title: Återkommande rapport från kommissionen om Ungerns framsteg på vägen mot anslutning

eurovoc_concepts:
EU relations
Hungary
accession to the European Union
economic situation
report

text: * * * ** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 12. 1998 KOM(1998) 700 slutlig ÅTERKOMMANDE RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM UNGERNS FRAMSTEG PÅ VÄGEN MOT ANSLUTNING Innehållsförteckning A. INLEDNING a) Förord b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern Den förstärkta strategin inför anslutningen Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna B. KRITERIER FÖR MEDLEMSKAP 1. Politiska kriterier 1. 1 Demokrati och rättsstat Parlamentet Den verkställande makten Den dömande makten Åtgärder för att bekämpa korruption 1. 2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter Medborgerliga och politiska rättigheter Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Minoriteters rättigheter och skydd 1. 3 Allmän bedömning 2. Ekonomiska kriterier 2. 1 Inledning 2. 2 Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av kommissionens yttrande Makroekonomisk utveckling Strukturreformer 2. 3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Övergången till fungerande marknadsekonomi Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 2. 4 Allmän bedömning 3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 3. 1 En gränslös inre marknad Den allmänna ramen De fyra friheterna Konkurrens 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Forskning och teknisk utveckling Telekommunikation Den audiovisuella sektorn 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen 2 Beskattning Statistik 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri Jordbruk Fiske Energi Transport Små och medelstora företag 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Regionalpolitik och sammanhållning 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Konsumentskydd 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Utvecklingssamarbete Tull Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll 3. 10AUmän bedömning 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk C. SLUTSATS D. 1. 2. Partnerskap för anslutning och nationella program för antagande av gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av genomförandet Partnerskap för anslutning Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk Bilaga Statistiska uppgifter A. INLEDNING a) Förord Enligt meddelandet Agenda 2000 skall kommissionen årligen lämna en rapport till Europeiska rådet om de framsteg som vart och ett av kandidatländerna i Central- och Östeuropa gjort i förberedelserna för medlemskap. Den första rapporten skall enligt meddelandet lämnas i slutet av 1998. Vid toppmötet i Luxemburg beslöt Europeiska rådet följande: "När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i Central- och Östeuropa inför anslutningen med avseende på Köpenhamnskriterierna, i synnerhet i vilken takt övertagandet av unionens regelverk sker, kommer kommissionen att för varje stat överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall skall åtföljas av rekommendationer att inleda bilaterala regeringskonferenser och detta redan från slutet av 1998. Innan dessa rapporter utarbetas kommer genomförandet av partnerskapen för anslutning och framstegen beträffande övertagandet av regelverket att studeras tillsammans med varje kandidatstat inom ramen för Europaavtalens organ. Kommissionens rapporter kommer att ligga till grund för de beslut som inom rådets ram skall fattas om hur anslutningsförhandlingarna skall föras och beträffande deras utvidgning till att omfatta andra kandidatstater. I detta sammanhang skall kommissionen fortsätta att följa den metod som fastställs i Agenda 2000 i utvärderingen av kandidatstaternas förmåga att uppfylla de ekonomiska kriterierna och att påta sig de skyldigheter som anslutningen medför. Det är nödvändigt att bibehålla ett dynamiskt synsätt när kandidatstaternas framsteg skall utvärderas inom ramen för de regelbundna rapporter som kommissionen kommer att förelägga rådet. " Europeiska rådet bekräftade dessa slutsatser vid sitt möte i Cardiff och konstaterade följande: "Unionen prioriterar utvidgningsprocessen för de länder som nämns i slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg, inom vilken de som kandidater aktivt kan gå vidare i riktning mot att ta på sig de skyldigheter som ett medlemskap innebär, bl. a. Köpenhamnskriterierna. Varje kandidatland kommer att bedömas utifrån samma kriterier och kommer att gå vidare i processen i sin egen takt beroende på hur väl förberett det är. Kandidatländernas egna ansträngningar för att uppfylla kriterierna kommer att vara avgörande. Samtliga kommer att dra nytta av de förstärkta förbindelserna med EU, inbegripet genom en politisk dialog och skräddarsydda strategier för att bistå dem i förberedelserna inför anslutningen. " Rapporten om Ungerns framsteg är med utgångspunkt från dessa slutsatser från rådet upplagd enligt samma struktur som yttrandet. I rapporten - beskrivs förbindelserna mellan Ungern och unionen, särskilt inom ramen för Europaavtalet, - analyseras situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), - bedöms Ungerns situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (fungerande marknadsekonomi, förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen), - analyseras Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och politiken på olika områden. I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med de krav som framfördes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls att kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. Detta förhållningssätt garanterar lika behandling av alla kandidatländerna. I rapporten beaktas de framsteg som gjorts sedan yttrandet offentliggjordes. I rapporten utreds huruvida de planerade reformer som nämns i yttrandet har genomförts och nya initiativ undersöks, även sådana som har direkt samband med de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. Rapporten har ett särskilt avsnitt som handlar om i hur hög grad landet har inriktat sig på att uppfylla de kortsiktiga prioriteringarna i partnerskapet. Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna och att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan yttrandet, medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en längre tids utvärdering av Ungerns ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när det gäller att anta gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den lagstiftning som faktiskt har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under beredning eller som håller på att godkännas av parlamentet. Detta är det enda sättet att objektivt mäta och jämföra de konkreta framstegen i anslutningsförberedelserna. Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Kandidatländerna ombads lämna uppgifter om de framsteg som gjorts i förberedelserna för medlemskap sedan yttrandet offentliggjordes. Deras framställningar på de möten som hållits inom ramen för Europaavtalen, deras nationella program för antagande av gemenskapens regelverk och de uppgifter som lämnats i samband med den analytiska genomgången av regelverket har också använts som informationskällor. Rådets överläggningar om yttrandet och Europaparlamentets betänkanden och resolutioner om kommissionens yttranden1, och för Ungerns vidkommande det betänkande om Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som beretts av O. Von Habsburg, har beaktats vid utarbetandet av rapporterna. Kommissionen har vid utarbetandet av rapporterna också använt sig av de bedömningar som medlemsstaterna utfört, särskilt avseende de politiska kriterierna för medlemskap, och av olika internationella organisationers arbete, särskilt då de bidrag som lämnats av Europarådet, OSSE och de internationella finansiella instituten samt olika icke-statliga organisationer. b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern 1 Europaparlamentets dok. nr 224. 339 Betänkande om meddelandet från kommissionen "Agenda 2000" (föredragande: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzåles, P. Bernard-Reymond, R. Speciale, J. Wiersma och J. W. Bertens) Den förstärkta strategin inför anslutningen Den 30 mars 1998 inleddes anslutningsprocessen formellt genom ett möte som hölls mellan utrikesministrarna från de femton EU-medlemsstaterna, de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna och Cypern. Före detta möte hade partnerskap för anslutning antagits för varje enskilt kandidatland i syfte att stödja länderna i deras förberedelser för medlemskap. I dessa dokument fastställs de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och det finansiella stöd som Europeiska unionen ställer till förfogande. I mars lade Ungern fram den första versionen av sitt nationella program för antagande av gemenskapens regelverk vilken innehöll en närmare beskrivning av de åtgärder som krävs för att de mål som ingår i partnerskapet för anslutning skall kunna uppnås. Efter öppnandet av regeringskonferensen presenterade Ungern vid öppningssessionen för EU:s och Ungerns anslutningsförhandlingar den 31 mars i Bryssel de viktigaste elementen i landets integrationsstrategi. En analytisk genomgång av gemenskapens regelverk inleddes den 3 april. Stödet inför anslutningen kommer att utökas avsevärt. Vid sidan av Phare-programmet kommer detta stöd från och med år 2000 att beviljas för jordbruket och för ett strukturinstrument genom vilket åtgärder liknande sammanhållningsfondens åtgärder på miljö- och transportområdet prioriteras. Phare-programmet kommer att inriktas på institutionell uppbyggnad och investeringar på andra områden. Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna Ungern har fortsatt att genomföra Europaavtalet på ett riktigt sätt och medverkat till att de olika gemensamma institutionerna fungerar smidigt. Associeringsrådet kommer att sammanträda i november 1998. Associeringskommittén samlades i januari 1998. Systemet med underkommittéer fortsätter att fungera som ett forum för diskussioner om tekniska frågor. yttrandet offentliggjordes parlamentariska gemensamma Sedan associeringskommittén bestående av för Ungerns parlament och Europaparlamentet mötts tre gånger, i september 1997 och i februari och september 1998. Ett möte med den gemensamma rådgivande kommittén, som består av företrädare för ekonomiska och sociala organisationer i EU:s ekonomiska och sociala kommitté och företrädare för relevanta ungerska organ, hölls i december 1997. har företrädare den Europeiska unionens andel av Ungerns totala handel har fortsatt att öka. Under de första fem månaderna 1998 utgjorde Ungerns export till EU 71 % av den totala exporten. Importen från EU uppgick till 73,6 % jämfört med 62,4 % för hela år 1997. Ett anpassningsprotokoll till Europaavtalet gällande i synnerhet basjordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter har undertecknats för att beakta resultaten av jordbruksförhandlingarna inom Uruguayrundan och Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning till Europeiska unionen. Åtskilliga handelsfrågor har lösts (så har t. ex. den tidigare övervakningen av importen av keramiska plattor upphört och import avvecklats). Till de handelsproblem som varit aktuella inom jordbrukssektorn hör att Ungern har beviljat Israel mer förmånliga medgivanden för snittblommor än vad som beviljats EU, vidare tilläggsavgiften på skattediskriminering vad gäller sprit och underlåtenhet att tillämpa principen om ömsesidigt erkännande i fråga om en energidryck. De överläggningar som för närvarande pågår präglas av en strävan att påskynda tillnärmningsprocessen och att göra annat områdena industriella standarder och upphovsrättsligt skydd och statligt stöd. På området bedömning av överensstämmelse har förhandlingar inletts om ingående av ett europeiskt protokoll om bedömning av överensstämmelse, avsett att påskynda anpassningen av Ungerns övergripande och tekniska lagstiftning på detta område till gemenskapens regelverk. inom bland framsteg i har vilken rests mot Europaavtalet till genom Invändningar rörande om författningsdomstolen är förenlig med konstitutionen. Författningsdomstolen konkurrensbestämmelser inte Europaavtalets förenlighet med konstitutionen, men ifrågasätter i sitt svar lag genom vilken de av understryker behovet genomförandebestämmelser beträffande konkurrens som antagits av associeringsrådet införlivas. hänvändelse 62. 2 ändra den ungerska en artikel ifrågasätts det att Phare-programmet för 1998 består av en nationell tilldelning (77 miljoner ecu) som grundas på prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som är avsedd för stöd till i synnerhet rättsliga och inrikes frågor, jordbruk, miljö och regionalpolitik samt deltagande i gemenskapens program och programmet Tempus. Ytterligare 10 miljoner ecu har anslagits till ett program för gränsöverskridande samarbete. Ungern deltar också i och drar nytta av övergripande Phare-finansierade program för flera länder, t. ex. i fråga om tull, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform av den offentliga förvaltningen och TAIEX ("Technical Assistance and Information Exchange Office" - kontoret för tekniskt stöd och informationsutbyte). Kommissionen har liksom tidigare kritiska synpunkter att anföra på det sätt på vilket Ungern stödet och begränsade följd av begränsad förvaltningsresurser genomför Phare-programmet. förmåga att utnyttja till B. Kriterier för medlemskap 1. Politiska kriterier Inledning I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen drog kommissionen följande slutsats: "Ungern uppvisar en demokratisk stats kännetecken, med stabila institutioner som garanterar rättssäkerheten, de mänskliga rättigheterna samt respekten för och skyddet av minoriteter. " I det partnerskap för anslutning som ingåtts med Ungern nämns ytterligare insatser för att förbättra romernas situation som en prioritering på medellång sikt. Den senaste tidens utveckling Efter de allmänna valen i maj 1998 ersattes koalitionsregeringen mellan Ungerska socialistpartiet och Fridemokratiska alliansen av en koalitionsregering under ledning av Federationen Unga demokrater. FIDESz koalitionspartner är Oberoende småbrukarpartiet och Ungerskt demokratiskt forum. Regeringsskiftet har inte lett till några större förändringar av de senaste årens regeringspolitik när det gäller Europeiska unionen. 1. 1 Demokrati och rättstat Parlamentet Det ungerska parlamentet fortsätter att fungera väl. Dess befogenheter respekteras och oppositionen deltar till fullo i dess verksamhet. Som bekräftas av OSSE:s övervakningsrapport var de allmänna valen fria och rättvisa. rum ägde Valen av nationalförsamlingen i oktober 1997. Ändringarna gällde i huvudsak när val skall äga rum, bestämmelserna om valbarhet till parlamentet och organiserandet av valkampanjer. ändrade valordning enligt den något antogs som Det är beklagligt att det utkast till lag om parlamentarisk representation för minoriteter, om vilket beslut ännu inte hade fattats när yttrandet lämnades, ännu inte har godkänts. Den verkställande makten De statliga institutionerna fortsätter att fungera väl. Viktiga steg har tagits för att modernisera den offentliga förvaltningen, särskilt följande: • En ny lag om regeringsmedlemmars och statssekreterares rättsliga ställning och ansvar kommer att bidra till ökad öppenhet i den ungerska förvaltningens verksamhet. I lagen definieras klart och tydligt den verkställande maktens rättsliga ansvar. • I en ny lag om etiska regler för anställda i offentlig tjänst slås fast att privat företagande är oförenligt med arbete i offentlig tjänst och bidrar på så sätt till en mera effektiv korruptionsbekämpning. De offentliganställdas löner är fortfarande låga jämfört med lönerna inom den privata sektorn, men regeringen har under den senaste tolvmånadersperioden genom att höja lönerna vidtagit fortsatta åtgärder för att förbättra situationen. Den dömande makten För att åtgärda en särskild svaghet som konstaterades i yttrandet har parlamentet utnämnt två nya domare i författningsdomstolen, som nu är fulltalig med 11 ledamöter. Parlamentet har därmed uppfyllt sin skyldighet enligt konstitutionen att sörja för att övriga demokratiska institutioner fungerar väl. De ungerska myndigheterna har gjort ansträngningar för att åtgärda svagheter i rättsväsendet. Ett heltäckande program rörande rättsväsendet syftar till att påskynda domstolsförfarandena och till att stärka domstolarna så att korruption och organiserad brottslighet kan bekämpas mera effektivt. Genom denna lagstiftning befästes åtskillnaden mellan den dömande och den verkställande makten. Inrättandet av ett nationellt råd för rättsväsendet med 15 ledamöter innebär att kontrollen över domstolarna kommer att flyttas över till den dömande makten. Den verkställande makten kommer dock, genom justitieministern, fortfarande att vara företrädd. Vidare kommer det att införas domstolar på en fjärde nivå genom ett system med högre domstolar mellan de regionala domstolarna och Högsta domstolen. Uppgiften för de högre domstolarna kommer att bli att behandla överklaganden av beslut av lokala eller regionala domstolar. Tre av de nya högre domstolarna skall enligt planerna inleda sin verksamhet i januari 1999 och ytterligare två år 2003. I den nya lagstiftningen definieras också domarnas rättigheter och skyldigheter. Vidare fastställs principerna för ersättning till domare på nya grunder, och utbildningsperioden förlängs från två till tre år. Antalet mål som Högsta domstolen har att pröva minskas, och vissa av dessa mål överförs från lokal till regional domstol. Antalet domare har sedan 1997 ökat väsentligt och uppgår för närvarande till 2 449, inräknat Högsta domstolens 110 ledamöter. Som en följd av reformen av rättsväsendet förväntas antalet öka gradvis i ett kort och medellångt perspektiv. Det återstår att se om reformen kommer att påskynda domstolsförfarandena eller leda till en standardförbättring vad gäller avgörandena. I synnerhet berörs inte domstolarnas interna organisation av reformen. Domarna har inte tillräckligt med administrativ personal eller biträden till sitt förfogande och inte heller tillräckligt med tekniska hjälpmedel. Åtgärder för att bekämpa korruption Ungern brottas fortfarande med korruptionsproblem. Strängare regler när det gäller ekonomiska brott har införts genom en ändring i strafflagen. Ytterligare åtgärder har vidtagits för att förebygga korruption. Det har bland annat antagits en lag med uppföranderegler för högre tjänstemän och fria yrkesutövare och en lag om offentlig upphandling. Under 1997-1998 undertecknade Ungern följande internationella överenskommelser om bekämpningen av korruption: • OECD:s råds rekommendation i december 1997 till medlemsstaternas regeringar beträffande bestickningar i samband med internationella affärstransaktioner (OECD- överenskommelsen om bekämpning av bestickning). Konventionen från november 1997 om penningtvätt, efterforskning, beslag och • förverkande av vinning av brott (Strasbourg-konventionen). Ytterligare ansträngningar måste göras för att bekämpa korruptionen inom polisväsendet, tullförvaltningen, den lokala förvaltningen och de statliga tillsynsorganen. Samarbetet mellan de olika enheter som är engagerade i bekämpningen av korruption bör vidare öka. 1. 2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter Ungern har redan anslutit sig till merparten av de viktiga överenskommelserna om de mänskliga rättigheterna. 1997 undertecknade landet Europeiska konventionen om medborgarskap och Europeiska överenskommelsen om immunitet m. m. för personer som deltar i rättegång inför den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Europarådets konvention om skydd av nationella minoriteter trädde i kraft 1998. Europeiska sociala stadgan har inte ratificerats. I januari 1998 överlämnade regeringen 12 av stadgans 19 artiklar till parlamentet för ratificering. Den nya regeringen stöder en snar ratificering av stadgan i dess helhet och torde därför komma att överlämna hela texten till parlamentet. Medborgerliga och politiska rättigheter De grundläggande medborgerliga och politiska rättigheterna respekteras liksom tidigare i Ungern och betydande framsteg har gjorts, särskilt i följande avseenden: • Pressfriheten respekteras liksom tidigare. Den ungerska medielag som antogs 1996 bröt det statliga TV-monopolet och underlättar konkurrens mellan kommersiella TV-kanaler. I juni 1997 avreglerades marknaden för elektroniska medier av ORRT (det organ som ansvarar för regleringen av denna sektor), och kommersiella TV-kanaler tilläts delta i anbudsinfordringar. Det finns nu två nya kommersiella kanaler, vilket innebär ny konkurrens på en marknad dominerad av den statsägda televisionen samt förbättrad service, så som krävs i en fungerande marknadsekonomi. Efter beslutet i november 1997 att tillåta privat ägande inom kommersiell radio förekommer det också viss konkurrens inom denna del av marknaden. Antalet privata radiostationer är emellertid fortfarande litet, och det offentliga fortsätter att inneha en betydande andel av marknaden. • Genom en ny lag regleras verksamheten inom de icke-statliga organisationerna i Ungern. Lagen ger den rättsliga grunden för en fungerande icke-statlig sektor. Det är en utbredd förhoppning att lagen, genom att fylla en av de största luckorna i den nya demokratins lagstiftning, kommer att bidra till att stärka det civila samhället i Ungern. 10 EU:s initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter stöder aktivt icke-statliga organisationer som är verksamma på detta område i Ungern. • Den 1 mars 1998 trädde en ny heltäckande asyllagstiftning i kraft. Ungern beviljar nu icke-europeiska flyktingar som förföljs i sitt hemland av religiösa, etniska eller politiska skäl flyktingstatus och har hävt det geografiska förbehåll som gjordes 1989 när landet tillträdde Genéve-konventionen. Ungern fullgör därmed sina internationella förpliktelser enligt Genéve-konventionen och infriar förväntningarna i kommissionens yttrande. Det finns dock vissa smärre genomförandeproblem på grund av otillräckliga resurser för att utbilda ny personal, bland annat domare. Flyktinglägret i Kistaresa (en första tillfällig mottagningsstation för asylsökande flyktingar) har stängts på grund av de oacceptabla förhållandena i lägret. • Polisens uppträdande samt situationen i fängelserna ger fortfarande anledning till oro. Det rapporteras att polisen missbrukar sina befogenheter och behandlar personer illa (maktmissbruk gentemot minderåriga, utlänningar och romer rapporteras i ökande utsträckning). Även om situationen i polishäktena har förbättrats väsentligt, inger situationen i många fängelser fortfarande oro. Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna fortsätter i allmänhet att respekteras i Ungern. En lag om funktionshindrades rättigheter och lika möjligheter vad gäller hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning, transport och bostad antogs i mars 1998 och kommer att träda i kraft den 1 januari 1999. Denna lag, som var en av de sista lagstiftningsåtgärder som vidtogs av det avgående parlamentet, bör leda till att diskrimineringen av funktionshindrade upphör och ge dem förutsättningar att bli likaberättigade medlemmar av samhället. Minoriteters rättigheter och skydd Fortsatt uppmärksamhet måste ägnas de ungerska myndigheternas respekt för romernas mänskliga rättigheter. Romerna behandlas inte alltid lika inför lagen. För att åtgärda det faktum att romernas situation försämrats under de senaste åren antog regeringen i juli 1997 ett heltäckande handlingsprogram för romerna, det första efter regimskiftet. Programmet syftar till att tillhandahålla lösningar som på medellång sikt skall förbättra romernas situation, särskilt när det gäller utbildning, sysselsättning, jordbruksverksamhet, sociala frågor, hälso- och sjukvårdsfrågor och bostäder. Förslagen är positiva, eftersom de utgör en god grund för fortsatt dialog mellan romerna, regeringen i och samhället, men endast begränsade medel förefaller stå statsbudgeten. till förfogande Utbildning anses som en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra romernas och andra minoriteters situation. Ombudsmannen för nationella och etniska minoriteter har på några punkter framfört kritik beträffande undervisningen för minoriteterna. Ombudsmannen behandlade förra året 352 klagomål, varav merparten rörde romerna. De klagande hävdade att individuella minoritetsrättigheter hade kränkts i 166 fall och kollektiva 11 rättigheter i 74 fall. I en annan rapport från Ombudsmannen, där det görs en bedömning av utbildningssituationen för minoriteterna i Ungern, sägs det att romernas barn, till skillnad från andra minoriteter, utsätts för diskriminering genom att klasser och skolor är segregerade. Trots att lagen om offentlig undervisning förbjuder segregering, kan några lagliga sanktioner inte vidtas mot den som kränker lagen. Utbildningsministeriet har inte godtagit Ombudsmannens rapport. 1. 3 Allmän bedömning Utvecklingen i Ungern bekräftar slutsaten i yttrandet att Ungern uppfyller de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Ungerns institutioner fungerar liksom tidigare väl. Fria och rättvisa val har ägt rum, vilka medgav ett smidigt maktskifte under 1998. Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att mer effektivt bekämpa korruptionen och åt att förbättra romernas situation. 2. Ekonomiska kriterier 2. 1 Inledning I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen drog kommissionen följande slutsats: "Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi. ". "Ungern bör kunna hantera konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen väl på medellång sikt, om de marknadsekonomiska förutsättningarna för stark tillväxt av investeringarna fortsätter att vara för handen. " Vid sin granskning av den ekonomiska utvecklingen i Ungern sedan yttrandet lämnades har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993. 1 dessa slutsatser anges det att medlemskap i unionen förutsätter • • en fungerande marknadsekonomi, samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. I analysen nedan har kommissionen använt samma metod som i yttrandet. 2. 2 Den ekonomiska utvecklingen kommissionens yttrande efter offentliggörandet av De ekonomiska utsikterna i Ungern har efter halvårsskiftet 1997 fortsatt att förbättras. Det ekonomiska utfallet har blivit bättre än vad som förväntades enligt den makroekonomiska referensram som angavs i "Gemensam bedömning av Ungerns prioriteringar i den ekonomiska politiken på medellång sikt". Denna gemensamma 12 bedömning utarbetades för första gången i juni 1997 av det ungerska finansministeriet och kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans. Tillväxten tog fart förra året, inflationen minskade och befolkningens realinkomster ökade samtidigt som utrikesbalansen förbättrades. Dessa tendenser höll i sig under första halvåret 1998 och markerar en tydlig vändning jämfört med tidigare. Den viktigaste förklaringen är den genomgripande modernisering som skett inom vissa produktionssektorer tack vare tidigare utländska direktinvesteringar. Den varaktiga förbättringen av utrikesbalansen gjorde att Ungern framgångsrikt och utan att ta några medel i anspråk kunde fullfölja det en s. k. försiktighetsåtgärd. De ungerska myndigheterna fortsatte att under den granskade perioden tillämpa ett växelkurssystem med en fortlöpande justering av valutans riktvärde, s. k. crawling peg. Internationella valutafonden ingåtts med standby-avtal som som Makroekonomisk utveckling Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade återhämtningen i den ekonomiska tillväxten redan inletts efter den avmattning som orsakats av åtstramningsåtgärderna 1995. Denna tendens har fortsatt med en BNP-tillväxt på 4,4 % 1997 och närmare 5 % första halvåret 1998. Den privata och offentliga konsumtionen har efter tre års nedgång åter börjat öka. Det är dock osäkert hur snabbt hushållens konsumtion ökar, eftersom en noggrann beräkning av de olika komponenter som ingår i inhemsk efterfrågan försvåras av ofullkomligheter i nationalräkenskaperna. Enligt det ungerska centrala statistikkontorets uppgifter uppgick den årliga ökningen av hushållens konsumtion 1997 till 0,9 % för att sedan stiga till 2,9 % första halvåret 1998. Återhämtningen har hittills till stor del burits upp av investeringar och export. De fasta ivesteringarna ökade med 8,8 % 1997 och steg ytterligare under första halvåret 1998. Exporten har blomstrat med en tillväxt på 26,4 % 1997 och en endast obetydligt lägre ökningstakt 1998. Den växande inhemska efterfrågan och det höga importinnehållet i den del av exporten som ökat kraftigast har dock lett till att importen ökat i motsvarande mån, vilket begränsat exportens nettobidrag till BNP-tillväxten. som ligger bakom den ökning av Den blomstrande exporten har emellertid spelat en central roll för den industriella återhämtning sker. Industriproduktionen ökade sålunda 1997 med 11 % och exportförsäljningen med mer än 30 %, vilket motverkade nedgången med 1,5 % i inhemska inkomster. Under de sju första månaderna 1998 var tillväxten inom industrin ännu högre till följd av fortsatt kraftig export och förnyad tillväxt i avsättningen på hemmamarknaden. tillväxten som nu Den kraftiga exportökningen har vidare bidragit till att Ungern, trots den snabba tillväxten, trots återhämtningen i den inhemska efterfrågan och trots avskaffandet som planerat per den 1 juli 1997 av tilläggsavgiften på import kunnat bibehålla stabilitet i utrikesbalansen. Underskottet i handeln med varor och tjänster, uttryckt i ecu, mer än halverades 1997 jämfört med 1996. Underskottet i bytesbalansen uppskattas ha sjunkit från 3,8 % av BNP till 2,2 %. Hela underskottet finansierades genom utländska direktinvesteringar. Dessa fortsatte att strömma in i oförminskad takt och bekräftade därmed Ungerns attraktivitet för utländska investerare och bidrog till att landets skuldtjänstindikatorer ytterligare förbättrades. En liknande utveckling präglade första i halvåret 1998, då handelsbalansen fortsatte att förbättras, medan underskottet 13 bytesbalansen ökade något på grund av försämrad nettobetalningar av löner och avkastning på kapital). transfereringsbalans (högre Inflationen har fortsatt att falla. Inflationstakten minskade, räknat på årsbasis, till 13,5 % i augusti 1998 från 18% ett år tidigare. Inflationsnedgången blev emellertid något långsammare under 1997 på grund av en strukturell anpassning av relativpriset på energiprodukter, en ogynnsam säsongsbetingad utveckling av priserna på matvaror och högre nominella löneökningar än förväntat. Under 1998 har inflationsnedgången åter tagit fart, tack vare lägre ökningar av reglerade priser och konsumtionsskatter samt en positiv prisutveckling för livsmedel och importerade råvaror. Ungern: viktiga ekonomiska trender 1994 1995 1996 1997 1998 senaste Real BNP-tiliväxt Inflationstakt årligt genomsnitt december till december Arbetslöshet vid årets slut ILO:s definition registrerad % % % % % Den offentliga sektorns finansiella sparande Bytesbalanssaldo Utlandsskuld kvot skuld/export1 utlandsskuld brutto Utländska direktinvesteringar % av BNP % av BNP mdr ecu % mdr ecu 2,9 1,5 1,3 4,4 4,8 jan. -juni 18,8 21,2 10,2 10,4 -8,4 -9,4 -3,3 24,0 28,2 28,3 23,6 19,8 9,5 10,4 -6,8 -5,5 -1,9 9,2 10,5 -3,1 -3,7 -1,3 18,3 18,4 8,1 10,4 -4,8 -2,2 -0,9 191 24,2 156 21. 7 114 20,9 15,2 12,5 jan. -sept. sept. -sept. 8,9 sept. -1,0 jan. -juli nettoinflöde enligt EBRD:s betalningsbalansstatistik % av BNP milj. ecu 2,8 963 10,5 3404 4,4 1408 4,6 1597 868 jan. -juli Källa: kommissionen, nationella källor, 1 Bruttoskulden i hårdvaluta i procent av exporten av var tttKU. or och tjäns ter. Löneökningarna har emellertid fortfarande legat över de riktlinjer som fastställts av det ungerska förlikningsrådet (Interest Reconciliation Council - IRC), ett trepartsorgan för biläggande av tvister, bestående av företrädare för arbetstagare, arbetsgivare och regeringen. Under de första sju månaderna 1998 ökade bruttolönerna med i genomsnitt ca 20 % jämfört med samma period 1997, vilket var ungefär fem procentenheter mer än den genomsnittliga ökning som IRC fastställt som riktlinje. Flera faktorer ligger bakom denna kraftiga lönetillväxt. Hit hör bland annat reallöneökningar för att hämta igen den betydande försämring av arbetstagarnas köpkraft som inträffade under 1995 och 1996, högre löneökningar inom den offentliga sektorn än inom den privata sektorn, sjunkande arbetslöshet och fast rotade inflationsförväntningar, som förstärktes av myndigheternas upprepade oförmåga att uppfylla inflationsmålen. Målet för underskottet i den offentliga sektorns finanser var för både 1997 och 1998 4,9 % av BNP. 1997 års underskott beräknas ha uppgått till 4,6 % av BNP. Utfallet blev såväl för statsbudgeten som för lokala myndigheternas och de särskilda statliga fondemas budget bättre än förutsett, huvudsakligen tack vare snabbare ekonomisk tillväxt än förväntat. Detta mer än uppvägde det faktum att de sociala trygghetsfondernas budget överskridits, vilket tvingade fram en tilläggsbudget. Utvecklingen av inkomster och utgifter inom den offentliga sektorn följer innevarande år ett liknande mönster. Högre inkomster än budgeterat för staten kompenserar ett stort överskridande av de sociala trygghetsfondernas budget. Medan överskridandet för hälso- och sjukvårdsfondens del 14 återspeglar avsaknaden av en heltäckande reform håller en radikal pensionsreform på att genomföras från och med januari 1998. Eftersom fler anställda än beräknat går över till det nya pensionssystemet, sjunker bidragen till pensionsfonden mer än budgeterat och fonden går tillfälligt med underskott. förs alltjämt Penningpolitiken inom de gränser som sätts av det ungerska växelkurssystemet som innefattar en fortlöpande justering av valutans riktvärde, s. k. crawling peg. Den ungerska centralbanken ändrar rutinmässigt de officiella räntesatserna och drar i ett försök att minska inflationsförväntningarna och dämpa tillväxten i inhemsk efterfrågan ned på takten i devalveringen av forinten. Valet av tidpunkt för dessa beslut påverkas emellertid av omsorg om den bräckliga externa balansen å ena sidan och om takten i återhämtningen å den andra. De nominella genomsnittliga marknadsräntorna för inlåning och utlåning har fortsatt att gradvis sjunka och skillnaden mellan dem har minskat. Inlåningsräntorna, justerade efter faktisk (i motsats till förväntad) inflation, har legat på i genomsnitt närmare noll, medan utlåningsräntorna kretsat kring 3 %. Svaga balansräkningar hos bankerna och konkurrens från nya finansiella aktörer utanför banksektorn resulterade tidigare i att beståndet av inhemska krediter som beviljats av banker minskade, både i reala termer och uttryckt i procent av BNP. Under 1997 avmattades emellertid denna samlade tendens, samtidigt som utlåningen till företag i reala termer ökade i tilltagande takt för andra året i rad. Nettoutlåningen till den offentliga sektorn och utlåningen till hushållen och till små och medelstora företag fortsatte däremot att sjunka kraftigt. Effekten av den ryska krisen skall ses mot bakgrund av Ungerns höga grad av integration i världsekonomin. Som ett resultat av den omorientering av handeln som tidigare skett går ca 70 % av Ungerns export nu till EU och ungefär 4 % till Ryssland. På en aggregerad nivå kommer krisens faktiska och direkta verkningar därför sannolikt att bli begränsade. Banksektorns exponering tycks också vara tämligen liten. Ungern har emellertid genom sina positiva ekonomiska resultat dragit till sig en förhållandevis stor andel av de medel som internationella investerare avdelat för de s. k. tillväxtmarknaderna. Ungern påverkades därför i särskilt hög grad när investerarna flydde från tillgångar på dessa marknader. Index på fondbörsen har sjunkit kraftigt. För första gången sedan det nuvarande växelkurssystemet infördes 1995 ingrep den ungerska centralbanken för att förhindra att forinten skulle sjunka snabbare i värde än den fastställda månatliga justeringen och banken tvingades till slut höja räntan. Strukturreformer 1997 Under Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade strukturreformerna redan kommit ganska långt på väg. Privatiseringsprocessen i synnerhet var relativt långt och framskriden. kontantutförsäljningarna fortsatte. Inkomsterna från privatiseringen uppgick till ca 350 miljarder forinter, varav mer än hälften i utländsk valuta. Inkomsterna användes liksom tidigare i huvudsak för att finansiera en minskning av den offentliga utlandsskulden. Enligt de ändringar som 1997 infördes i lagen om privatisering kommer den statliga egendomsbyrån (APV) att stadigvarande behålla en andel i 116 företag. Till dessa hör 26 jordbruksföretag, vilka brukar ca 14 % av all jordbruksmark och står bakom mer än en massprivatiseringsprocessen slutfördes 15 fjärdedel av jordbrukets totala försäljningsinkomster. Det återstår att se om den nya regeringskoalitionen kommer att ändra återstående privatiseringsplaner. Inom banksektorn slutfördes privatiseringen med undantag för försäljningen av kvarvarande minoritetsintressen. Kontrollerande andelar i både K&H och Mezobank såldes till utländska investerare, vilket innebar att ca 60 % av det registrerade bankaktiekapitalet innehades av utländska intressen vid utgången av 1997. Staten kommer att begränsa sitt deltagande i den största affärsbanken (OTP) till en enda gyllene aktie. Som ett resultat av händelserna kring Postabanka bröts emellertid under 1998 den dittillsvarande utvecklingen mot minskande offentligt aktieinnehav. I mars 1997 skedde massuttag från denna Ungerns näst största affärsbank. Myndigheterna ingrep omgående för att stödja banken, och investerarnas förtroende för det relativt stabila ungerska banksystemet rubbades inte. Det blev emellertid med tiden allt mer uppenbart att det fanns problem när det gällde Postabankas räkenskaper och att det också fanns brister i banktillsynen. De obefintliga möjligheterna att finna en strategisk investerare, i kombination med ett antal kapitaltillskott för att stödja banken och förvärva den majoritetsandel som var nödvändig för att byta ut ledningen, ledde så småningom till att banken nationaliserades. Efter valet av ny styrelse i augusti 1998 har stora ackumulerade förluster uppdagats, och myndigheterna håller nu på att formulera en strategi för en effektiv omstrukturering av banken. Ungern: indikatorer (samtliga uppgifter avser 1997 såvida inte annat anges) viktiga den på ekonomiska strukturen Befolkning BNP per capita i % av genomsnittet för EU-15 Jordbrukets andel av bruttofÖrädlingsvärdet sysselsättningen Kvoten investeringar/BNP Bruttoutlandsskuld/BNP miljoner ecu (KKS) % % (1995) % % % 10,1 8900 47 6,7 7,9 22 53 Export av varor och tjänster/BNP Ackumulerade utländska direktinvesteringar 1 % mdr ecu ecu per capita 46 13,9 1381 Källa: kommissionen, nationella källor, EBRD. 1 Ackumulerade utländska direktinvesteringar omräknade enligt växelkursen vid utgången av 1997 (1 ecu=l, 10421 USD) Vid sidan av privatiseringen av bankerna kommer också ett antal åtgärder som infördes under 1997 och 1998 att underlätta utvecklingen av de ungerska finansmarknaderna. Hit hör ikraftträdandet av bestämmelser för de hypotekslåneinstitut och bostadssparinstitut som inledde sin verksamhet 1997. Vidare får filialer till utländska kreditinstitut från och med 1998 bedriva verksamhet inom den ungerska banksektorn, förutsatt att de beviljats licens av den statliga finans- och kapitalmarknadskommissionen. Detta offentliga organ 16 bildades 1997 genom en sammanslagning av de två myndigheter som dittills svarat för tillsynen av bankväsendet och värdepappers- och valutamarknaderna. Dessutom infördes ett nytt pensionssystem i januari 1998. Det grundar sig på tre pelare: en variant i mindre skala av den befintliga ordningen med ett fördelningssystem, ett i privat regi förvaltat obligatoriskt totalfinansierat premiereservsystem och ett tredje frivilligt totalfinansierat premiereservsystem. På lång sikt kommer denna ordning att leda till en markant ökning av den del av det inhemska sparandet som förmedlas av den lokala finanssektorn, vars utveckling därmed kommer att kraftigt understödjas. Pensionsreformen markerade också ett första viktigt steg på vägen mot en allmän översyn av det sociala trygghetssystemet. Den nya regeringen har vidtagit ytterligare åtgärder genom att avskaffa de två delvis fristående kommissioner som ser över hälso- och sjukvårdssystemet och pensionssystemet. På det handelspolitiska området har Ungern avskaffat alla handelsrelaterade avgifter med undantag av tullar och landet har fortsatt att minska andelen varor som omfattas av icke- tariffära åtgärder vid gränsen. Bland dessa betecknas den allomfattande kvoten på konsumtionsvaror fortfarande som restriktiv enligt WTO. Myndigheterna planerar dock att gradvis avskaffa den fram till år 2001. Åtskilliga varor ströks dessutom i början av 1998 från förteckningen över produkter som omfattas av kvantitativa begränsningar. 2. 3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Övergången till fungerande marknadsekonomi För att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga krävs att såväl priser som handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt system som inbegriper äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder makroekonomisk stabilitet och samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl utvecklad finansiell sektor och avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och -utträde förbättrar ekonomins effektivitet. Marknadsekonomin har under den tid som gått sedan yttrandet offentliggjordes stärkts genom ytterligare utförsäljningar av finansiella och icke-finansiella företag och genom att privata aktörer fått en ökad roll att spela i pensionssystemet. Tack vare omfattande liberalisering och privatisering är nu många olika ekonomiska sektorer i stort sett oåterkalleligen utsatta för marknadskrafterna, vilket ger den ungerska reformprocessen ökad trovärdighet. Den privatisering som hittills skett har varit betydande i fråga om både djup och bredd. Staten planerar emellertid att stadigvarande behålla en ägarandel i ett relativt stort antal företag inom en lång rad sektorer. Det statliga deltagandet kommer i några fall att begränsa sig till en enda gyllene aktie, vilket dock innefattar relativt breda befogenheter som måste utövas på rätt sätt. Nationaliseringen av Postabank har dessutom inneburit ett förmodligen endast tillfälligt avbrott i den hittillsvarande utvecklingen mot minskat statligt ägande inom banksektorn. Ungern har i stort sett infört de institutionella mekanismer som krävs för att vid behov kontrollera marknadskrafterna. En korrekt tillämpning av 1996 års konkurrenslag och en konsekvent och trovärdig regleringspolitik kommer att krävas för att ekonomin skall fungera. Erfarenheterna visar att formerna för regleringsverksamheten måste förbättras ytterligare så att effektivitetsvinsterna av privat ägande främjas, samtidigt som konsumenterna får del av dessa vinster. Från denna synpunkt har de reglerade företagen 17 slutligen inte tillräcklig handlingsfrihet när det gäller att fastställa priser för olika slags användare och produkter. Detta leder till en skev avgiftsstruktur som ger användarna felaktiga signaler. Det har av regleringspolitiken, vilket skapat onödig osäkerhet. Myndigheterna har till exempel som utfärdats av det ibland underlåtit att beakta de prisrekommendationer regleringsansvariga organet inom energisektorn, vilket gett anledning till farhågor för att ovidkommande hänsynstaganden (såsom valfrågor eller en önskan att kortsiktigt påverka inflationstakten) får påverka prissättningen. saknats konsekvens i genomförandet ibland Finanssektorns förmåga att slussa sparande till produktiva investeringar har förbättrats. Mer än 9 0% av den totala utlåningen 1997 betecknades som säker. Utlåningen till företagen ökar i reala termer, och ett bredare spektrum av företag synes nu ha tillgång till kredit. Bankerna börjar nu inrikta sig på kreditmarknaden för mindre företag och detaljhandelsföretag samtidigt som skillnaden mellan ut- och inlåningsräntan minskar. Den ökade konkurrensen mellan bankerna och andra nya finansieringskällor kommer sannolikt att resultera i ökad konsolidering. Denna marknadsledda process måste stödjas av en tillsynsverksamhet av hög kvalitet. Även om utvecklingen redan kommit ganska långt i detta avseende har Postabanka-affären avslöjat oroväckande brister. Det tyder på att det fortfarande finns ett betydande utrymme för att förbättra såväl lagstiftningen som genomförandet av den. Tillsynsmyndighetens formella oberoende har inte alltid varit liktydigt med faktisk förmåga att genomdriva den rättsliga ramen vid rätt tidpunkt och på ett opartiskt sätt. Förmedlingen av finansiella tjänster utanför det traditionella banksystemet ökar snabbt, men instrumenten för företagsupplåning utanför bankväsendet spelar ännu endast en marginell roll. Det nya pensionssystemet kommer att väsentligt underlätta utvecklingen av finanssystemet på medellång sikt, förutsatt att genomförandet av reformen åtföljs av noggrann övervakning och fortlöpande förbättringar av den nya ramen. Genom att genomföra åtgärdspaketet från 1995 hade den tidigare regeringen visat sin beslutsamhet att genomföra makroekonomiska anpassningar och strukturreformer. Den kunde därigenom på ett trovärdigt sätt fastställa målen för den makroekonomiska politiken på medellång sikt. Den nya regeringen kommer sannolikt att kunna göra detsamma, eftersom det råder ett brett samförstånd om huvuddragen i den ekonomiska politiken. Enligt nuvarande planer kommer mot denna bakgrund en översyn av den gemensamma bedömningen av Ungerns prioriteringar i den ekonomiska politiken på medellång sikt och av den makroekonomiska referensramen för denna att ske i slutet av 1998. ytterligare privatiseringar pensionsreformen Ungern är fortfarande en fungerande marknadsekonomi. Varaktig makroekonomisk stabilitet, att och marknadsmekanismerna fungerar bättre. Det finns dock fortfarande ett behov av att konsolidera marknadsekonomins institutionella och rättsliga ram, särskilt beträffande reglerade monopol och de finansiella marknaderna. Vissa händelser, i synnerhet fallet med Postabanka, antyder att bestämmelser inte alltid genomförs på ett snabbt och opartiskt sätt. Det är nödvändigt att förbättra det regelverk som gör att en marknadsekonomi fungerar effektivt för att fördelama av de redan genomförda reformerna även fortsättningsvis i full utsträckning skall kunna tillgodogöras. gjort har 18 Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter Ungerns förmåga att uppfylla detta kriterium beror på om det finns en fungerande marknadsekonomi och en stabil makroekonomisk ram som gör det möjligt för de ekonomiska aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även en tillräcklig mängd humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De statligt ägda företagen behöver omstruktureras och alla företag behöver investera för att förbättra sin effektivitet. Ju större tillgång företagen har till extern finansiering och ju bättre de är på att omstrukturera och förnya sin verksamhet, desto större kommer deras anpassningsförmåga att vara. Ett land kommer generellt sett att ha bättre förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför, ju mer ekonomiskt integrerat det är med unionen innan landet blir medlem. Den ekonomiska integrationen kan mätas både med hjälp av den volym och den typ av produkter som handeln med EU:s medlemsstater omfattar. i Ungern Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade den ekonomiska utvecklingen snabb produktivitetstillväxt, snabbt ökande handelsintegration med EU och stora flöden av utländska direktinvesteringar. Detta tydde på att omstruktureringen hade kommit ganska långt och att det fanns en kärna av ungerska företag som redan var konkurrenskraftiga på gemenskapsmarknaden. tillbaka utmärkts av flera år sedan redan Utvecklingen därefter har bekräftat denna bedömning. Exporttillväxten var mycket stark under 1997. Andelen varor som exporteras till gemenskapsmarknaden har ökat ytterligare, särskilt inom tekniksektorer, t. ex. maskintillverkning. Vidare ökar den branschinterna handeln med EU, vilket tyder på en ökande integration mellan Ungerns och EU:s ekonomier. Tack vare varaktiga produktivitetsförbättringar och måttliga ökningar av enhetsarbetskostnaderna håller ungerska produkter på att bli mera konkurrenskraftiga. Produktiviteten inom tillverkningsindustrin som helhet ökade 1997 med 14,4 % och enhetsarbetskostnaderna med 6,3 %. Inom maskintillverkning ökade produktiviteten med närmare 50 %, medan enhetsarbetskostnaderna sjönk med nästan 15 %. Till stor del beror dessa framsteg på att utbudet förbättrats tack vare tidigare investeringar av några fa multinationella företag som är verksamma inom maskintillverkning och som producerar på export. Denna industrigrens andel av den totala exporten ökade från 37 % 1996 till 45 % 1997. Utländska direktinvesteringar har spelat en ledande roll i globala omstruktureringen produktionssystemet. Företag med en utländsk ägarandel på mer än 10 % svarade 1997 för 72 % av all export och för 71 % av all import. och Ungerns integrering ekonomin det av i Omstrukturering och konkurrenskraftsförbättringar sker inom stora delar av ekonomin, men inte lika snabbt som inom de ledande sektorerna. Inom vissa sektorer, t. ex. livsmedelsindustrin, stålindustrin och textilindustrin, har omstruktureringen gått långsammare framåt. Den uppgång i inhemsk försäljning som lokala företag med tillverkning av investeringsvaror och halvfabrikat nyligen erfarit tyder dock på att exportinriktade utländska företag kan ha börjat att köpa insatsvaror lokalt i stället för utomlands. Därigenom sprids de positiva verkningarna av utländska direktinvesteringar till andra sektorer, och det lokalt tillförda förädlingsvärdet ökar. För att underlätta en mera utbredd omstrukturering genomför myndigheterna åtgärder som syftar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, förbättra infrastrukturen, främja små och 19 medelstora företag, stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet samt främja regional utveckling. De indirekta arbetskraftskostnaderna i Ungern är fortfarande höga, vilket påverkar företagens konkurrenskraft och sysselsättningen negativt. Det är nödvändigt att budgetkonsolideringen fortsätter och särskilt att reformen av den offentliga sektorn och av hälso- och sjukvårdssystemet genomförs så att grunden läggs för en minskning av dessa kostnader. Den makroekonomiska stabiliteten har varit avgörande när det gällt att upprätthålla hög investeringstillväxt och den måste förstärkas ytterligare. Detta underlättas av den nuvarande uppgången i ekonomin som ger myndigheterna en möjlighet att konsolidera de offentliga finanserna och att bekämpa inflationen mot bakgrund av solid tillväxt. Ungern behöver inkomster i utländsk valuta för att betala avkastning på det växande beståndet av utländskt kapital, och landet är fortfarande beroende av utländska investeringar för att finansiera sin övergångsprocess. Finanspolitiken måste utformas så att tillgången på investeringar ökar och så att inhemskt sparande bytesbalanseffekten av hushållens stigande konsumtion motverkas. finansiering av privata för och Ungern bör med framgång på medellång sikt kunna hantera konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen, under förutsättning att de förhållanden som främjar handelsintegration bibehålls. Ansträngningarna att främja omstrukturering i branscher som släpar efter måste intensifieras. Den makroekonomiska politiken måste vara uthållig och reagera på förändringar i de interna och externa förhållandena. Konsolideringen av de offentliga finanserna måste fortsätta och de hittills återkommande underskotten i sjukvårdssektorn är ett tecken på att brådskande reformer är nödvändiga. omstrukturering kontinuerlig företag av 2. 4 Allmän bedömning Ungern kan anses vara en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt ha god förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att de förhållanden som främjar handelsintegration och kontinuerlig omstrukturering av företag bevaras. framsteg gjorts Sedan kommissionens yttrande offentliggjordes har ytterligare beträffande privatiseringar, omstruktureringar och reformering av pensionssystemet. Den rättsliga ramen har förbättrats, den makroekonomiska stabiliteten har upprätthållits och tillväxttakten i ekonomin har ökat. Nu måste arbetet inriktas på att förbättra genomförandet av den rättsliga ramen och på att säkerställa att den efterlevs, särskilt beträffande reglerade företag och den finansiella sektorn. Den snabba ökningen av tillväxttakten utgör ett potentiellt, om än inte omedelbart, hot mot Ungerns externa balans. Samtidigt ger den en möjlighet att på ett kraftfullare sätt angripa inflationen och konsolidera de offentliga finanserna. De hittills återkommande underskotten i sjukvårdssektorn är ett tecken på att brådskande reformer är nödvändiga. 3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför Syftet med detta avsnitt av rapporten är att uppdatera kommissionens yttrande från 1997 såvitt gäller Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför - 20 dvs. att tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen kallad gemenskapens regelverk, med vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina mål. I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen drog kommissionen följande slutsats: "Om Ungern fortsätter sina ansträngningar för införlivande av gemenskapens regelverk, särskilt vad gäller den inre marknaden, och lägger särskild vikt vid den konkreta tillämpningen, bör landet ha förmåga att på medellång sikt tillämpa regelverket till fullo. Särskilda ansträngningar kommer att behöva göras för att kraven i gemenskapens regelverk på sådana områden som miljö, tullkontroll och jordbruk skall uppfyllas. " Nedanstående redovisning inom de olika områdena är upplagd på samma sätt som i yttrandet från 1997, men de allmänna beskrivningarna av de olika sektorerna har genomgående utelämnats. Rapporten koncentreras i stället på de framsteg som gjorts sedan juli 1997. Under varje rubrik redovisas beslutad lagstiftning och framsteg när det gäller genomförande av lagstiftning och kontroll av efterlevnaden. 3. 1 En gränslös inre marknad Som framhålls i yttrandet definieras i artikel 7a i fördraget unionens inre marknad som ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har som grund en öppen marknadsekonomi där konkurrens och ekonomisk och social sammanhållning måste spela centrala roller. För ett faktiskt genomförande och genomdrivande av de fyra friheterna krävs inte bara att viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella föreskrifter iakttas, utan också en faktisk tillämpning av gemensamma bestämmelser, såsom de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller för vissa gemensamma bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den allmänna ram inom vilken ekonomierna verkar, t. ex. bestämmelserna om offentlig upphandling, immaterialrätt och dataskydd. Den allmänna ramen Ungern har redan antagit de grundläggande principerna i gemenskapens regelverk när det gäller offentlig upphandling, och den nuvarande lagstiftningen tillämpas på ett öppet sätt. Antalet offentliggjorda anbudsförfaranden har ökat, och det samlade värdet av kontrakt som tilldelats genom förhandlat förfarande har minskat. En ytterligare anpassning till gemenskapens regelverk måste dock ske. Framför allt gäller detta reglerna på försörjningsområdet (el, gas, vatten etc. ) och klausulerna om lokal förmånsbehandling. lagstiftningen om Bolagsrätten och till gemenskapens regelverk genom två nya lagar, en om företag och en om registrering av bolag. Vissa anpassningar måste emellertid fortfarande göras när det gäller räckvidden av ogiltighetsregeln, regler för företagsgrupper och kraven på offentliggörande vid företagssamgåenden. redovisning har ytterligare anpassats Genom en lag om rätt för utländska företag att etablera filialer och handelsagentur anpassas den ungerska lagstiftningen till de relevanta bestämmelserna i Europaavtalet 21 och till avtalet om Ungerns anslutning till OECD. Enligt lagen far utländska företag från och med den 1 januari 1998 etablera filialer i Ungern. Genom en ny lag om revision och om Ungerska revisorssamfundet harmoniseras den ungerska lagstiftningen med EG:s åttonde direktiv om redovisning, både vad gäller yrkesmässiga krav och medlemskap i revisorssamfund. För att åtgärda den nuvarande bristen på kvalificerade revisorer pågår för närvarande inom det nyligen inrättade Ungerska att utveckla utbildnings- och vidareutbildningsprogram. Ytterligare ansträngningar är emellertid nödvändiga. ett arbete med revisorssamfundet Fortsatta framsteg har gjorts på området immaterialrätt. Den ungerska lagen om skydd av i stort med varumärken och geografiska ursprungsbeteckningar överensstämmer till gemenskapens regelverk. Ungern anslöt sig i oktober 1997 till protokollet Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken. Det har inte skett några förändringar på området upphovsrätt. Fortsatta ansträngningar är nödvändiga, framför allt i fråga om uthyrnings- och utlåningsrättigheter, villkor för skydd (retroaktivt skydd för ljudinspelningar som blivit allmänt tillgängliga före 1974) samt sändningar över kabel-TV och satellit. tillträdde i oktober 1997 Europarådets konvention nr 108, och en Ungern tillfredsställande nivå av överensstämmelse i fråga om dataskydd har därmed uppnåtts. Viss ytterligare tillnärmning till gemenskapnormerna är dock fortfarande nödvändig. De fyra friheterna Fri rörlighet för varor De allmänna principerna för "nya metoden" och "globala metoden" har redan antagits. Europeiska harmoniserade standarder har i relativt stor usträckning antagits inom de sektorer för vilka Ungern har införlivat direktiv enligt nya metoden. Införlivandet av återstående standarder måste emellertid påskyndas för att Ungern skall nå upp till den införlivandenivå på 80 % som är en förutsättning för fullt medlemskap i de europeiska standardiseringsorganen (CEN och Cenelec). Fortsatta framsteg har också gjorts när det gäller att utse organ för bedömning av överensstämmelse inom de områden som täcks av direktiv enligt nya metoden. En rad åtgärder har antagits som innebär en anpassning till gemenskapens regelverk beträffande industriprodukters säkerhet och fria rörlighet. Framsteg kan noteras inom de områden som täcks av direktiven beträffande elektrisk utrustning för lågpänning, leksaker, maskiner, anordningar för förbränning av gasformiga bränslen, icke-automatiska vågar, byggnadsmaterial samt fårdigförpackningar. Den ungerska lagstiftningen beträffande motorfordon har ändrats och anpassats till gemenskapens bestämmelser om typgodkännande. Framsteg har också gjorts inom områdena kemikalier, textilier och skodon. En ny lag om farmaceutiska produkter för medicinskt bruk avses träda i kraft under 1999. Lagen farmaceutiska produkter med kompletterar säkerhetsbrister, men ytterligare ändringar i lagen kommer att bli nödvändiga för att uppnå full överensstämmelse med gemenskapens regelverk. skadeståndsansvar lagen om för 22 Fri rörlighet för kapital Som framhölls liberaliseringen av kapitalrörelser. i yttrandet hade betydande framsteg redan gjorts när det gäller Ungern har sedan halvårsskiftet 1997 fortsatt på den inslagna vägen. Valutalagen ändrades långsiktiga i januari 1998. Kvarvarande restriktioner för medel- och kapitalmarknadstransaktioner har hävts (med undantag av finansiella krediter till utlandet och vissa aktiviteter med andelar utgivna av företag för kollektiva investeringar). Vissa framsteg har också gjorts avseende kortsiktiga kapitaltransaktioner. Från och med den 15 maj 1998 har taken för att utan tillstånd utföra utländsk och ungersk valuta höjts, och godkända utländska valutabanker som är etablerade i Ungern har rätt att utan begränsningar utföra aktiviteter på konton som tillhör företag eller personer i utlandet. Utländska företag har från och med januari 1998 rätt att etablera filialer. Restriktioner kvarstår emellertid för kortsiktiga transaktioner på kapitalmarknaden och penningmarknaden. Rätten att utge och handla med utländska värdepapper på den inhemska penningmarknaden är exempelvis begränsad, likaså rätten att utge och handla med inhemska instrument på utländska penningmarknader. Flertalet i Ungern bosatta personer har inte rätt att öppna inlåningskonton i utlandet. Inskränkningarna i rätten för personer bosatta utomlands att förvärva fast egendom kvarstår också, om än begränsade till jordbruksmark, liksom inskränkningarna i rätten för personer bosatta i Ungern att förvärva fast egendom utomlands. Kvarvarande restriktioner beträffande kapitalmarknadstransaktioner och vad gäller rätten för personer bosatta i Ungern att förvärva fast egendom i utlandet måste fortfarande avskaffas. Ungern planerar att undanröja samtliga återstående restriktioner fram till år 2000. Fri rörlighet för tjänster Vad gäller banksektorn har en ändring gjorts i lagen om kreditinstitut och finansiella företag varigenom utländska finansinstitut ges möjlighet att bedriva verksamhet genom filial och att skapa förutsättningar för bedrivande av allomfattande bankrörelse. Ansträngningarna för att genomföra systemet för bruttoavräkningar i realtid bör fortsätta. Bestämmelserna i kapitalkravsdirektivet, den enda mera betydande del av gemenskapens regelverk inom banksektorn där en anpassning fortfarande inte hade skett, har införlivats med den banklag som kommer att träda i kraft den 1 januari 1999. Trots dessa framsteg kommer vissa tekniska ändringar att bli nödvändiga inom banksektorn för att uppnå fullständig tillnärmning. I fråga om penningtvätt kvarstår behovet av ytterligare anpassning till gemenskapens regelverk. Den fortsatta förekomsten av anonyma bankkonton framstår alltjämt som ett problemområde. Tillsynsorganet på området är den ungerska övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden, som kommer att behöva förstärkas före anslutningen, eftersom dess åligganden komer att öka väsentligt sedan gemenskapens regelverk antagits i dess helhet. Vad gäller värdepapperssektorn har utländska företag sedan januari 1998 rätt att etablera filialer. Genom ändringar i lagen om introduktion av värdepapper, tillhandahållande av investeringstjänster och handel med värdepapper föreligger nu förutsättningarna för utländska kreditinstitut och investeringsbolag att etablera filialer. Bestämmelserna i kapitalkravsdirektivet kommer att gälla för investeringsbolag från och med den 1 januari 1999. Även några av bestämmelserna i direktivet om investeringstjänster kommer att 23 vara införda vid samma tidpunkt och innebära att kreditinstituten kommer att kunna tillhandahålla ett fullt spektrum av investeringstjänster. Direktiven om livförsäkring och annan försäkring än livförsäkring har till stor del redan genomförts. Från och med 1998 har utländska försäkringsbolag rätt att öppna filialer i Ungern på grundval av principen om nationell behandling. De huvudsakliga reglerna om försäkringsbolags skyldigheter beträffande rapportering och bokföring antogs 1997. Redovisning inom försäkringsväsendet är emellertid ett område där en fullständig harmonisering ännu inte skett. Fri rörlighet för personer a) Fri rörlighet för personer, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer I fråga om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis överensstämmer de ungerska bestämmelserna i stort med gemenskapens regelverk, även om vissa ytterligare anpassningar måste göras. Inom flertalet yrkesområden finns det ett yrkesförbund eller annan yrkessammanslutning, vilka dock behöver förstärkas ytterligare. Både i formellt och faktiskt hänseende har genomförandet av gemenskapens regelverk i allmänhet, och på arkitektområdet i synnerhet, varit gott. Antagandet av en lag om arkitekter har möjliggjort en ytterligare tillnärmning till direktiven om den generella ordningen. Det ungerska centrumet för bedömning av och information om likvärdighet, som är det organ som svarar för erkännande av examensbevis, fick i mars 1998 ställning som oberoende centralt organ. Genom antagandet av en ny lag om rätt för utländska företag att etablera filialer och representationskontor har Ungern fullgjort sina internationella skyldigheter, inbegripet skyldigheterna enligt Europaavtalet. b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna Inga särskilda förändringar kan rapporteras på detta område. Konkurrens Som framhölls redan i yttrandet uppfyller Ungern i stor utsträckning kraven på området lagstiftning om konkurrensbegränsande samverkan. Nationella föreskrifter har sedan dess antagits om gruppundantag som täcker försäkring, ensamrätt till distribution och inköp (april 1997) samt franchising och avtal om distributions- och serviceavtal beträffande motorfordon (januari 1998). Genom dessa undantag införlivas huvudprinciperna i gemenskapens regelverk på området med den ungerska lagstiftningen. Efter en ändring i slutet av 1997 i lagen om den offentliga sektorns finanser har ansvaret för att statliga stöd är förenliga med gemenskapens regelverk lagts på finansministern. Kontrollen av statligt stöd utövas, inom ramen för ett samordningsförfarande som omfattar flera ministerier, av övervakningsmyndigheten för statligt stöd. Dessa reformer medger emellertid inte att övervakningsmyndigheten har full tillgång till relevant information för att kunna bedöma alla föreslagna statliga stöd, och alla fonder och stödordningar har vidare inte anpassats till den statliga stödordningen. Den institutionella 24 uppbyggnaden har vidare inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. Detta tyder på att det finns ett behov av fortsatt reform. Ett centraliserat övervaknings- och databehandlingssystem avseende statliga stöd har upprättats. Årsrapporten om statliga stöd som beviljades i Ungern 1995-1996 överlämnades till kommissionen i enlighet med artikel 62. 4 b i Europaavtalet i maj 1998. Rapporten följer i stort samma metod och uppläggning som kommissionens översikt över statliga stöd i Europeiska unionen. I januari 1998 avskaffades den ordning med skatteförmåner knutna till exportresultat som av kommissionen betecknats som ett exportstöd. Författningsdomstolen beslutade i juni 1998 att tre bestämmelser i den ungerska lagstiftning som promulgerar associeringsrådets beslut om genomförandebestämmelser för de konkurrensregler företag är författningsstridiga. Domstolens avgörande vinner emellertid inte laga kraft förrän den 31 december 1999. i Europaavtalet tillämpliga på som är Slutsats Vissa åtgärder har vidtagits för att genomföra de prioriteringar på kort sikt som anges i för anslutning, särskilt vad gäller den fortsatta anpassningen av partnerskapet bolagsrätten och tillnärmningen på certifieringsområdet. Ytterligare framsteg behöver emellertid göras, särskilt inom områdena standardisering, upphovsrätt, offentlig upphandling och bolagsrätt i syfte att följa bestämmelserna i Europaavtalet och de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. Det finns också ett behov av ytterligare utveckling av den institutionella kapaciteten i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av lagstiftningen på området fri rörlighet för varor, särskilt vad gäller standardisering. På området fri rörlighet för tjänster bör ytterligare framsteg göras när det gäller att liberalisera tjänstesektorn och stärka tillsynsmyndigheterna. framsteg har gjorts vad gäller anpassningen av lagstiftningen om Ytterligare konkurrensbegränsande författningsdomstolens avgörande nyligen måste snarast undersökas för att säkerställa att de bestämmelser i Europaavtalet som har anknytning till avgörandet kan tillämpas. samverkan. Konsekvenserna till Vad beträffar statligt stöd bör ansträngningarna att åstadkomma fullständig öppenhet i beviljandet av stöd fortsätta och leda till att det upprättas en heltäckande och aktuell förteckning över statliga stöd. Den rättsliga ramen för beviljandet av statligt stöd måste anpassas ytterligare till gemenskapslagstiftningen. Övervakningsmyndigheten för statligt stöd, slutligen, bör få de befogenheter som krävs för en systematisk kontroll av befintliga och framtida stödåtgärder. Verksamhetsbestämmelser bör antas för fonder och stödordningar som är förenliga med gemenskapens regelverk och parallellt härmed relevanta åtgärder för institutionell uppbyggnad. 25 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Ungern deltar i den gemensamma högnivåkommittén för informationsfrågor och stöder aktivt utvecklingen av informationssamhället. Infrastrukturen för telekommunikationer bör förbättras så att de möjligheter som informationssamhället erbjuder till fullo kan utnyttjas. Ett program kallat "Intelligenta städer och regioner" startades 1997 med målsättningen att förbättra kvaliteten på infrastrukturen för information i större städer och regioner. Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Ungerns deltagande i gemenskapsprogram som Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa började i september 1997. Yrkesutbildningen i Ungern har gradvis avpassats efter bruket och målsättningarna inom EU. Ungerns framgångsrika deltagande i Leonardo da Vinci-programmet visar att de väsentliga inslagen i en sund förvaltning av yrkesutbildningen föreligger. Inga större förändringar har skett lagstiftningen sedan juli 1997. Institutionellt sett har utbildningsministeriet nu ansvar för yrkesutbildningen och därigenom hoppas man få bättre samordning av utbildningspolitiken och ett mera rationellt utnyttjande av de tillgängliga materiella och mänskliga resurserna. i Vissa initiativ har tagits för att stärka den europeiska dimensionen i utbildningen. Tolv centrer för Europastudier inrättades tidigt 1998 inom de högre utbildningsinstitutionerna i Ungern för att bidra till utvecklingen av Europastudier. Beträffande ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis ligger Ungern i allmänhet i linje med gemenskapens regelverk. Forskning och teknisk utveckling I november 1997 anhöll Ungern om att få inleda förhandlingarna inför en fullständig anslutning till det femte ramprogrammet. Tre sonderande samtalsomgångar har redan hållits i syfte att förbereda förhandlingarna. Forskning anges bland prioriteringarna i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Det är möjligt att få skattelättnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet och för att ge stöd åt innovationer. Sedan den 16 mars 1998 finns en ny lag om riskkapitalinvesteringar, riskkapitalföretag och riskkapitalfonder som uppmuntrar till investeringar av riskkapital i högteknologiska företag. För att forskningen och den tekniska utvecklingen skall bli mera effektiv omorganiseras och sammanslås ett antal vetenskapliga institut. Telekommunikation 26 att det inte noga råder rättvis övervakar Betydande framsteg har gjorts i fråga om tillnärmning av bestämmelserna för telekommunikationssektorn. En liberalisering kan emellertid inte fa någon effekt såvida på man telekommunikationsmarknaden. Ungern om telekommunikationstjänster i oktober 1997 och underlättade därmed tillträdet till sin telekommunikationsmarknad, men har behållit sitt monopol på telefontjänster till den 31 december 2001 (för internationella fjärrsamtal) och ytterligare ett år för lokalsamtal. Regeringens målsättning att införa kostnadsbaserade avgifter i slutet av år 2000 framstår som realistisk. Såväl ministeriet för transport, telekommunikation och vattenförvaltning som den nationella kommunikationsmyndigheten innehar kontrollfunktioner, men deras roller måste klargöras och det råder tvivel kring kommunikationsmyndighetens oberoende och effektivitet. konkurrens till WTO-avtalet anslöt sig Ungern har gjort betydande framsteg i liberaliseringen av telekommunikationssektorn. Bland de harmoniseringsåtgärder som ännu inte har vidtagits märks utveckling av ett licens- och tillståndssystem, införande av icke-diskriminerande, proportionerliga och öppna samtrafikvillkor och särskilt kostnadsbaserade samtrafikavgifter som bygger på kostnadsberäkningssystem som är öppna för insyn. Inom postsektorn har nya regler införts beträffande maximiavgifter för posttjänster, men det behövs fortfarande framsteg i fråga om gradvis liberalisering av marknaden och garantier för de samhällsomfattande posttjänsterna i enlighet med EU-direktiven. Den audiovisuella sektorn Framsteg har gjorts i Ungern i fråga om att anta direktivet om television utan gränser, framför allt genom att en lag om genomförandet av Europarådets konvention om gränsöverskridande television antogs i oktober 1998. Det kommer emellertid att krävas insatser av Ungern för att garantera ett faktiskt genomförande och kontroll av efterlevnaden av konventionens bestämmelser, särskilt i fråga om satellitsändningar En olöst fråga handlar om anpassningen av de befintliga telekommunikationstillstånden till konventionens bestämmelser. Slutsats och ungdomsfrågor Ungern har fortlöpande ägnat uppmärksamhet åt informationssamhället, utbildning, yrkesutbildning utveckling. Beträffande telekommunikationer måste liberaliseringen gå framåt, liksom övervakningen av att det råder rättvis konkurrens. Ungern har begärt att fa en övergångsperiod till 31 december 2002 beträffande full liberalisering av de allmänna näten för taltelefoni. Ungern måste stärka sina insatser för att anpassa sig till gemenskapens audiovisuella regelverk. teknisk samt 27 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Ungern har gjort få ytterligare framsteg i förberedelserna för att delta i den ekonomiska och monetära unionen. Den ungerska centralbanken har sedan mitten av 1997 fortsatt att tillämpa en växelkurspolitik i form av en fortlöpande justering av valutans riktvärde, s. k. crawling peg, som ett av sina huvudinstrument för att bekämpa inflationen. Centralbanken har fortsatt att minska justeringstakten medan fluktuationsutrymmet har lämnats oförändrat. I augusti utsattes forinten för tryck i efterdyningarna av turbulensen på de finansiella marknaderna, vilket tvingade centralbanken att intervenera för första gången sedan crawling peg-systemet infördes 1995 och även att höja räntesatserna. I fråga om lagstiftningen om centralbanken måste de ungerska myndigheterna införa de återstående bestämmelserna om centralbankens oberoende. I motsats till vad som hänt efter tidigare allmänna val, byttes centralbankschefen inte ut efter valet i maj 1998. Beskattning Sedan 1997 har Ungern fortsatt med tillnärmningen av sin lagstiftning om mervärdesskatt till gemenskapens regelverk. De senaste ändringarna är införandet av en skattesats för begagnade varor och konstföremål och en mekanism för tillämpning av principen om att mottagaren betalar. Från och med januari 1998 omfattas tropiska frukter (inklusive apelsiner) av den reducerade satsen på 12 % i stället för standardsatsen på 25 %, vilket innebär att frukter inte längre beskattas olika. Genom den lag om punktskatter som trädde i kraft i januari 1998 åtgärdas utestående frågor rörande det inhemska punktskattesystemet och systemet med skatteupplag, förfarandet för uppskov med skatt, den åtföljande administrativa dokumentationen och intyg om betalning av punktskatt. Lagen harmonierar i stort med gemenskapens system, även om det återstår några mindre skillnader. Dessa åtgärder samt antagandet av tobak och avgiftsstrukturer och gemenskapens bestämmelser om cigaretter och avgiftsnivåer för alkohol och mineraloljor innebär att de brister som påtalades i yttrandet åtgärdas. Det största kvarvarande problemet avser de olika avgiftsnivåerna för inhemska respektive importerade spritdrycker. I fråga om direkt beskattning och i synnerhet företagsbeskattning innebär en ny lag om rätt för utländska företag att upprätta filialer och handelsagenturer att gemenskapens bestämmelser om beskattning av moderbolag och dotterbolag delvis införlivats. Ansträngningar behöver göras i fråga om indirekta skatter på kapitalanskaffning och tillhandahållande av ömsesidigt bistånd inom direkt beskattning. Ett flertal frågor är olösta, t. ex. verkningarna av lagen om utländska investeringar för friheten att tillhandahålla tjänster. 28 Skatteuppbördens allmänna effektivitet ökade under 1997, vilket medförde ökade inkomster. Slutsats Under det senaste året har Ungern gjort ytterligare framsteg vad gäller beskattning. Myndigheterna har infört de grundläggande delarna i ett punktskattesystem som är förenligt med gemenskapens regelverk, men fortsatta ansträngningar krävs alltjämt, särskilt vad gäller mervärdesskatt (räckvidden för den reducerade skattesatsen, det särskilda systemet för jordbrukare, förberedelser inför gemenskapens övergångssystem för mervärdesskatt). Det behövs också ytterligare förbättringar av den administrativa kapaciteten och av formerna för administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd. Statistik Ungerns lagstiftning är med några få undantag förenlig med de standarder som tillämpas i Europeiska unionen. Avsevärda framsteg har skett vad gäller förbindelserna mellan det centrala statistikkontoret och övriga ministerier eller institutioner som tillhandahåller statistik eller administrativa uppgifter, men statistikkontorets samordnande roll behöver fortfarande stärkas. Det behövs mera utförliga bestämmelser om det yrkesmässiga oberoendet hos de enheter som tillhör statistikkontorets olika organ, om överföring av uppgifter till utlandet samt om insynsskydd. Det finns också svagheter i fråga om regionalstatistik, geografisk statistik, viss näringslivsstatistik, t. ex. rörande turism, samt i fråga om utrikeshandelsstatistikens täckning och de metoder för utrikeshandelsstatistiken. Den används makroekonomiska statistiken håller god kvalitet. Förbättringar behöver dock ske av statistiken om den offentliga sektorns finanser, särskilt skuld- och underskottsstatistiken. En stor ansträngning behöver göras i fråga om jordbruksstatistiken. som 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri Den ungerska industripolitiken är inriktad på att skapa rambetingelser för ökad konkurrenskraft, industriell modernisering och förbättrad regleringsverksamhet. Denna övergripande strategi, som stegvis genomförts sedan 1995, innefattar bland annat åtgärder för att stimulera utländska direktinvesteringar och export, investeringar (genom bland av småföretagsverksamhet (genom bland annat ett program för leverantörsnätverk) och av kvalitetsutveckling, vidare integrering av miljöhänsyn i investeringsprojekt samt stöd till forskning och utveckling och till åtgärder på informationsteknologiområdet. för upprättande ett program industribyar), främjande annat av Den ungerska industripolitiken redovisas i detalj i dokumentet Industripolitisk strategi på medellång sikt, från 1996. Detta dokument har fortlöpande setts över, och ett reviderat dokument, Industripolitiskt handlingsprogram, utarbetades under första hälften av 1998. 29 Tankegångarna och den allmänna ansatsen överensstämmer i stora drag med motsvarande i gemenskapens industripolitik. i den ungerska industripolitiken Sedan förra året har produktionen och produktiviteten ökat med tvåsiffriga tal (+ 11% respektive +10 %). Den kunskapsintensiva tillverkningsindustrins andel av den totala produktionen har ökat och produktkvaliteten har förbättrats. Exporten har ökat inom alla regeringens industrisektorer utom energi. Dessa positiva resultat industripolitik har varit lämpligt marknadsbaserat företagsklimat. framgångsrik när det gäller att tyder på att skapa ett Omstruktureringen och privatiseringen har så gott som slutförts inom flera viktiga sektorer, såsom kemisk industri, verkstadsindustri och läkemedelsindustri. Det kommer emellertid att krävas fortsatta omstruktureringsinsatser, bland annat inom stålindustrin. Ståltillverkningen i Ungern har sedan 1995 snabbt minskat. Industrin har fått statligt stöd under omstruktureringsperioden. Omstruktureringen har ännu inte slutförts, och Ungern har därför begärt en förlängning av övergångsperioden för att under ytterligare fem år ha möjlighet att bevilja subventioner till stålindustrin. Kommissionen kommer att pröva denna begäran så snart en lönsamhetsplan för de enskilda stålföretagen har inlämnats. Slutsats Den ungerska industrin fortsätter att förbättra sin konkurrenskraft genom samarbete med industrin i gemenskapen, genom en hög investeringsnivå, innefattande även utländska investeringar samt genom att anta gemenskapens bestämmelser och förfaranden av överensstämmelse. Ytterligare beträffande ansträngningar för att förbättra industrins konkurrenskraft bör göras genom en omstrukturering av stålsektorn. standardisering och bedömning Jordbruk Situationen på jordbruksområdet Fastän jordbrukets andel av den nationella ekonomin under senare år har sjunkit, står det fortfarande för 6,6 % av BNP och sysselsätter cirka 8 % av den yrkesverksamma befolkningen. Situationen för brukad mark är relativt stabil med spannmål som främsta gröda, som odlas på 60 % av arealen. Emellertid överväger den sittande regeringen en eventuell 10- procentig minskning av spannmålsarealen för att minska överproduktionen. Kreaturssektorn minskade även under 1997. Jämfört med 1996 gjorde detta tillsammans med den blygsamma jordbrukets bruttoproduktion minskade med 0,6 %. Enligt preliminära prognoser skedde ingen ökning under 1997. av vegetabilieproduktionen ökningen att Den mot slutet av 1997 avslutade massprivatiseringsprocessen har inte lett till någon fullständig omvandling av ägostrukturen, utan stora jordbruksföretag är fortfarande 30 viktiga. Vid sidan om traditionellt mycket småskalig produktion har dock en ny och självständig medelstor jordbrukssektor utvecklats. År 1997 uppgick jordbrukets totala export till 2,5 miljarder ecu och importen till 959 miljoner. Detta resulterade för jordbrukets del i en positiv handelsbalans (1,5 miljoner ecu), att jämföras med totalhandelns underskott (-1,8 miljarder ecu). Utvecklingen på senare tid i Ryssland kan dock påverka denna situation, då Ungern exporterade 20 % av sin livsmedelsproduktion från jordbruket till Ryssland under 1996 och cirka 18 % under 1997. Gentemot EU har landet beträffande jordbrukets livsmedelsproduktion fortfarande en ordentligt positiv handelsbalans på 509 miljoner ecu, även om denna varierar årsvis (1997 minskade den jämfört med 1996). Jordbrukspolitik i det nationella I mars 1997 antog den ungerska regeringen "Grundprinciperna jordbruksprogrammet". För 1998 avspeglades detta i en omorientering från stöd över budgeten (en minskning från 42 % till 35 % av de totala medlen till jordbruket) till direktstöd (som ökade från 21 % till 27 %). Marknadsstödet utgörs främst av exportbidrag och, för ett mindre antal produkter, av direkt prisstöd. Direktsstödet omfattar nytt och sysselsättningsstimulerande stöd infördes 1998. lågproduktiv mark. Ett brukningsstöd krediter för Strukturåtgärder för jordbruket har utformats och en miljöpolitik för jordbruket håller långsamt på att utvecklas (1997 trädde lagen om miljöskydd från 1995 i kraft). Ännu finns det dock inte något totalkoncept för landsbygden, som skulle kunna komplettera förändringarna inom jordbruket. I mitten av 1997 träffade Ungern en överenskommelse om exportstöd med sina handelspartner inom WTO. Ungern fick dispens för sina exportåtaganden fram till 2002, där dess exportstöd baseras på 1995 års situation (med vissa undantag och villkor). Allt exportstöd måste följa dispensens nivåer och villkor. Landet fortsätter sina insatser för att tillnärma sin lagstiftning till gemenskapens regelverk. Olika åtgärder som lagarna om skydd och hantering av djur, genmodifierade organismer och förmögenhetsrätt har antagits av den ungerska regeringen och skall träda i kraft 1999. Ett identifieringssystem för djur som motsvarar EU:s har utarbetats och arbetet med gränsstationernas veterinära framtida utvecklingsbehov har kommit igång. inspektioner och utvärdering av deras Konkurrenskraften har förbättrats på de privatiserade företagen inom livsmedelssektorn, då betydande resurser investerats för att förbättra deras driftsledning och organisatoriska effektivitet. Vissa sektorer, särskilt försäljningen av jordbruksprodukter och enkel bearbetning av animalieprodukter, släpar efter. Fastän de största livsmedelsproducenterna redan tillämpar gemenskapens normer på veterinärområdet, behöver också standarden på flertalet anläggningar förbättras. Ungern har gjort fortsatta insatser på området kvalitetskontroll. En ny lag om vinodling och vinframställning utgör ramen för en reglering av sektorn och åtgärder har vidtagits 31 för att utveckla den nationella nämnden för vinklassificering samt den nationella nämnden för kvalitetskontroll inom jordbruket. Emellertid har inga framsteg gjorts vad gäller landets erkännande av EU:s normer på området. Komplicerade och dyrbara förfaranden tillämpas fortfarande på vinimport från gemenskapen (kvalitets- och hygienintyg). Slutsats Även om genomförandeprocessens nuläge i stort sett är tillfredsställande, krävs fortfarande avsevärda framsteg. Fiske En lag om fiske och fiskeverksamhet antogs 1997 och ger en rättslig grund, men den institutionella och övervakande kapaciteten behöver förbättras, särskilt importkontroll och statistiska uppgifter om sötvattenfisket. Energi inre Den positiva utveckling beträffande antagandet av principerna energimarknaden och konkurrensrätten som konstaterades redan i yttrandet har fortsatt. Energipriserna har höjts ytterligare och närmar sig marknadspriserna. för den Oljelagren är nu nära EU-målet på 90 dagars förbrukning, men lagstiftningen måste anpassas ytterligare något till gemenskapens regelverk. När det gäller effektiv energianvändning bör det framhållas att man i oktober 1997 inrättade ett energi- och miljöcentrum och att man förbereder inrättandet av regionala energicentra; man har också gjort framsteg när det gäller märkningsdirektiven (t. ex. anpassning till gemenskapens regelverk om märkning av kylskåp och frysar (också i kombination). Det krävs dock ytterligare arbete. Energinäten är under fortsatt utveckling. Man utarbetar för närvarande en ny regeringsplan om sektorn för fasta bränslen. Uranframställningen upphörde under hösten 1997. Statsstödens förenlighet med gemenskapens regelverk måste övervakas noga. Moderniseringsprogrammet för kärnkraftverket i Paks fortsätter. I energiplanen för perioden fram till 2010 utesluts inte kärnkraften, och regeringen organiserar ett anbudsförfarande för att öka elproduktionskapaciteten. En lag om kärnkraft trädde i kraft i juli 1997. En ungersk kärnkraftsmyndighet har (som sorterar under skapats som en från den ungerska kärnkraftskommissionen ministeriet) fristående enhet; det finns dock vissa band mellan de båda myndigheterna. En central kärnfinaniseringsfond är verksam sedan januari 1998. Den inrättades för att finansiera avfallshantering och nedläggningar, och finansieras genom att en avgift lagts på el-priserna. Vid Paks håller en torrlagringsanläggning för utbränt bränsle (50 år) på att startas upp, även om avtalet om forsling av utbränt bränsle till Ryssland fortfarande gäller (det utnyttjas dock inte). Man undersöker vilka platser i Ungern som kan användas för 32 slutförvaring. Man söker också alternativ till leveranser av nytt bränsle till Paks för att sprida resursutnyttjandet, vilket överensstämmer med unionens policy om diversifiering. Slutsats Det behövs ytterligare arbete för att anpassa monopolen, tillträde till näten och eneriprissättningen. Man bör också syna de statliga ingreppen inom sektorerna för fasta och effektiviseringen och bränslen bränslekvalitetsnormerna. energianvändningen samt uran av Arbetet med kärnsäkerhetsnormerna bör fortsätta för att ge kärnkraftverket önskad säkerhet, t. ex. genom ett moderniseringsprogram. Man bör också söka långsiktiga lösningar för kärnavfallet och se till att kärnsäkerhetsmyndigheten förblir självständig. Transport Ungern har fortsatt att vidta åtgärder för att gradvis anpassa sig till gemenskapens regelverk. På vägtransportområdet har ny lagstiftning antagits om besiktning av motorfordon, körkortskrav och innehållet i förarutbildning samt yrkeskrav för inhemska transportörer. Lagstiftningen om körkort, genomförd via ett dekret om polisbevakning av vägtransporter, uppfyller dock inte helt gemenskapens krav. Vad gäller inlandssjöfart antogs en ny lag om sjötransporter 1998. I fråga om sjöfart har Ungern redan undertecknat Marpol- och Solaskonventionerna och anslutit sig till konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk (STCW-konventionen) i enlighet med gemenskapens regelverk. Ungern har också anpassat sig till gemenskapens regelverk i fråga om lotsning på öppna havet. Bestämmelser om transport av farligt gods (på väg eller järnväg) har anpassats till relevant internationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. Beträffande flygtransporter har framsteg gjort avseende buller kring flygplatser och begränsning av buller från flygplan med underljudshastighet. av behovet Vad gäller utveckling och finansiering av transportinfrastruktur deltar Ungern aktivt i om väg- och utvärderingen av (inbegripet de som järnvägsförbindelser och ett antal viktiga motorvägsprojekt finansieras av den privata sektorn), t. ex. M5 (södra förbindelsen) och M3 (östra förbindelsen) har påbörjats under denna period. transportinfrastruktur. Projekt Slutsats 33 Ungern har fortsatt att vidta omfattande åtgärder både i fråga om rättslig och institutionell anpassning. Ytterligare insatser behövs för att uppnå en större harmonisering av bestämmelserna om de tekniska kraven för vägfordon, utveckling av vägsäkerhet, marknadstillträde till nationella godstransporter, utveckling av infrastrukturen for inre vattenvägar och harmonisering av lagstiftningen för civilflyget (i synnerhet beträffande säkerhet), järnväg (tillträdesrättigheter till järnvägsnätet) och kombinerade transporter. Små och medelstora företag Den nationella politiken för små och medelstora företag överensstämmer i hög grad med gemenskapens politik och ytterligare åtgärder vidtas för att komplettera denna politik. Sedan 1998 är gemenskapens tredje fleråriga program för små och medelstora företag (1997-2000) öppet för Ungern, som kommer att samfinansiera programmet. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Vid mitten av 1998 uppgick Ungerns arbetslöshet till 9,1 %. Det finns allt fler tecken på att det finns ett betydande antal långtidsarbetslösa och det har skett särskilt kraftiga ökningar av arbetslösheten bland minoritetsgrupperna. De regionala skillnaderna är omfattande. Det kommer att kommer att krävas uppmärksamhet för att säkerställa en effektiv samordning mellan ministerierna med ansvar för ekonomi, social- och familjepolitik samt hälso- och sjukvård och utbildning (i synnerhet vad gäller yrkesutbildningen), vilka nyligen övertog ansvaret för sysselsättningen från det tidigare ministeriet för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor. Ett antal lagar har antagits för att närmare anpassa den ungerska lagstiftningen till gemenskapens regelverk i fråga om arbetsrätten, lika möjligheter för kvinnor och män samt hälsa och säkerhet. Två påpekanden i kommissionens yttrande har åtgärdats genom ändringar i arbetsrätten och lagen om offentligt anställda från 1992 beträffande de anställdas rättigheter vid företagsöverlåtelser och reglerna om kollektiva uppsägningar. De ungerska myndigheterna har emellertid inte lagt fram någon detaljerad åtgärdsplan för att införliva återstoden av gemenskapens regelverk på arbetsrättens område. Säkerställandet av att principen om lika möjligheter för kvinnor och män tillämpas inom området social trygghet har åtgärdats genom att ett antal författningar som rör de statliga och privata pensionsfonderna och det statliga sjukförsäkringssystemet har antagits. 34 Den nationella lagstiftningen om sociala trygghetsfonder, privata pensionsfonder och privata fonder har utsträckts till att i överensstämmelse med EU:s principer omfatta migrerande arbetstagare och deras familjer. Ungern kommer folkhälsoprogram och i gemenskapens fjärde handlingsprogram för lika möjligheter. fr. o. m. 1998 att medverka i gemenskapens fyra tillgängliga Slutsats Framsteg har visserligen gjorts på detta område under de senaste månaderna, men det krävs fortfarande insatser för att säkerställa att den lagstiftning antas som täcker de återstående områdena i gemenskapens regelverk i fråga om sysselsättning och sociala frågor och för att kontrollera efterlevnaden av hela regelverket. Regionalpolitik och sammanhållning I mars 1998 antog det ungerska parlamentet nationella riktlinjer för regional utveckling, i vilket de långsiktiga målsättningarna för den ungerska regionalpolitiken fastställs och som utgör grunden för de nationella utvecklingsplanerna. Dessa riktlinjer utgör i sig det första steget i riktning mot en heltäckande regional planering. Utvecklingsråd har inrättats på regional nivå och länsnivå men de kan ännu inte anses fungera fullt ut. Ett nationellt centrum för regional utveckling har upprättats för att utveckla en institutionell ram. Det har ansvar för samordning, främjande, övervakning och tillhandahållande av tekniskt stöd till utvecklingsråden på regional nivå och länsnivå. Även om den institutionella strukturen och kontrollstrukturen i detalj fastställs i lagen från 1996, är beskrivningen av systemen för genomförande och övervakning mindre noggrann. Det är brist på personal och ekonomiska resurser på alla nivåer. Det är delvis en förklaring i utvecklingen av länsutvecklingsplanerna. till att det inte har åstadkommits några framsteg rådet Samordningen mellan ministerierna är dessutom fortfarande problemfylld och det nationella inte påtagit sig någon verklig samordningsuppgift. Dessutom är de ekonomiska resurserna för regionalpolitiken fortfarande begränsade och uppdelade på nio ministerier. Övervakningsförfarandena behöver också stärkas ytterligare. regional utveckling har för En av nyckeluppgifterna under det kommande året blir att fastställa ett nationellt utvecklingsprogram. Slutsats 35 Ungern har inte i tillräcklig utsträckning åtgärdat den prioritering på kort sikt i institutionella och partnerskapet för anslutning som rör förstärkningen av den administrativa kapaciteten i den regionala utvecklingen. Trots att man har gått framåt vad gäller lagstiftningen och utvecklingen av begrepp och strukturer, är det konkreta genomförandet av de regionalpolitiska målen och de strukturer och institutioner som hör till fortfarande svagt och det har lett till avsevärda förseningar i förvaltningen och genomförandet av gemenskapsstödet. Dessa problem behöver åtgärdas innan Ungern är redo för att delta i EU:s strukturpolitik. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Harmoniseringen av lagstiftningen har sedan 1997 gått ganska långsamt och endast fyra viktigare lagar har antagits som helt eller delvis överensstämmer med EU:s lagstiftning. Det rör sig om lagar om kemikalier, genetiskt modifierade organismer, god laboratoriesed och gränsvärden för föroreningar i luften av utsläpp från förbränningsanläggningar på över 50 MW. Framsteg har även nåtts på området miljömärkning. nationalparksdirektoraten Genom en ny lag fastställs verksamhets- och kompetensområdet för miljöinspektoraten och och naturskyddsinspektoratet. De institutionella förändringar som kommer till stånd genom denna lag förväntas komma att ligga till grund för en ytterligare modernisering av de institutioner som skall ansvara för genomförandet och efterlevnaden av gemenskapens miljölagstiftning. nationella miljö- samt det för 16 september Den antog det ungerska parlamentet det nationella miljöskyddsprogrammet för perioden 1997-2002. Genom detta program läggs särskild vikt vid de åtgärder och investeringar som är nödvändiga för anslutningen till EU. 1997 1998 års åtgärdsplan för miljön utarbetades på grundval av detta program och införlivades med den nationella budgeten för 1998. Genomförandet av gemenskapens i åtgärdsplanen. I det nationella lagstiftning på miljöområdet behandlas utförligt programmet för harmonisering av lagstiftningen i detalj det fastställs dessutom nödvändiga införlivandet av lagstiftningen med angivande av en exakt tidpunkt för alla kapitel av regelverket. Den viktigaste olösta frågan för närvarande är införlivandet av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar och Seveso-direktivet som inte täcks av den nationella lagstiftningen. Det föreligger också brister i införlivandet av direktivet om rening av avloppsvatten och vissa av direktiven om luftföroreningar. Införlivandet och genomförandet av ramdirektivet om avfall bör påskyndas. Större satsningar bör göras i fråga om strålskydd. 36 Den grundläggande lagstiftningen om kärnsäkerhet som antogs 1996 måste fortfarande kompletteras med flera andra rättsakter om strålskydd. Slutsats Ungern har inte klarat av att lösa alla prioriteringar på kort sikt i partnerskapet för anslutning. I det nationella programmet för harmonisering av lagstiftningen, som kompletterats med nödvändiga budgetbestämmelser, planeras att hela lagstiftningen på miljöområdet skall vara fullständigt införlivad till år 2000-2001. Genomförandet av det ovannämnda programmet, inklusive effektiv kontroll av efterlevnaden av programmet och dess överensstämmelse med gemenskapens regelverk, särskilt med de delar av regelverket som kräver höga investeringar i nära samarbete med internationella finansieringsinstitut och avsevärda administrativa insatser (t. ex. rening av avloppsvatten i tätorter, avfallshantering och vissa aspekter av lagstiftningen om luftföroreningar) kan uppnås på lång sikt, förutsatt att strategin för tillnärmningen fullt ut följer tidtabellen. Konsumentskydd Med antagandet av ramlagstiftningen om konsumentskydd har man kommit till rätta med en av de konstaterade bristerna. I denna lag som började gälla i mars 1998 fastställs konsumenternas grundläggande rättigheter i fråga om produktsäkerhet. Övervakningen av dessa rättigheter säkerställs av konsumentskyddsorganisationen. Lagen innehåller också grundläggande bestämmelser om konsumentkredit och prismärkning, men de är inte fullständigt anpassade till gemenskapens regelverk. Med antagandet av den nya lagstiftningen har nödvändiga anpassningar gjorts beträffande oskäliga avtalsvillkor. Lagar om kommersiell reklam och förbud mot orättvisa och begränsande marknadsmetoder överensstämmer inte helt med gemenskapens regelverk. Med de nya bestämmelserna om allmän produktsäkerhet för marknadsövervakning är den ungerska lagstiftningen anpassad till gemenskapens regelverk. Med den nya lagen om läkemedelsprodukter för humant bruk införs skadeståndsansvar för icke tillåtna läkemedel, men lagen är endast delvis i överensstämmelse med gemenskapens regelverk. tjänster och motsvarande förfaranden för varor och Trots att konsumentskyddet endast är ett område som prioriteras på medellång sikt i partnerskapet för anslutning har Ungern gjort betydande framsteg på detta område. Ytterligare anpassning förväntas vara uppnådd inom de kommande åren. 37 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor I sitt yttrande från 1997 betonade kommissionen vikten av att prioritera effektiva gränskontroller, visumregler som anpassas till Europeiska unionens bestämmelser på området och en asylpolitik utan geografiska reservationer och med tillräckliga resurser. Invandring och gränskontroll inte har genomfört den nödvändiga omarbetningen Även om Ungern av utlänningslagstiftningen har landet fortsatt sitt arbete med återtagandeavtal. Tre nya avtal har slutits med medlemsstater (Frankrike, Italien och Danmark) och det befintliga avtalet med Österrike, som trädde i kraft i februari 1998, har setts över. Kommissionen saknar uppgifter om tillnärmningen av visumpolitiken. av Ett omfattande arbete har ägnats åt landets gränser, särskilt genom den nya lagen om gränsskydd som trädde i kraft i november 1997. Den innehåller bestämmelser om förvaltningen organisation. Gränsbevakningen har numera behörighet att behandla frågor rörande organiserad brottslighet. I maj 1998 omvandlades gränsbevakningen till en civil styrka. Regeringen har antagit två dekret, det ena om gränsbevakningens organisation och det andra om gränsvakternas antal och beväpning. gränsbevakningens gränskontrollerna och Asyl Genom den nya asyllagen, som trädde i kraft i mars 1998, hävdes den geografiska reservation som Ungern gjorde 1989, vid ratificeringen av 1951 års Genévekonvention. Nu kan även icke-européer söka asyl i Ungern. I juni 1998 uppskattades antalet erkända flyktingar till 225 och antalet personer under tillfälligt skydd (främst ej repatrierade personer från f. d. Jugoslavien) till 2 428. 2 047 asylansökningar (i första hand från icke européer) inkom under första halvåret 1998. Det stora antalet indikerar att det ännu krävs avsevärda insatser för att förstärka den personal som behandlar asylansökningarna. Polis Reformen för att effektivt kunna bekämpa den organiserade brottsligheten har fortsatt. I november 1997 undertecknades konventionen om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott (Europarådet, 8 november 1990). Ratificering kan förväntas före slutet av 1998. Under andra halvan av 1997 ratificerade Ungerns parlament konventionen om bekämpande av terrorism (Europarådet, 27 januari 1977), som trädde i kraft i november samma år (se även lagstiftningen om vapen och sprängämnen). Utöver framstegen på lagstiftningsområdet är det nödvändigt att rikta särskild uppmärksamhet mot personalens behov i form av rimliga löner och lämplig utbildning för att reformen skall kunna lyckas. 38 Narkotika Den nationella kommissionen för samordning av narkotikafrågor, som inrättades i april 1998 och lyder under premiärministerns kansli, har ännu inte inlett sin verksamhet. Ytterligare insatser behövs för att stödja genomförandet av en övergripande strategi som innefattar frågan om vilka uppgifter det nationella centrumet för information om narkotika skall fylla. Systemet för bekämpande av penningtvätt behöver effektiviseras. Rättsligt samarbete Inom det civilrättsliga området har Ungern fått det nödvändiga stödet från en avtalsslutande part i Luganokonventionen av den 16 september 1988 om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område. Överläggningar mellan konventionsstaterna pågår och ett ikraftträdande kan förväntas före slutet av 1999. Det krävs fortfarande insatser för att effektivisera rättsväsendet, särskilt för att möjliggöra en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten i framtiden. Den nya straffprocesslag som antagits av parlamentet kommer att träda i kraft i januari 2000. Där finns bestämmelser om vittnesskydd som uppfyller villkoren i rådets resolution av den 25 november 1995. Slutsats Ungern har bekräftat sin förmåga att gå framåt med genomförandet av gemenskapens regelverk genom att koncentrera insatserna på två viktiga luckor som identifierades i prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Det behövdes en asyllagstiftning utan geografiska inskränkningar och ett bättre gränsförvaltningssystem. Viktiga framsteg har gjorts på dessa områden. För att Ungern även skall kunna uppfylla målsättningarna på medellång sikt, bör insatserna nu kompletteras av följande: En utlänningslag och en visumpolitik som anpassats till unionens krav (och som - även täcker Oberoende staters samvälde). - Ökade personalresurser, med rimliga löner och lämplig utbildning så att ny lagstiftning (särskilt vad gäller asyl och polissamarbete samt bekämpande av narkotika, organiserad brottslighet och korruption) kan genomföras. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser I januari 1998 liberaliserades handeln med textilprodukter i enlighet med Europaavtalets protokoll om handel med textilprodukter. 39 Under 1997 och 1998 har Ungern undertecknat frihandelsavtal med Turkiet, Israel, Bulgarien, Litauen och Estland. Eftersom Ungern vid en anslutning måste uppfylla förpliktelserna enligt de plurilaterala WTO-avtalen är det nationella genomförandet av avtalet om upprättande av relevanta Världshandelsorganisationen och dess bilagor en viktig åtgärd. De bestämmelserna trädde i kraft den 15 mars 1998. För att helt uppfylla kraven i gemenskapens regelverk på dessa områden bör Ungern ansluta sig till de plurilaterala avtalen om handel med civila flygplan, om offentlig upphandling och om handel med informationsteknik. Utvecklingssamarbete Ungern har handelsförmåner för import från utvecklingsländer. inga avtal om förmånshandel med AVS-länder men har infört Det finns en fond för stöd till utlandet som förvaltas av utrikesministeriet och genom vilken Ungern ger utvecklingsstöd och humanitärt bistånd. Tull I januari 1998 inrättades en ny integrationsenhet som skall ansvara för samordning och genomförande av arbetet i samband med den europeiska integrationen. Mellan mitten av 1997 och mitten av 1998 öppnades fem nya gränsövergångsställen mot Ukraina, Rumänien och Slovenien. Tull- och finansinspektionen upprätthåller ett system för bedrägeribekämpning som omfattar hela landet och i synnerhet dess östgräns. Ungern har fortfarande 10 tullfria zoner och 87 industriella frizoner. Tullfriheten för vissa relevant importvaror gemenskapslagstiftning. oförenlig med frizonerna används inom som är Ungern saknar fortfarande ett system för bindande klassificeringsbesked. Inga framsteg har gjorts när det gäller reform av tulkodexen eller utarbetandet av en integrerad tulltaxa. När det gäller datorisering har den nödvändiga databasen för alla tullåtgärder vid Ungerns gränser skapats. Den används dock ännu inte alltid korrekt och i tillräcklig omfattning. Följaktligen uppstår fortfarande dröjsmål vid gränsövergångarna. Bättre utbildning av de anställda krävs. När det gäller tullsamarbete är ytterligare framsteg av nöden för att en korrekt tillämpning av Europaavtalets bestämmelser om ursprungsregler skall kunna säkras. Slutsats Det krävs ytterligare insatser, särskilt för att införa en integrerad tulltaxa, förbättra och förenkla gränsförfaranden, utveckla kontroller i efterhand, effektivisera användningen av elektronisk utrustning och förbättra utbildningen. Tullsamarbetet med medlemsstaterna bör också förbättras. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 40 Regeringsskiftet i maj 1998 har inte påverkat Ungerns utrikespolitik. Prioriterade områden inom utrikespolitiken är den euroatlantiska integrationen, goda förbindelser med grannländerna och en "nationspolitik" som syftar till att stödja ungerska minoriteter utanför landets gränser. Den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Ungern har fortsatt. Landet har aktivt deltagit i de ordinarie mötena mellan de politiska chefstjänstemännen och mellan Europakorrespondenterna och de associerade ländernas korrespondenter och även i GUSP-arbetsgrupperna. Sedan yttrandet avgavs har Ungern hörsammat alla uppmaningar att ansluta sig till gemensamma ståndpunkter, förklaringar och demarscher, däribland de gemensamma ståndpunkterna om sanktioner mot Jugoslavien och förklaringarna om Indiens och Pakistans kärnvapenprov. Den 8 juli 1997 inbjöds Ungern formellt att inleda förhandlingar om medlemskap i NATO. Förhandlingarna inleddes den 10 september 1997. Den 16 december 1997 undertecknade Ungern anslutningsprotokollet, vars ratificering för närvarande pågår. Ungern förväntas gå med i NATO den 4 april 1999. Det finns fortfarande vissa olösta bilaterala frågor mellan Ungern och Slovakien rörande genomförandet av det grundläggande fördraget mellan länderna och rörande Gabcikovo- dammen. Ungerns engagemang på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens område är fortsatt aktivt. 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Inga större förändringar kan rapporteras sedan 1997. Regeringen har befäst tidigare åtgärder genom att anta resolutioner om inrättande av tillsynskommittéer. Inom statens revisionsmyndighet, som är det statliga organet för extern finansiell kontroll, har ett arbete pågått med att utveckla myndighetens strategi inför anslutningen och med att ge bemyndiganden att bestyrka räkenskaperna hos olika organisationer som faller inom dess kompetensområde. Det statliga kontrollkontoret, som är det organ som svarar för intern finansiell kontroll, ansvarar numera också för intern kontroll i efterhand, medan förhandskontrollen ombesörjs av de utgiftsansvariga ministerierna och myndigheterna. Enligt en ordning för administrativt samarbete som överenskommits mellan det statliga kontrollkontoret och kommissionen kommer samarbetsåtgärder att vidtas i frågor rörande intern kontroll av den offentliga sektorns finanser och för att stödja förberedelsearbetet inför anslutningen. 41 Slutsats För att strukturerna för finansiell kontroll skall överensstämma med gemenskapens regelverk behöver Ungern vidareutveckla sin politik för intern finansiell kontroll och upprätta lämpliga institutioner (t. ex. ett utbetalningsorgan för jordbruksstöd, kontor för regionala utvecklingsråd,tillsynskommittéer) som förses med kompetent personal i erforderlig utsträckning. Med hänsyn till det ökade stödet inför anslutningen bör särskild tyngdpunkt läggas vid en förstärkning av intern kontroll och intern revision av förvaltningen av gemenskapens stödprogram. 3. 10 Allmän bedömning Ungern fortsätter att gripa sig an tillnärmningen av gemenskapens regelverk på ett balanserat sätt. Takten i införlivandet har fortsatt att vara jämn, och införlivandet har i regel åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta genomförandet. Inom några sektorer, såsom miljö, har tempot i införlivandet sjunkit, men samtidigt har en förstärkning av genomförandestrukturerna ägnats ökad uppmärksamhet. Detta tyder på att målsättningen om faktisk tillämpning, snarare än enbart införlivande, eftersträvas på ett meningsfullt sätt. Det fullständiga antagandet av lagstiftningen om den inre marknaden ges fortsatt prioritet. Ungern har visat beslutsamhet när det gäller att angripa det komplexa området rättsliga och inrikes frågor, genom att införa en strategi och besluta om åtgärder, vilket redan börjar visa resultat. Medan Ungern har tagit itu med de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning såvitt gäller ekonomiska reformer, förstärkning av organen för veterinära och fytosanitära kontroller och för finansiell kontroll samt rättsliga och inrikes frågor, har inte tillräcklig uppmärksamhet ägnats åt en förstärkning av strukturerna för regional utveckling och de prioriteringar med anknytning till den inre marknaden som gäller anpassning av lagstiftningen om upphovsrätt och offentlig upphandling samt kontroll av att lagstiftningen om statligt stöd efterlevs. 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk I detta kapitel uppdateras den information som ges i yttrandet. Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 talades det om behovet av att skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning av de administrativa strukturerna. I anslutning till detta tema framhölls i Agenda 2000 att det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, men än viktigare att den genomförs korrekt i praktiken genom lämpliga administrativa och rättsliga strukturer. Detta är nödvändigt för att ömsesidigt förtroende, som är en förutsättning för ett framtida medlemskap, skall kunna skapas. I årets rapport har kommissionen samarbetat med kandidatländerna i syfte att upprätta en översikt över förvaltningsmyndigheter på centrala områden av gemenskapens regelverk. När så är möjligt redogörs det för huruvida dessa organ har tillräckliga rättsliga befogenheter för att genomföra regelverket, för antalet anställda i organet och deras 42 kvalifikationer samt för tillgången till budgetmedel. I vissa fall är det redan nu möjligt att bedöma kvaliteten hos de beslut som fattas. Kommissionen har för avsikt att utveckla denna aspekt i framtida rapporter. I yttrandet drog kommissionen slutsatsen att ytterligare administrativa reformer kommer att krävas om Ungern skall kunna förfoga över de strukturer som behövs för att på ett effektivt sätt tillämpa gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad. 4. 1 Den offentliga förvaltningens organisation Som en följd av att lagen om statstjänstemäns rättsliga ställning ändrats och som ett led i regeringens program på medellång sikt förbereds nu anställda i offentlig tjänst inför medlemskap i EU. Medel kommer att anslås för detta i den årliga budgeten, och 2 miljarder ungerska forinter har redan öronmärkts för utbildning av 100 000 tjänstemän under de närmaste åren. Ett särskilt språkbidrag kommer att ingå i lönestrukturen, och språkutbildning för offentliganställda kommer också i fortsättningen att ges hög prioritet i programmet för integration med Europeiska unionen. Från och med den 1 januari 1999 kommer ca 10 000 offentliganställda i ledande befattning att åläggas att inom tre år genomgå ett särskilt prov som bland annat omfattar EU-frågor. I detta sammanhang har regeringen också skärpt de etiska reglerna för arbete i offentlig tjänst. Den 1 januari 1998 trädde strängare regler i kraft om ekonomisk oförenlighet av vissa verksamheter som utövas av offentligt anställda. Betydande organisatoriska förändringar har skett inom den centrala statsförvaltningen i Ungern sedan juli 1998. Efter regeringsskiftet samma månad inrättades nya ministerier och andra avskaffades. Premiärministerns kansli har fått en förstärkt samordningsroll. Antalet statstjänstemän i Ungern har ökat under det senaste året och uppgår nu till ca 104 000 jämfört med 98 200 i juli 1997, varav ca 53 800 anställda i statlig förvaltning på central och lokal nivå och ca 50 000 direkt anställda vid lokala förvaltningsorgan. Även om antalet anställda ökat totalt sett har det skett betydande neddragningar inom vissa sektorer, vilket kan påverka Ungerns förmåga att genomföra gemenskapens regelverk (se nedan). 4. 2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets kapacitet : gemenskapens implementeringen för av Nyckelområden regelverk Enhetlig tillämpning av EG-rätten: I den nya lagen om domares ställning slås fast att vidareutbildning efter avlagd examen är en rätt och en skyldighet. Domare är skyldiga att på inbjudan delta i vidareutbildning i EG-lagstiftning. Ansvaret för vidareutbildningen ligger för närvarande hos det nationella rådet för domstolsväsendet, som inrättades i februari 1998 och för närvarande har 95 anställda. Genom en ny förordning från december 1997 har det på nytt införts en återkommande utvärdering av domares verksamhet. Efter utnämning på livstid kommer domare att 43 utvärderas två gånger under varje sexårsperiod. Antalet domare uppgår för närvarande till 2 449 inbegripet de 110 ledamöterna av Högsta domstolen. Sedan yttrandet lämnades har betydande framsteg gjorts när det gäller att utveckla utbildningsprogram och utbildningsstrukturer och se till att domarnas kunskaper redan uppdateras. gemenskapslagstiftningen. tillämpar de ungerska domstolarna Inom vissa områden att ackreditera ackrediteringskommittén Den inre marknaden: Det nationella ackrediteringsorganet i Ungern är ett offentlig organ med benämningen Nationella (nedan kallad "kommittén"). Kommittén har 55 ledamöter, som företräder ministerier, det ungerska standardiseringsinstitutet, den ungerska myndigheten för metrologi, handelskammare, 14 ackrediterade organ, inrättningar för högre utbildning och vetenskapliga organisationer, konsumentskyddsorgan samt andra organisationer som tillvaratar olika fackintressen. tillsyn över kommitténs verksamhet. Kommittén är Ekonomiministern utövar kalibreringslaboratorier, bemyndigad certifieringsorgan och besiktningsmän. Det finns åtta ackrediteringsnämnder för olika fackområden (6 för provningslaboratorier, en för kalibreringslaboratorier och en för certifiering och besiktning) som bistår kommittén i dess verksamhet. Kommittén har hittills ackrediterat 212 provningslaboratorier (och bereder för närvarande ytterligare 165 ansökningar), 70 kalibreringslaboratorier (och bereder för närvarande 32 ansökningar) samt 3 certifieringsorgan (och bereder för närvarande 32 ansökningar) i enlighet med europeiska standarder (på grundval av EN 45000-standarder). Det finns i Ungern 200 godkända ackrediteringsbedömare som svarar för ackrediteringsverksarnhet. Ungern är fullvärdig medlem av den internationella kommittén för ackreditering av laboratorier (ILAC) och den internationella ackrediteringssammanslutningen IAF. Ungern är också anslutet till Europeiskt samarbete i ackrediteringsfrågor. provningslaboratorier, Det ungerska standardiseringsinstitutet är ett ackrediterat certifieringsorgan och det enda nationella institutet för systemcertifiering enligt ISO 9000 och ISO 14000. Sedan juni 1998 är institutet fullvärdig medlem av IQNet, ett icke-vinstdrivande offentligt organ som är rättsligt helt fristående från den ungerska staten. Institutet har för närvarande inte tillräckliga ekonomiska resurser för att underlätta införandet av EU-standarder. På området fri rörlighet för tjänster inrättades 1997 genom en sammanslagning den ungerska övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden. Myndigheten ger tillstånd till handel med obligationer och värdepapper m. m. Den åtnjuter visst oberoende, men står under finansministerns överinseende. Myndigheten kan med sina för närvarande 263 anställda (mot tidigare 235) anses vara väl bemannad. Fortsatta framsteg behöver emellertid göras för att stärka tillsynsorganen inom den finansiella sektorn, av särskilt genom utbildning. Den försäkringssektorn fungerar väl. Antalet anställda har ökat och uppgår för närvarande till 38. statliga myndigheten för övervakning Vad gäller dataskydd har uppgifterna och kompetensområdet för en ombudsman på området fastställts i lagen om dataskydd. Ombudsmannen skall bland annat övervaka rättstillämpningen, undersöka inlämnade klagomål och svara för dataskyddsregistret. Rådet för offentlig upphandling svarar för tillämpningen av lagen om offentlig upphandling. Rådet har 21 medlemmar och är skyldigt att årligen rapportera till parlamentet. En särskild kommitté för granskning av beslut om offentlig upphandling har 44 inrättats för att kontrollera lagens efterlevnad. Den består av 13 ledamöter (kommissarier) för offentlig upphandling. Kommittén biträds av ett sekretariat med fyra anställda. Kommittén är helt fristående från staten och från rådet för offentlig upphandling På områdena immaterialrätt och patent förefaller de organ som svarar för det administrativa genomförandet, t. ex. det ungerska patentverket, fungera tillfredsställande, men förbättringar i fråga om personella och finansiella resurser och utbildning är fortfarande nödvändiga vad gäller kontroll inom polis-, rätts- och tullväsen av lagens efterlevnad. Konkurrens: Konkurrensbyrån är den centrala myndigheten för konkurrensfrågor. Byrån har 106 anställda och kan därmed anses som väl bemannad. Dess verksamhet regleras genom lagen om förbud mot illojala och restriktiva marknadsmetoder, vilken trädde i kraft i januari 1997. Konkurrensbyrån har under det senaste året fattat beslut i 61 ärenden, varav 40 % gällde vilseledande av konsumenter och 30 % missbruk av dominerande ställning. Bötesbeloppen har höjts. Byråns möjligheter att kontrollera att lagen efterlevs skulle emellertid kunna förbättras ytterligare, särskilt inom reglerade sektorer och med avseende på den yrkesmässiga kompetensen. Vad beträffar övervakningsmyndigheten för statligt stöd har EG:s krav inte uppfyllts. Enligt den senaste ändringen i lagen om den offentliga sektorns finanser skall finansministern se till att ungersk praxis i fråga om statligt stöd anpassas, men de relevanta lagstiftningsåtgärderna har ännu inte förberetts. och Telekommunikation: Ministeriet vattenförvaltning med 302 anställda svarar för antagande av policy och förordningar. Den nationella kommunikationsmyndigheten svarar för tillämpning av förordningarna och för utövande av kontrollfunktioner, t. ex. godkännanden, frekvensfördelningar och kontroll. Antalet anställda är 500. Det finns sju regionala kontor. telekommunikation transport, för Den ungerska regeringen antog i april 1998 ett dekret om samarbete mellan organisationer och myndigheter på telekommunikationsområdet som har rätt att i vissa särskilda fall avbryta meddelanden eller telekommunikationsnät. För att säkerställa att detta dekret genomförs på ett smidigt sätt bör kapaciteten hos de relevanta statliga myndigheterna förstärkas. Tull och indirekt beskattning: En ny myndighet inrättades i januari 1998 för att samordna och genomföra uppgifter med anknytning till europeisk integration. Dess enhet för EU-stöd svarar för förvaltning av EU-program, medan enheten för integrationsfrågor svarar för anpassningen av sådan lagstiftning rörande tull och indirekt beskattning som har anknytning till gemenskapens regelverk och för förberedandet av en administrativ strategi. 45 Den ungerska byrån för skatte- och finanskontroll har från och med 1998 fatt till uppgift att handlägga frågor rörande indirekt beskattning och är bemyndigad att ta ut och uppbära punktskatter. Detta stärker den ungerska tullens myndighet och ansvar samtidigt som det särskiljer och decentraliserar genomförandet av beskattningen, vilket ligger i linje med gemenskapens regelverk. Det totala antalet anställda vid byrån for skatte- och finanskontroll är oförändrat sedan 1997 och uppgår till 6 000. Jordbruk: Ministeriet för jordbruk och regional utveckling svarar numera för landsbygdsutveckling och regional utveckling. Inrättandet av centrumet för interventioner på jordbruksmarknaden var ett viktigt steg på vägen mot ett genomförande av instrumenten i den gemensamma jordbrukspolitiken och kontroll av efterlevnad. Centrumet har för närvarande 26 anställda. Institutet för geodesisk kartografi och fjärranalys har inrättat en modern tjänst för produktionsprognoser baserade på fjärranalys. Under 1997 infördes en regional databas och vidare inrättades ett centrum för informationsutveckling på kartografiområdet. Centrumet har för närvarande 150 anställda. Vad beträffar den administrativa kapaciteten i fråga om veterinära och fytosanitära kontroller har Ungern en god grundläggande administrativ infrastruktur. Det finns 20 kontrollstationer för djurhälso- och livsmedelskontroll med 2 880 anställda, varav 1 100 veterinärer, och ett nationellt institut för jordbrukskvalitetskontroll med 660 anställda (vilket är en minskning med 50 jämfört med den siffra som angavs i kommissionens yttrande). En utbyggnad av nätet av veterinära och fytosanitära kontrollstationer vid de framtida gränserna bör prioriteras. Transport: I samband med den omorganisation som nyligen genomfördes inom regeringen överfördes vissa mindre arbetsuppgifter beträffande vattenförvaltning till ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling. Antalet anställda i ministeriet för transport, telekommunikation och vattenförvaltning är för närvarande 302 (en minskning med 40 sedan juli 1997). Sysselsättning och sociala frågor: Två separata institutioner svarar för genomförandet av hälso- och sjukvårdslagstiftningen i Ungern, nämligen den nationella myndigheten för offentlig hälsovård samt yrkesinspektionen. Båda myndigheterna förefaller fungera väl inom sina respektive ansvarsområden, men det finns ett behov av regelbundet, organiserat samarbete mellan de bägge organen när det gäller rationalisering och förstärkning. Den nationella myndigheten för offentlig hälsovård utgörs av ett landsomfattande nät av enheter med ansvar för hälsovård och förebyggande åtgärder, hälsokontroller i arbetet, samordning av den offentliga hälsovården samt undersökning av smittsamma och epidemiska sjukdomar. Till den nationella myndigheten för offentlig hälsovård är också 46 knutna 20 regionala kontor och 136 kontor i städerna, det nationella centrumet för epidemiska sjukdomar samt det nationella centrumet för folkhälsa. Antalet anställda uppgår till totalt 6 881. Vid den nationella yrkesinspektionen, som handhar frågor rörande säkerhet på arbetsplatsen, finns 67 anställda. Regionalpolitik och sammanhållning: Efter regeringsskiftet i maj 1998 har frågor rörande regional utveckling och planering överförts från miljöministeriet till ministeriet för jordbruk och regional utveckling. Utvecklingsråd har inrättats på regional nivå, men saknar fortfarande permanent anställd personal. För att förbättra den institutionella ramen har det inrättats ett nationellt centrum för regional utveckling som skall stödja regionerna. Centrumet står under ledning av ministeriet för jordbruk och regional utveckling och fungerar som sekretariat för det nationella rådet för regional utveckling. Antalet anställda är för närvarande 12. Ungern har haft svårigheter att utnyttja tillgängliga medel från EU (Phare) för regional utveckling. Detta visar att det finns ett behov av att förstärka projektutveckling och förvaltningskapacitet så att inför anslutningen och förbereda sig för deltagande i strukturfonderna. Ungern har inte i tillräcklig utsträckning tagit itu med den prioritering på kort sikt enligt partnerskapet för anslutning som gäller regional utveckling. landet kan tillgodogöra sig det ökade stödet Miljö: Miljöministeriet var det ministerium som mest berördes av omorganisationen inom regeringen, eftersom ett av dess större ansvarsområden, regional utveckling och planering, fördes över till ministeriet för jordbruk och regional utveckling. Den centrala miljöskyddsinspektionen, de regionala miljöskyddsinspektionerna och naturvårdsdirektoraten svarar för skyddet av miljön. Arbetsuppgifter och ansvar för inspektionerna och direktoraten har ändrats såtillvida att de har fatt till uppgift att fungera som första instans i frågor som gäller miljöskydd och naturvård. Det föreligger ett klart behov av att öka antalet anställda vid de regionala inspektionerna, eftersom dessa inspektioner kommer att fa ansvaret för tillståndsgivning enligt direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Det finns också ett behov av personalutbildning. Antalet anställda i ministeriet var i mars 1998 472 (inklusive personal för regional utveckling). Antalet anställda vid de regionala enheterna uppgick i mars 1998 till 1171. Konsumentskydd: Genom den lag om konsumentskydd som trädde i kraft i mars 1998 har byrån för konsumentskydd fått utökade befogenheter. Den kommer att få rätt att inleda 47 tillhandahålla konsumentservice. Enligt undersökningar av varje klagomål och att införa avgifter för konsumentskydd, för vilka någon övre gräns inte satts. Byrån för konsumentskydd samt civila organisationer kommer att kunna vända sig till domstol för att utverka skydd för konsumenterna i sådana fall då skadan inte gäller en viss person. Alla företag som tillhandahåller offentliga tjänster måste vidare lagen skall det vidare upprättas förlikningsorgan i anslutning till de regionala handelskamrarna. Dessa organ kommer att ha ställning som oberoende organ och svara för medling i ärenden som handläggs av byrån för konsumentskydd innan dessa går vidare till domstol. Ett vite (utan föreskriven övre gräns) för konsumentskydd kommer att införas som skall ersätta den nuvarande begränsningen till 30 000 ungerska forinter (30 ecu). Byrån för konsumentskydd är med sina 144 anställda väl bemannad. Rättsliga och inrikes frågor: Som en följd av den nya lag om gränsskydd som antogs i november 1997 har gränsvakter befogenhet att göra utredningar som rör organiserad brottslighet. Gränsvakternas tekniska skicklighet behöver höjas. Dessutom behöver åtgärder vidtas för att förstärka gränsförvaltningen, modernisera utrustningen vid gränserna och förbättra informationstekniksystemen, den institutionella kapaciteten och utbildningen. På asylområdet måste, för att man skall kunna hantera det ökade antalet asylsökande, personalen utökas och det behövs ökad teknisk utrustning och lämpliga bostadsmöjligheter i både kommunala upptagningshem och flyktingscentraler. Genom den asyllag som trädde i kraft i mars 1998 ligger ansvaret för asylförfaranden och icke-europeiska asylsökanden hos migrations- och flyktingmyndigheten. Ytterligare utbildning behövs av tjänstemännen vid denna myndighet, liksom av de domare som är specialiserade på asylmål. Beslut i asylärenden kan överklagas till domstol. Ansvaret för invandringsärenden har förts över från polisen till de regionala offentliga förvaltningskontoren. Antalet anställda i inrikesministeriet har ökat väsentligt sedan juli 1997 och är för närvarande 676 mot 549 förra året. Finansiell kontroll: I januari 1990 inrättades statens revisionsmyndighet, som är det organ som svarar för extern finansiell kontroll och som genomför oberoende granskning och revision av den offentliga sektorns finanser. Myndigheten är med sina 383 anställda väl bemannad. För intern finansiell kontroll svarar det statliga kontoret för finansiell kontroll med 57 anställda. Ungern måste utveckla sin politik för intern finansiell kontroll ytterligare och upprätta tillfredsställande kontrollfunktioner med kompetent personal inom institutioner såsom de regionala utvecklingsråden och övervakningskommittéerna. 4. 3 Organiserat samarbete För att hjälpa kandidatländerna att klara av de utmaningar det medför för dem att förstärka sin administrativa förmåga och anpassa sina förvaltningar så att gemenskapens regelverk kan genomföras, håller kommissionen och medlemsstaterna på att utveckla ett 48 förfarande för organiserat samarbete inom ramen för Phare-programmet. I Europeiska unionens medlemsstater genomförs regelverket av nationella förvaltningsmyndigheter (på central, regional och lokal nivå) och av olika byråer, fackorgan och den privata sektorn. Denna samlade administrativa och tekniska sakkunskap görs nu tillgänglig för kandidatländerna. Inledningsvis kommer det organiserade samarbetet att gälla fyra sektorer - jordbruk, miljö, finans och rättsliga och inrikes frågor, men det kommer gradvis att utvidgas till att omfatta hela gemenskapens regelverk. Ungern deltar aktivt i det organiserade samarbetet. 4. 4 Allmän bedömning Ungern har fortsatt att göra framsteg när det gäller att bygga upp sin administrativa förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Landet har därigenom tagit itu med en av de priorieringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. Den särskilda betydelse som man inom hela den offentliga förvaltningen och domstolsväsendet tillmäter utbildning i europeiska frågor är en positiv utveckling och återspeglar allvaret i såsom Ungerns standardisering, övervakning av statligt stöd och regional utveckling finns det emellertid brister i den administrativa förmågan, och en samlad insats kommer att behövas för att förstärka institutionerna på dessa områden. för medlemskap. På vissa centrala områden, förberedelser C. Slutsats Ungern uppfyller liksom tidigare Köpenhamnskriterierna. Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att effektivisera bekämpningen av korruption och förbättra romernas situation. Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen väl, förutsatt att förutsättningarna för handelsintegration och fortgående omstrukturering av företag bibehålls. Ungern har fortsatt att i jämn takt införliva gemenskapens regelverk, och i regel har införlivandet åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta genomförandet. Enligt kommissionens mening kommer Ungern, om landet fortsätter att göra stadiga framsteg, på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, förutsatt att införlivandet av lagstiftningen på miljöområdet går snabbare framåt. D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för antagande av av regelverk: Övergripande bedömning gemenskapens genomförandet 49 Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka anges i kommissionens yttrande, de finansiella medlen för att hjälpa kandidatländerna att genomföra dessa prioriteringar samt de villkor som gäller för stödet. Varje kandidatland har uppmanats anta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk i vilket anges hur landet kommer att gå till väga för att genomföra partnerskapet, tidsplanen för att uppnå prioriteringarna samt behovet av personella och ekonomiska resurser. Både partnerskapen för anslutning och de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk kommer att ses över med regelbundna mellanrum mot bakgrund av de framsteg som gjorts och i syfte att ange ytterligare prioriteringar. 1. Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på kort sikt I partnerskapet for anslutning2 för Ungern anges följande prioriteringar på kort sikt: • • • Ekonomiska reformer: Översyn och uppdatering av prioriteringarna för landets ekonomiska politik på medellång sikt inom ramen för Europaavtalet. Påskyndande av strukturella reformer (särskilt beträffande hälsovårdssystemet). Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt inom områdena veterinära och fytosanitära kontroller (särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna), miljö, tullpolitik, intern finansiell kontroll och regional utveckling. Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat certifiering och standardisering (ytterligare anpassning av lagstiftningen), statligt stöd (antagande av ramlagstiftning, fastställande av roll och befogenheter för en övervakningsmyndighet, kontroll av efterlevnad), och ökad öppenhet genom bättre förteckningar över statligt stöd. Skydd av intellektuell egendom och ytterligare anpassning av bolagsrätten. Fullständig anpassning av lagstiftningen om offentlig upphandling så att den helt täcker försörjningssektorn (el, gas, vatten etc). • Rättsliga och inrikes frågor: Genomförande av flyktinglagstiftning som är förenlig med 1951 års Genévekonvention, utveckling av effektiv gränskontroll. Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande och påbörjande av genomförandet av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier. De framsteg som gjorts när det gäller de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning kan sammanfattas på följande sätt. 2 Rådets förordning (EG) nr 622/98, EGT L 85, 20. 3. 1998. 50 • Ekonomiska reformer: Det har gjorts framsteg på detta område. Programmet för massprivatisering har slutförts, och ett nytt pensionssystem infördes fr. o. m. 1 januari 1998. Sedan början av 1998 har filialer till utländska kreditinstitut rätt att bedriva verksamhet inom det ungerska banksektorn om de beviljats licens av den statliga övervakningsmyndigheten och kapitalmarknaden. På det handelspolitiska området har Ungern avskaffat alla handelsrelaterade avgifter med undantag av vissa tullar som, i enlighet med Europaavtalet, skall avvecklas stegvis fram till den 1 januari 2001. för banksektorn Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Vad gäller veterinära och fytosanitära kontroller har Ungern en väl utvecklad grundläggande infrastruktur som omfattar 20 kontrollstationer för djurhälso- och livsmedelskontroll samt ett nationellt institut för jordbrukskvalitetskontroll. Det organ som ansvarar för intern finansiell kontroll, statens revisionsmyndighet, förfogar över den grundläggande institutionella och administrativa kapaciteten, men ansträngningarna för att anpassa de ungerska revisionsstandarderna till EU:s standarder måste fortsätta. En väsentlig institutionell förstärkning är nödvändig när det gäller regional utveckling. • Inre marknaden: Det har gjorts framsteg när det gäller antagandet av en företagslagstiftning och av en lag om registrering av bolag. Vissa framsteg kan också noteras vad gäller skyddet av immaterialrätten, även om vissa frågor fortfarande återstår att lösa. Lagstiftning om farmaceutiska produkter och industriprodukter har inom dessa områden har antagits, vilket bekräftar att takten i anpassningen upprätthållits. Däremot har Ungern inte anpassat sin lagstiftning om offentlig upphandling inom försörjningssektorerna (el, gas, vatten etc). Fortsatta framsteg har gjorts när det gäller certifiering och standardisering, men utvecklingen går långsamt framåt och bör påskyndas. Betydande ansträngningar måste fortfarande göras för att förstärka övervakningsmyndigheten för statligt stöd. Rättsliga och inrikes frågor: Genom en ny asyllag har asylrätten utsträckts till att omfatta även icke-europeiska flyktingar, varigenom det geografiska förbehåll som gjordes när Ungern tillträdde Genéve-konventionen har hävts. Trots viss utveckling i positiv riktning behöver gränsförvaltningen förstärkas ytterligare under de kommande åren. • Miljö: Ett nationellt miljöskyddsprogram har antagits, men harmoniseringen av lagstiftningen går relativt långsamt framåt och endast fyra viktigare lagar antogs under det gångna året. Ungern har inte till fullo tagit itu med alla de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. Ansträngningar har gjorts för att åtgärda de prioriteringar som gäller ekonomiska reformer (fullföljande av massprivatiseringen, införande av ett nytt pensionssystem), förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten 51 inom vissa sektorer (veterinära och fytosanitära kontroller, finansiell kontroll) samt rättsliga och inrikes frågor, men har inte i tillräcklig omfattning åtgärdat vissa prioriteringar avseende den inre marknaden (upphovsrätt, fullständig anpassning av lagstiftning om offentlig upphandling, förbättrad övervakning av statligt stöd, samt regional utveckling. Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk För att efterkomma sina skyldigheter enligt partnerskapet för anslutning (nedan även kallat "partnerskapet") antog den ungerska regeringen den 26 mars 1996 ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk (nedan även kallat "det nationella programmet"), vilket överlämnades den 30 mars 1998. Det nationella programmet följer i stort samma uppläggning som kommissionens yttrande, men prioriteringarna fastställs inte på samma sätt som i partnerskapet för anslutning. Några av de prioriteringar som i partnerskapet för anslutning anges som prioriteringar på kort sikt (t. ex. offentlig upphandling) har upptagits som prioriteringar på medellång sikt i det nationella programmet. Omvänt har några prioriteringar på medellång sikt enligt partnerskapet angivits som uppgifter på kort sikt i det nationella programmet (t. ex. jordbruk, rättsliga och inrikes frågor). Några av de prioriteringar som anges i partnerskapet, bland annat de som rör romerna och de som gäller sysselsättning och arbetsmarknad, täcks inte alls i det nationella programmet. Andra behandlas på ett mera opreciserat sätt. Exempelvis saknas i det kapitel som gäller rättsliga och inrikes frågor i avsnittet "Kampen mot organiserad brottslighet" närmare detaljer beträffande de olika underområdena (penningtvätt, narkotikahandel och människosmuggling). Det finns få preciseringar när det gäller viseringspolitik och invandringsbestämmelser och inga alls om korruption. I kapitlet om transport är kombinerade transporter och järnvägstransport inte tillräckligt väl täckta områden. Det nationella programmet täcker inte hela gemenskapens regelverk. Inom flertalet områden är informationen knapp, och sambandet mellan de föreslagna ungerska åtgärderna och berörda delar av gemenskapens regelverk framgår inte. Särskilt har svagheter kunnat konstateras inre marknaden, telekommunikation, sektorspolitik (energi, jordbruk, transport, industri), miljöskydd och konsumentskydd. i de kapitel rör den som Även om det nationella programmet för antagandet av gemenskapens regelverk skiljer mellan prioriteringar på kort sikt och prioriteringar på medellång sikt, saknar det en heltäckande tidsplan med exakta tidsangivelser för genomförandet av de förutsedda åtgärderna. På vissa områden, t. ex. den inre marknaden och miljö, framstår den angivna tidsplanen som orealistisk. 52 Informationen om genomförandestrukturerna är otillräcklig, och konsekvenserna i administrativt hänseende av antagandet av gemenskapens regelverk måste utvecklas ytterligare. Detaljerade planer har lagts fram i endast ett fåtal fall. Det finns inga uppgifter i det nationella programmet beträffande behovet av personella resurser, och programmet medger därför inte något fastställande av konkreta åtgärder för institutionell uppbyggnad. Det anförs inget om vilka budgetkonsekvenser antagandet av gemenskapens regelverk kommer att medföra, varken för statsbudgeten eller för Phare-programmet. Enligt den ungerska regeringen kommer dokumentet att omarbetas. Kommissionen kommer att ta ställning till dokumentet på grundval av den reviderade texten och överlämna det till rådet under andra halvåret 1999 samtidigt som partnerskapet för anslutning ses över. 53 BILAGA STATISTISKA UPPGIFTER 54 STATISTISKA UPPGIFTER 1993 1994 1995 1996 1997 Grunddata Befolkning (vid periodens slut) 11000-tal 10277 10246 10212 10174 10135 11000-tals hektar Total areal 9303 9303 9303 9303 9303 Nationalräkenskaper I miljarder forint Bruttonationalprodukt till löpande priser 3548,3 4364,8 5614,0 6893,9 8372,2 I miljarder ecu Bruttonationalprodukt till löpande priser 33,0 34,9 34,1 35,6 39,6 I ecu per capita Bruttonationalprodukt till löpande priser 3200 3400 3300 3500 3900 Produktionsstruktur I % av det totala bruttoförädlingsvärdet - Jordbruk - Industri - Bygg och anläggning - Tjänster 6,7 26,3 4,6 62,4 Utgiftsstruktur I % av bruttonationalprodukten - Konsumtionsutgifter * - Hushåll och hushållens ideella organisationer ' • 77,3 74,2 72,6 53,8 52,2 51,2 55 - Offentlig sektor - Fasta bruttoinvesteringar - Export av varor och tjänster - Import av varor och tjänster Bruttonationalprodukt 23,6 22,0 21,4 20,0 21,4 22,3 37,3 38,9 46,4 38,5 39,9 46,9 Förändring i % från föregående år -0,6 2,9 1,5 1,3 4,4 I köpkraftspariteter Bruttonationalprodukt per capita 7100 7600 7800 8300 8900 Inflation Konsumentprisindex Bytesbalans -Export av varor -Import av varor -Handelsbalans -Nettotjänster -Nettoinkomst Förändring i % från föregående år 22,5 18,8 28,2 23,6 18,3 I miljoner ecu 6933 6429 9835 11171 10367 9553 11695 13259 -3434 -3124 -1860 -2089 184 134 491 1179 -1016 -1182 -1379 -1147 • • -Löpande nettotransfereringar 626 765 810 725 -varav offentliga transfereringar 18 11 10 -12 -Bytesbalans -Valutatillgångar (inkl. guld) -Valutatillgångar (exkl. guld) Offentliga finanser Offentligt underskott/överskott -3640 -3408 -1938 -1330 6109 5571 9203 7847 7703 6069 5536 9170 7817 7676 I % av b ruttonationalp rodukten 56 Upplåning i utlandet, brutto 67,2 63,4 65,1 63,1 Finansiella indikatorer Monetära aggregat - Ml -M2 Kredit totalt 1993 1994 1995 1996 1997 I miljarder ecu 8 7,1 5,7 6 6,8 15,7 14,5 12,9 13,8 15,6 31,9 30,9 26 24,6 25,3 Genomsnittlig kort ränta I % per år - Utlåningsränta - Inlåningsränta Växelkurs för ecun - Periodgenomsnitt - Periodens slut - Index för effektiv växelkurs Utrikeshandel Import Export Saldo Bytesrelation Import från EU-15 Export till EU-15 25,4 27,4 32,6 27,3 21,8 15,7 20,3 24,8 20,6 17,6 (1 ecu =. nationell valuta) 107,65 135,61 164,55 193,74 211,65 112,35 136,73 183,3 206,91 224,71 71,1 58,9 45,7 40,7 36,7 I miljoner ecu 10701 12240 11824 14289,4 18724,2 7607 9000 9837 12367,8 16842,4 -3094 -3240 -1987 -1921,6 -1881,8 rlotsvarande period under för » egående år = K )0 102,3 102,3 101,3 97,7 101,2 I % av totalsumman 40,1 45,3 61,5 62,3 62,8 46,5 51 62,8 69,7 71,2 57 Demografi Naturlig folkökning Per 1000 invånare -3,2 -3,0 -3,3 Invandringsöverskott (inklusive justeringar) 0,0 0,0 0,0 -3,7 0,0 • • Per 1000 levande födda Spädbarnsdödlighet 12,5 11,5 10,7 10,9 10,0 Vid födseln Medellivslängd : Män 64,5 64,8 65,3 66,1 66,5 Kvinnor 73,8 74,2 74,5 74,7 75,0 Arbetsmarknad Sysselsatta (enligt ILO) I % av arbetskraften 59,2 57,1 55,9 55,6 Arbetslösa (enligt ILO) : Totalt 11,3 10,2 9,5 9,2 55 8,1 < 2 5 år >25år 19,2 17,6 16,6 15,7 13,9 9,8 8,7 8,2 8 7 ingsgren Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren enligt NACE I % av totalsumman - Jord- och skogsbruk - Industri ' Bygg och anläggning - Tjänster Infrastruktur Järnvägsnät Motorvägar ; ; 8,3 7,9 26,6 27,1 6 59,1 6 59 I km per 1000 kl n* 83 83 83 83 83 Längd i km • : 293 336 fndustri och jordbruk Föregående år = 100 58 Industriproduktion i volymindex 104 109,6 104,6 103,4 111,1 Jordbruksproduktion i volymindex, brutto 90,3 103,2 102,6 106,3 99,4 Metodanmärkningar Bruttonationalprodukt per capita i PPS: Reviderade uppgifter där man använt nya PPP-resultat från International Comparison Project 1996. Valutatillgångar är uppgifterna för innehavet vid årets slut. De definieras som summan av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto-) fordringar på personer bosatta utomlands. Guldet värderas till marknadspriset vid årets slut. Offentligt underskott/överskott är en anpassning av den definition som används i IMF:s GFS-metod nationalräkenskaperna, där uppgifterna (government finance statistics). Det allmänna offentliga underskottet/överskottet får man fram genom att lägga det statliga underskottet (som normalt omfattar vissa medel utanför själva budgeten) till kommunernas underskott/överskott. Totalsumman justeras med hänsyn till nettoutlåning/nettoinlåning för vissa särskilda åtgärder. Denna summa utgör en finansieringspost i nationalräkenskaperna. fram enligt räknats Monetära aggregat är uppgifter om innehav vid årets slut. I allmänhet betyder Ml sedlar och mynt i omlopp samt bankernas avistamedel. M2 betyder generellt Ml samt sparmedel och andra kortfristiga banktillgodohavanden. Kredit totalt betyder för det mesta inhemsk kredit till den offentliga och privata sektorn. Det bör noteras att problemet med att mäta omloppet av utländsk valuta i några kandidatländer kan påverka uppgifternas tillförlitlighet. Räntenivåer: Årlig genomsnittsränta. Utlåningsräntan består vanligtvis av den genomsnittliga räntan på beviljade lån från de banker som rapporterar in uppgifter. Med inlåningsränta menar man huvudsakligen genomsnittet för tidsbunden och icke- tidsbunden inlåning. 59 Växelkurser: De växelkurser för ecun som officiellt meddelats GD II har använts när detta varit möjligt. Indexet för effektiv växelkurs är vägt med hänsyn till viktigare handels-partner med basåret 1990. (löpande priser): Uppgifterna är baserade på systemet Import och export "specialhandelssystemet", vilket innebär att utrikeshandeln omfattar varor som passerar landets tullgräns. I handelsuppgifterna tar man inte med direkt reexport, tjänstehandel, handel med tullfria zoner samt handel med licenser, knowhow och patent. Sedan 1997 industrizoner och även handeln mellan omfattar handelsuppgifterna utlandsmarknader. Man tar sedan 1997 inte heller med hyresavtal av typen "operating lease" och reparationer i utrikeshandeln. Uppgifterna för 1996 har räknats om i enlighet med ändringar i metoderna år 1997. Eftersom uppgifterna för åren före 1996 tryckts i oförändrat skick, är de inte jämförbara med uppgifterna för 1996 och 1997. Värdet av utrikeshandeln omfattar marknadsvärdet av varorna och (frakt, försäkring etc). tilläggskostnader tullfria Handelsindelning: Fram till slutet av 1996 registrerade man varuhandeln parallellt enligt två skilda indelningar: Hungarian External Trade Classification (KTJ) och nomenklaturen Harmonised Commodity Description and Coding System (HS). Tulldokumentationen är det statistiska underlaget för utrikeshandeln. Sedan 1996 har datainsamlingen gjorts enligt Kombinerade nomenklaturen. De tidigare uppgifterna har uppdaterats i enlighet med senare beräkningar. Importen registreras på basis av cif och vid tiden för tullklareringen. Exporten registreras på basis av fob och det datum då handelsvarorna korsar landets gräns. Eurostat har räknat om den nationella valutan till US-dollar genom att använda Internationella valutafondens årliga genomsnittskurs. Bytesrelation: Indexberäkning enligt "enhetsvärde" används vid mätning av prisförändringar i utrikeshandeln med undantag för heterogena handelsvarugrupper där man istället använder en urvalsmetod för prisnoteringarna. På grund av förändringar i beräkningen av index enligt enhetsvärdet och tillämpningen av Fisher-index istället för Paasche-index sedan det första kvartalet 1996, har de kvartalsvisa volymindexen gjorts om. Import från och export till EU-15: Uppgifter angivna av Ungern. Uppgifterna för åren 1993 och 1994 rör endast handeln med EU-12. Förvärvsfrekvens (enligt ILO): - Arbetskraften i procent av den totala befolkningen över 15 år. 60 Arbetslöshet (enligt ILO): -1 procent av arbetskraften. Dessa uppgifter har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med iakttagande av följande definitioner och rekommendationer av ILO: Arbetskraft: sysselsatta och arbetslösa i enlighet med ILO-definitionerna nedan. Anställda: alla personer över 15 år som under referensperioden bedrev åtminstone en timmes avlönat arbete som anställd, företagare, medlem av kooperativ eller medhjälpande familjemedlem. Personer inom krigsmakten och barnlediga kvinnor är också medtagna. Arbetslösa: alla personer över 15 år som för närvarande uppfyller alla tre kriterierna i ILO:s definition av arbetslöshet: (i) att sakna arbete, (ii) att aktivt söka arbete och (iii) att vara beredd att påbörja ett arbete inom två veckor. I Ungern gäller LFSS bara personer i åldern 15-74. Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren enligt NACE (LFS): Denna indikator har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med iakttagande av följande definitioner och rekommendationer av ILO: Industriproduktion Industriproduktion omfattar gruvdrift och stenbrytning, tillverkningsindustri samt el-, gas-, ång- och vattenförsörjning (enligt NACE Rev. l avdelning C, D och E). i volymindex: Indexet för den totala produktionen och försäljningen av industrivaror omfattar uppgifter om alla industriföretag. Branschindexen gäller för företag med fler än 20 anställda fram till slutet av 1994 och för företag med fler än 10 anställda från och med 1995. Jordbruksproduktion i volymindex, brutto: Man räknade fram kedjeindexen med hjälp av de fasta priser som används i nationalräkenskaperna. De fasta priser som utgör underlaget för beräkningarna är - fram till 1996: 1991-års priser -för 1997: 1995-års priser Källor 61 Grunddata, nationalräkenskaper, utrikeshandel, demograf!, arbetsmarknad, infrastruktur, industri och jordbruk: New Cronos. Valutatillgångar och finansiella indikatorer: När detta varit möjligt har man haft Eurostat B-4:s frågeformulär om valuta- och finansstatistik som källa. Kandidatländerna ombeds att regelbundet uppdatera tabellerna i frågeformuläret. Den aktuella statistiken omfattar officiella utländska reserver, monetära aggregat, räntenivåer och valutakurser. Om detta inte gått har man använt IMF:s publikation "International Financial Statistics" som källa. I möjligaste mån har Europeiska kommissionen (GD II) används som källa till valutakurserna för ecun. Vad beträffar upplåning i utlandet, brutto, har OECD:s publikation "External Debt Statistics" använts som källa. I fallet offentligt underskott/överskott kan kandidatländerna för närvarande inte komma med tillförlitliga uppgifter. Enhet B-4 står i nära samarbete med dessa länder med målsättningen från nationalräkenskaperna. Med tanke på bristen på tillförlitliga uppgifter, har man tagit fram ungefärliga uppgifter för offentligt underskott/överskott med hjälp av IMF:s Government Finance Statistics Yearbook (se nedan för en förklaring av metoden). statistik där man utgår förbättra deras offentliga att 62 ISSN 1024-4506 KOM(98) 700 slutlig DOKUMENT SV 01 02 06 11 Katalognummer : CB-CO-98-641-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg