar — Privat logi K(cid:148)n — Man — Kvinna Alla semesterresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Aff(cid:132)rsresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Nummer C. 1. 1. 3 och C. 1. 1. 4: Antal utg(cid:134)ende resor och (cid:148)vernattningar efter geografisk uppdelning Variabel: Antal resor Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 22 Rader Kolumner Totalt Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller mer Geografisk uppdelning (1) Totalt Alla semesterresor Totalt D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt Aff(cid:132)rsresor Totalt (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/43 Variabel: Antal (cid:148)vernattningar Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 23 Rader Kolumner Totalt Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller mer Geografisk uppdelning (1) Totalt Alla semesterresor Totalt D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt Aff(cid:132)rsresor Totalt (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. H(cid:132)rledda uppgifter – nummer C. 1. 1. 2: Antal utg(cid:134)ende resor och (cid:148)vernattningar efter geografiskt resm(cid:134)l uppdelade efter andra variabler Variabel: Antal resor (om fyra eller fler p(cid:134)f(cid:148)ljande n(cid:132)tter) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 24 Rader Kolumner Totalt Geografisk uppdelning (1) K(cid:148)n — Man — Kvinna Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) (cid:143)lder (1) (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. Variabel: Antal (cid:148)vernattningar (om fyra eller fler p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande n(cid:132)tter) Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 25 Rader Kolumner Totalt Geografisk uppdelning (1) K(cid:148)n — Man — Kvinna Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) (cid:143)lder (1) (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. L 9/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 Nummer C. 1. 4. 1: Utgifter f(cid:148)r turistresor Variabel: Turistutgifter – Totalt Frekvens: (cid:143)rsvis, kvartalsvis Tabell 26 Rader Kolumner Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt K(cid:148)n — Man — Kvinna Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) (cid:143)lder (1) Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Alla semesterresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor D(cid:132)rav bes(cid:148)k hos sl(cid:132)kt och v(cid:132)nner Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Aff(cid:132)rsresor Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. Variabel: Turistutgifter – paketresor Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 27 Rader Kolumner Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt — inhemska resor — utg(cid:134)ende resor Totalt K(cid:148)n — Man — Kvinna Bes(cid:148)kets l(cid:132)ngd (1) Organiseringen av resan (1) Huvudsakligt transportmedel (1) Huvudsakligt logi (1) (cid:143)lder (1) (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/45 Variabel: Turistutgifter – Totalt Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 28 Rader Kolumner Geografisk uppdelning (1) Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt Alla semesterresor Totalt Aff(cid:132)rsresor Totalt (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. Variabel: Turistutgifter - paketresor Frekvens: (cid:143)rsvis Tabell 29 Rader Kolumner Geografisk uppdelning (1) Semesterresor om 4 n(cid:132)tter eller fler Totalt (1) Uppdelning angiven i bilagan till direktivet. L 9/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 1999 BILAGA III Undantag som beviljats medlemsstaterna De undantag som beviljats medlemsstaterna enligt nedan f(cid:148)ljande uppr(cid:132)kning g(cid:132)ller referensperioder, datarap- portering och partiella undantag, dvs. uppdelning av variabler. Angivna koder h(cid:132)nf(cid:148)r sig till variabelnumret i bilagan till direktivet. Belgien — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Uppskov med datarapportering avseende prelimin(cid:132)ra kvartalsdata f(cid:148)r 1997. Tyskland — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Referensperioden 1996 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. Spanien — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: Ofullst(cid:132)ndig datainsamling avseende ”Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar” f(cid:148)r 1996 och 1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata och 1997 vad g(cid:132)ller m(cid:134)nadsdata. Frankrike — A. 1. 1: Antal b(cid:132)ddar i ”Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar” f(cid:148)r 1996–1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: Referensperioderna 1996–1997 f(cid:148)r (cid:134)rsdata och 1997 f(cid:148)r m(cid:134)nadsdata om ”Campingsplatser” och ”Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar”. Irland — A. 1. 1, B. 1. 1, B. 1. 3, B. 2. 1, B. 2. 2: Data om oregistrerade ”Bed and Breakfast”-st(cid:132)llen f(cid:148)r 1996–1998 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata och 1997–1998 vad g(cid:132)ller m(cid:134)nadsdata. — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: Referensperioden 1997 f(cid:148)r m(cid:134)nadsdata och 1996–1997 f(cid:148)r (cid:134)rsdata. Ofullst(cid:132)ndig datainsamling i fr(cid:134)ga om ”Andra anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r kollektivt logi” f(cid:148)r 1996–1998 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata och 1997–1998 vad g(cid:132)ller m(cid:134)nadsdata. — B. 1. 3: Uppdelning efter bos(cid:132)ttningsland under 1996–1998. — B. 2. 1, B. 2. 2: Referensperioden 1997 f(cid:148)r m(cid:134)nadsdata. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Referensperioden 1997 vad g(cid:132)ller kvartalsdata och 1996–1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. Italien — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3: Sex m(cid:134)naders uppskov med rapportering av (cid:134)rsdata f(cid:148)r 1996–1997. — B. 2. 1, B. 2. 2: Sex m(cid:134)naders uppskov med rapportering av m(cid:134)nadsdata f(cid:148)r 1997. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Tolv m(cid:134)naders uppskov med rapportering av (cid:134)rsdata f(cid:148)r 1996 och kvartalsdata f(cid:148)r 1997. Luxemburg — A. 1. 2: Antal b(cid:132)ddar i ”Andra kollektiva anl(cid:132)ggningar” vad g(cid:132)ller 1996. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Referensperioden 1996–1997 f(cid:148)r (cid:134)rsdata. (cid:153)sterrike — A. 1. 1, A. 1. 2: Inf(cid:148)rande av ”Semesterbost(cid:132)der” under ”Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar” f(cid:148)r 1996–1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. — B. 1, B. 2: Inf(cid:148)rande av ”Semesterbost(cid:132)der” under ”Hotell och liknande anl(cid:132)ggningar” fram till oktober 1997 vad g(cid:132)ller m(cid:134)nadsdata och 1996–1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. — B. 1. 3: Uppdelning efter bos(cid:132)ttningsland 1996–1997. — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: Referensperioderna 1996–1997 avseende (cid:134)rsdata och 1997–1999 avseende kvartalsdata. 15. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/47 Portugal — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: Referensperiod 1997 avseende m(cid:134)nadsdata och 1996–1997 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata (cid:148)ver ”Semesterbost(cid:132)der”. Sverige — B. 1. 3: Referensperioderna 1996–1997 avseende (cid:134)rsdata. — B. 2. 1: Referensperioden 1997 vad g(cid:132)ller m(cid:134)nadsdata. — C. 1. 1. 1: Referensperioden 1997 vad g(cid:132)ller kvartalsdata och 1996 n(cid:132)r det g(cid:132)ller (cid:134)rsdata. — C. 1. 3: Referensperioden 1997 avseende kvartalsdata och 1996 vad g(cid:132)ller (cid:134)rsdata


title: 1999/663/CE: Decisione della Commissione, del 9 dicembre 1998, relativa agli aiuti concessi dalla Germania alla Maschinenfabrik Sangerhausen (Samag) [notificata con il numero C(1998) 4274] (Testo rilevante ai fini del SEE) (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to undertakings
control of State aid
iron and steel industry

formats: html pdf print

text: 9. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 263/19 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 9 dicembre 1998 relativa agli aiuti concessi dalla Germania alla Maschinenfabrik Sangerhausen (Samag) [notificata con il numero C(1998) 4274] (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/663/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 93, paragrafo 2, primo comma, visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l'articolo 62, paragrafo 1, lettera a), dopo aver invitato gli conformemente ai detti articoli, interessati a presentare osservazioni del progetto di aiuto, non essendo certa se si trattasse di una misura generale o se si configurasse come un aiuto ai sensi dell'articolo 92, paragrafo 1, del trattato. La decisione della Commissione è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee (1), in una comunicazione in cui si interessati a trasmettere le loro osservazioni. invitavano i terzi considerando quanto segue: I La Maschinenfabrik Sangerhausen GmbH i. K. (in appresso: «Samag» è stata privatizzata nel giugno del 1991. Il 1o luglio 1994 è stata avviata la procedura di esecuzione concorsuale («Gesamtvollstreckungsverfahren»), specificamente prevista per le imprese situate nei nuovi Länder, a causa della sua situazione di insolvenza e del suo eccessivo indebitamento. Con lettera del 14 luglio 1994, la Germania ha notificato gli aiuti, dell'am- montare di 2 milioni di DEM, che il Land Sassonia-Anhalt aveva stanziato a favore di Samag. Il 1o febbraio 1995, la Commissione ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 93, paragrafo 2, del trattato in relazione agli aiuti erogati, in forma di contributi, per finan- ziare il recupero di attività all'estero o di attività oggetto di un patto di riservato dominio nonché per sostenere nel breve periodo il proseguimento dell'attività dell'impresa. Il Land aveva fondi per agevolare la liquidazione inizialmente stanziato i dell'impresa nell'interesse dei dipendenti, dei fornitori e degli altri creditori, mentre si cercava di trovare un nuovo investitore che potesse acquistare l'impresa o parte di essa, ovvero, in caso di esecuzione concorsuale, per poter soddisfare i creditori, cosa che sarebbe stata altrimenti impossibile per mancanza di massa patrimoniale. Dall'avvio della procedura di esecuzione concor- suale sul patrimonio di Samag, gli aiuti concessi sono stati utilizzati per il regolare svolgimento dell'attività. Del suddetto importo di 2 milioni di DEM, una quota pari a 50 000 DEM è stata impiegata per il rimborso di interessi passivi relativi ad un prestito assunto dal curatore fallimentare per il prefinanziamento delle indennità di fallimento da versare ai lavoratori a seguito dell'insolvenza dell'impresa. La Commis- sione aveva espresso dei dubbi circa il carettere di questa parte II In diverse lettere inviate in data 28 marzo, 4 maggio e 23 novembre 1995, nonché 12 giugno e 20 dicembre 1996, le autorità tedesche hanno trasmesso informazioni dettagliate circa gli aiuti in oggetto. In base a quanto comunicato, i fondi erano stati ripartiti nel seguente modo: — 50 000 DEM per il rimborso di interessi passivi connessi ad un prestito assunto dal curatore fallimentare per antici- pare le indennità di fallimento da versare ai lavoratori a seguito dell'insolvenza dell'impresa; — 770 000 DEM per l'acquisto di forniture per l'esecuzione di ordini in corso e per riscattare materiale oggetto di un patto di riservato dominio relativi all'attività principale di Samag, ad esclusione della fonderia; — 230 000 DEM per l'esecuzione di ordini della fonderia; — 350 000 DEM per pagamenti alle imprese di pubblica utilità (gas, acqua, elettricità; di cui 91 000 DEM per i mesi di luglio ed agosto), segnatamente a titolo prioritario a favore dell'attività della fonderia; — 600 000 DEM per il recupero di attività patrimoniali di Samag all'estero. Queste sovvenzioni hanno permesso di provvedere all'esecu- zione concorsuale in modo regolare. Senza tali fondi il falli- mento sarebbe stato chiuso immediatamente per mancanza di massa patrimoniale. (1) GU C 262 del 7. 10. 1995, pag. 16. L 263/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 10. 1999 Una volta terminata l'esecuzione di tutti gli ordini ancora in corso al momento dell'avvio della procedura di esecuzione concorsuale, Samag ha cessato interamente le proprie attività, compreso l'esercizio della fonderia (il 31 ottobre 1994). Non si è accettata alcuna nuova commessa. L'impresa è rimasta in esercizio per altri quattro mesi. Le attività patrimoniali sono state cedute separatamente nell'ambito di una procedura pubblica di gara. III Il Regno Unito ha espresso approvazione per l'avvio di un'inda- gine da parte della Commissione, argomentando che Samag non sembrava un'azienda redditizia a lungo termine e che il salvataggio dell'impresa di costruzione di macchine meccaniche e della fonderia avrebbe pregiudicato la concorrenza nel settore. A tale riguardo la Germania ha replicato che, visto che l'im- presa ha cessato tutte le sue attività, ogni commento circa tali affermazioni era superfluo. IV Il contributo di 1,95 milioni di DEM costituisce comunque un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 92, paragrafo 1, del trattato, in quanto favorisce una determinata impresa in un settore economico caratterizzato da un flusso significativo di scambi tra gli Stati membri. Resta da vedere se l'aiuto sia compatibile con il disposto dell'ar- ticolo 92, paragrafo 1, del trattato e con il mercato comune. Anche se il Land Sassonia-Anhalt è un'area assistita ai sensi dell'articolo 92, paragrafo 3, lettera a), del trattato, l'aiuto non può essere considerato una misura a favore dello sviluppo regionale, poiché il mantenimento dell'attività per un periodo così breve (quattro mesi) non contribuisce allo sviluppo regio- nale. È pertanto da escludere una deroga al divieto di conces- sione di aiuti, a norma dell'articolo 92, paragrafo 3, lettera a), del trattato. Gli aiuti in oggetto non si configurano neppure come misure di promozione di taluni settori economici, ai sensi dell'articolo 92, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto non soddi- sfano i criteri fissati dagli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio la ristrutturazione di imprese in diffi- coltà (1) (in appresso «gli orientamenti») per le ragioni sotto esposte. Le somme erogate non possono considerate aiuti al salvataggio, poiché non sono state concesse nella forma ammessa dagli orientamenti, che autorizzano unicamente gli aiuti di tesoreria sotto forma di garanzia di crediti o di crediti rimborsabili gravati da un tasso d'interesse equivalente a quello di mercato. Esse non possono neppure essere considerate degli aiuti alla ristrutturazione ai sensi degli orientamenti, poiché non si basano su un piano di ristrutturazione né servono a creare nuovi posti di lavoro. Considerato che dovevano servire unica- mente a portare a termine delle commesse e a trovare investi- tori in questione rappresentano degli aiuti al funzionamento incompatibili con le regole di concorrenza comunitarie. interessati ad acquistare l'impresa, gli aiuti Non essendo applicabili le deroghe di cui all'articolo 92, para- grafo 3, lettere a) o c), del trattato, l'aiuto di 1,95 milioni di DEM è incompatibile con il mercato unico. Un importo di 50 000 DEM è stato accordato dal Land per il rimborso degli interessi passivi relativi ad un prestito assunto dal curatore fallimentare per prefinanziare il versamento delle indennità di fallimento ai lavoratori a seguito dell'insolvenza dell'impresa. lavoro, in appresso: L'articolo 141, paragrafo a), dell'«Arbeitsförderungsgesetz» (legge sulla promozione del «ArbfG») statuisce che ogni lavoratore ha il diritto di percepire in caso di fallimento un'indennità di importo massimo pari a tre stipendi mensili, che non gli siano stati corrisposti a causa dell'insol- venza dell'azienda. La veste di debitore è assunta dalla «Bundes- anstalt für Arbeit» (Ente federale per il in appresso «BfA»). Qualora siano soddisfatte le condizioni previste dell'arti- colo 141, paragrafo a) e successivi dell'ArbfG, la BfA non gode di alcuna discrezionalità per quanto riguarda il versamento dell'indennità di fallimento. Con il pagamento dell'indennità di fallimento, secondo quanto statuisce l'articolo 141, paragrafo m), dell'ArbfG, il credito del dipendente nei confronti del datore di lavoro a titolo del suo salario viene trasferito alla BfA. lavoro, L'indennità di fallimento viene di norma corrisposta dalla BfA solo tre o quattro mesi dopo l'avvio del procedimento fallimen- tare. Onde permettere ai loro mantenimento, è prassi corrente (2) che un istituto di credito privato anticipi al lavoratore i fondi di cui abbisogna in forma di prestito. lavoratori di provvedere al Il diritto di regresso della BfA si fonda sulle disposizioni gene- rali del diritto fallimentare. In base al combinato disposto dell'articolo 13, paragrafo 2 e dell'articolo 17, paragrafo 3, comma 1, della normativa sulla procedura concorsuale, il credito della BfA è un credito ammesso allo stato passivo come credito privilegiato. Per tale motivo, il pagamento dell'indennità di fallimento costi- tuisce una misura sociale generale nell'ambito del procedi- mento fallimentare, in merito alla quale la BfA non dispone di alcuna discrezionalità. Nella fattispecie, il Land Sassonia-Anhalt ha erogato sovven- zioni per l'importo di 50 000 DEM, destinati al pagamento di interessi passivi relativi ad un prestito acceso dal curatore falli- mentare presso un istituto di credito privato, a beneficio dei dipendenti, per poter così anticipare l'indennità di fallimento a seguito dell'insolvenza dell'impresa. Il Land non ha chiesto che l'importo di 50 000 DEM fosse iscritto al passivo fallimentare. Gli interessi maturati sono stati regolarmente pagati mediante l'attivo fallimentare. Visto che nel caso in esame il Land non ha chiesto che gli interessi fossero iscritti al passivo fallimentare, la massa fallimentare aumenta di un eguale importo, il che rappresenta un vantaggio economico per l'impresa in falli- mento. Nella fattispecie, si tratta perciò di un aiuto ai sensi dell'articolo 92, paragrafo 1, del trattato. Al pari degli aiuti precedentemente esaminati, di importo pari a 1,95 milioni di DEM, tale aiuto non può beneficiare della deroga di cui all'arti- colo 92, paragrafo 3, del trattato; esso è pertanto incompatibile con il funzionamento del mercato unico e deve perciò essere restituito, (1) GU C 368 del 23. 12. 1994, pag. 12. (2) Decreto d'attuazione dell'11 ottobre 1989 del BfA, confermato dal «Bundessozialgericht» con giurisprudenza costante. 9. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 263/21 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 L'aiuto che la Germania ha concesso nella forma di contributi a Maschinenfabrik Sangerhausen (Samag) per un importo complessivo di 2 milioni di DEM è incompatibile con il mercato comune e con il funzionamento dell'accordo SEE, ai sensi rispettivamente dell'articolo 92, paragrafo 1, del trattato e dell'articolo 61, paragrafo 1, dell'accordo SEE. Articolo 2 1. La Germania prende tutti i provvedimenti necessari per recuperare presso il beneficiario l'aiuto di cui all'articolo 1, già posto illegalmente a sua disposizione. 2. Il recupero viene eseguito secondo le procedure del diritto nazionale tedesco. Le somme da recuperare producono inte- ressi dalla data in cui sono state poste a disposizione del beneficiario, fino al loro effettivo recupero. Gli interessi sono calcolati sulla base del tasso di riferimento utilizzato per il calcolo dell'equivalente sovvenzione netto degli aiuti a finalità regionale. Articolo 3 Entro due mesi dalla data di notificazione della presente deci- sione, la Germania informa la Commissione circa i provvedi- menti presi per conformarvisi. Articolo 4 La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 9 dicembre 1998. Per la Commissione Karel VAN MIERT Membro della Commissione


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2642/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Δεκεμβρίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1759/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 889 230 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο οργανισμός παρέμβασης του Ηνωμένου Βασιλείου

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
barley
export
intervention agency
regions of the United Kingdom

formats: pdf print

text: L 335/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 10. 12. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2642/98 TGS EPITQOPGS tgr 9gr Dejelbq(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1759/98 jai cia (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia enacyc(cid:147) 889 230 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr tou Gmyl(cid:146)mou Basike(cid:148)ou G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2193/96 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour pyk(cid:147)seyr tym sitgq(cid:150)m pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1759/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2205/98 (6), (cid:145)moine diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia tgm enacyc(cid:147) 597 652 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr tou Gmyl(cid:146)mou Basike(cid:148)ou· (cid:149)ti g jub(cid:146)qmgsg tou Gmyl(cid:146)mou Basike(cid:148)ou emgl(cid:146)qyse tgm Epi- tqop(cid:147) cia tgm pq(cid:149)hesg tou oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbas(cid:147)r tgr ma aun(cid:147)sei jat(cid:145) 291 578 t(cid:149)mour tgm pos(cid:149)tgta pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma am(cid:146)khei se 889 230 t(cid:149)mour g sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta jqih(cid:147)r pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147) jai (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr tou Gmyl(cid:146)mou Basike(cid:148)ou. posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum apohelatopoighe(cid:148)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma tqopopoighe(cid:148) juq(cid:148)yr to paq(cid:145)qtgla I tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1759/98· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1759/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. To (cid:145)qhqo 2 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «(cid:129)qhqo 2 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 889 230 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer ejt(cid:149)r ap(cid:149) tir Gmyl(cid:146)mer Pokite(cid:148)er tgr Aleqij(cid:147)r, tom Jamad(cid:145) jai to Lenij(cid:149). Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir 2. opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi 889 230 t(cid:149)moi jqih(cid:147)r. » 2. To paq(cid:145)qtgla I amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm a(cid:151)ngsg tym posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum tehe(cid:148) se diacymisl(cid:149), heyqe(cid:148)tai amacja(cid:148)o ma c(cid:148)moum tym tqopopoi(cid:147)seir stom p(cid:148)maja tym peqiow(cid:150)m jai O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 9 Dejelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 293 tgr 16. 11. 1996, s. 1. (5) EE L 221 tgr 8. 8. 1998, s. 8. (6) EE L 278 tgr 15. 10. 1998, s. 14. 10. 12. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 335/13 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA I T(cid:149)por apoh(cid:147)jeusgr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) North Humberside Worcestershire Lincolnshire Shropshire West Sussex York Dumfries Essex Dorset Leicestershire Suffolk Northumberland Strathclyde East Lothian Norfolk Northamptonshire Berwickshire North Lincolnshire Salisbury Gloucester Fife Keith Edinburgh Mid Lothian Pocklington York Norwich Taunton Aberdeenshire Wiltshire 64 252 50 700 142 492 40 515 23 661 75 135 19 050 8 760 22 436 11 753 20 987 10 040 33 744 45 247 19 633 9 247 6 639 49 246 45 901 25 314 10 229 7 852 33 570 12 074 12 876 44 789 13 744 18 433 10 911»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3862/98 do Deputado Joan COLOM I NAVAL à Comissão. Publicidade televisiva

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
Portugal
Spain
advertising
broadcasting
consumer protection
sponsorship
television

text: C 207/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 (1999/C 207/187) PERGUNTA ESCRITA P-3862/98 apresentada por Joan Colom i Naval (PSE) à Comissão (9 de Dezembro de 1998) Objecto: Publicidade televisiva A Directiva «Televisão sem Fronteiras» regulamenta, nomeadamente, a questão da publicidade televisiva e, mais concretamente, as interrupções com vista à difusão de publicidade durante a emissão de programas e de filmes. Poderia a Comissão indicar se esta directiva ou outras disposições pertinentes eventualmente existentes são aplicadas nos Estados-membros e nomeadamente em Espanha? Resposta de Marcelino Oreja em nome da Comissão (4 de Fevereiro de 1999) A Directiva 89/552/CEE do Conselho, de 3 de Outubro de 1989, relativa à coordenação de certas disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exercício de actividades de radiodifusão televisiva (1) «Televisão sem fronteiras», contém disposições sobre o tempo de transmissão da publicidade (limitação por dia e por hora, artigo 18o), o número e o modo de inserção das interrupções publicitárias (artigo 11o), bem como o conteúdo e a apresentação dos spots publicitários (artigos 10o a 16o). Existem igualmente regras específicas em matéria de patrocínios televisivos (artigo 17o). A Comissão recebeu numerosas queixas relativas ao alegado não respeito, em alguns Estados-membros, das regras aplicáveis em matéria de publicidade. Estas queixas, que emanam geralmente de associações de consumidores, incidem nomeadamente sobre a violação sistemática dos tempos de antena atribuídos à publicidade. Os problemas dizem mais precisamente respeito às práticas de determinados organismos de radiodifusão na Grécia, em Espanha, em Itália e em Portugal. A Comissão tenta actualmente recolher os elementos necessários para avaliar em que medida essas alegadas violações poderão configurar infracções por parte dos Estados-membros em questão, tendo em vista adoptar, se for caso disso, as medidas correctas consideradas adequadas. (1) JO L 298 de 17. 10. 1989. (1999/C 207/188) PERGUNTA ESCRITA E-3874/98 apresentada por Raimo Ilaskivi (PPE) à Comissão (4 de Janeiro de 1999) Objecto: Relatório sobre os apoios obtidos por Jasser Arafat da UE Segundo um relatório da UE tornado público por fuga de informação, as ajudas concedidas pela União Europeia para o apoio às regiões pobres da Faixa de Gaza e da Cisjordânia poderão ter sido utilizadas na construção de habitações destinadas a indivíduos pertencentes a um círculo próximo do líder palestiniano, Jasser Arafat. De acordo com o relatório, o montante financeiro utilizado para estes projectos pouco transparentes chega a atingir os 115 milhões de marcas finlandesas. Que medidas tenciona a Comissão tomar no sentido de esclarecer a veracidade das suspeitas baseadas no relatório acima mencionado? Caso se confirmem as suspeitas que medidas tomará para recuperar as ajudas da UE incorrectamente utilizadas? Resposta de M. Marín em nome da Comissão (12 de Fevereiro de 1999) A Comunidade é o primeiro dador dos Palestinianos a nível mundial. O orçamento da Comunidade e os Estados-membros fornecem 54 % da assistência total à Cisjordânia e à Faixa de Gaza. Alguma imprensa questionou recentemente o modo como um projecto financiado pela Comunidade foi implementado, nomeadamente o apoio dado ao Conselho de Habitação Palestiniano (PHC)