title: Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenneja t&k-politiikassa

eurovoc_concepts:
EU policy
broadcasting
common transport policy
research and development
telecommunications

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 12. 1998 KOM(1998)596lopull. VIHREÄ KIRJA RADIÖTAAJUUSPOLITHKASTA Radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t&k-politiikassa (komission esittämä) Radlotaajuuspolltlikkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä TIIVISTELMÄ ^ TAUSTA: RADIOTAAJUUKSIEN TALOUDELLINEN JA POLIITTINEN MERKITYS Radiotaajuudet muodostavat selkärangan monentyyppiselle teolliselle toiminnalle esimerkiksi televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen, tutkimuksen ja kehityksen (t&k) ja yleistä etua koskevien palvelujen alalla. Siten ne ovat taloudellisesti huomattavan tärkeitä niin markkina- arvojen kuin työllisyydenkin suhteen. Koska monet näistä aloista ovat osa yhteisön politiikkaa, Euroopan yhteisöllä on painavia syitä kehittää johdonmukaista radiotaajuuspolitiikkaa. Vaikka taajuuksien suora vaikutus edellä mainittuihin toiminnan aloihin saattaakin vaihdella, radiotaajuudet ovat keskeinen ja yhä niukemmaksi käyvä resurssi. Taloudellisesti katsoen radiotaajuuksien arvon määrittää niiden palvelujen arvo, jotka voidaan tarjota niiden avulla. Radiotaajuuksien arvo ei ole kuitenkaan hallitseva tekijä, joka otettaisiin yleensä huomioon nykyisessä taajuuksien hallinnassa. Radiotaajuuksien käyttöä ja käyttäjiä koskevien päätösten määrittelytavat ovat Euroopan yhteisölle olennainen asia kolmesta tärkeästä syystä: tekotavat ja prioriteettien • Useiden Euroopan yhteisön harjoittamien alakohtaisten politiikkojen (televiestintä, radiotaajuuksien jne. ) onnistuminen riippuu liikenne, yleisradiotoiminta, saatavuudesta ja asianmukaisesta suojaamisesta. t&k • Radiotaajuuksien myöntämispäätösten on noudatettava useaa yhteisön tason horisontaalista politiikkaa: on tuettava sisämarkkinoiden kehittämistä, taattava kilpailu sekä kehitettävä ja vaalittava yhteiskunnallisia normeja ja yleistä etua yhteisön tasolla. • Radiotaajuuksia käytetään yhä enemmän kaupalliseen toimintaan, minkä vuoksi on otettava huomioon vastaavien tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä kauppaa ohjaavat säännöt ja sitoumukset. Nämä velvoitteet ovat merkityksellisiä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisille sitoumuksille. TAVOITTEET JA TÄRKEIMMÄT KYSYMYKSET: EUROOPAN YHTEISÖN HYÖTYNÄKÖKOHDAT RADIOTAAJUUKSIEN OSALTA Euroopan yhteisön näkökulmasta radiotaajuuksien saatavuuteen ja myöntämiseen liittyviä poliittisia tavoitteita ovat: • mahdollistaa uusien palvelujen kehittäminen kuluttajien ja radiotaajuuksia käyttäville palveluille asettaman kysynnän täyttämiseksi; hallitusten • kannustaa radioviestintälaitteiden ja -palvelujen sisämarkkinoiden ja kilpailun kehittämistä erityisesti yleiseurooppalaisten ja maailmanlaajuisten järjestelmien ja palvelujen käyttöönoton ja käytön yhteydessä; • • toteuttaa julkispoliittisia tavoitteita ottaen huomioon kulttuuriset ja yhteiskunnalliset näkökohdat jne; turvallisuuteen liittyvät, turvata yhteisön edut monen- ja kahdenvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään radiotaajuuksia; • kannustaa teknisiä innovaatioita ja tukea Euroopan kilpailukykyä; i* Radlotaajuuapolltllkkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä • kehittää yleisemmin talouden kasvua, luoda työpalkkoja ja edistää yleistä hyvinvointia. Näitä yleisiä tavoitteita silmällä pitäen on pohdittava eräitä keskeisiä seikkoja, jotka liittyvät radiotaajuuksien tarjoamistapaan: • radiotaajuuksien saatavuus yleiseurooppalaisille radiojärjestelmille, -palveluille ja -laitteille on turvattava; s kaupallisten ja julkisten etujen asianmukainen tasapainottaminen on turvattava radiotaajuuspolitiikassa; * * radiotaajuuksien taloudellinen arvo on huomioitava niukkana hyödykkeenä; radiopalvelujen ja -laitteiden kilpailun puolueettomat ja syrjimättömät menettelyt; tukemisessa on turvattava avoimet, S radiotaajuuksien tehokas käyttö on varmistettava; s on varmistettava, että radiotaajuuksien sääntely kannustaa kilpailua ja teknisiä innovaatioita; S on tuettava mittakaavaetujen syntymistä tuotaessa markkinoille käyttäjien tarpeita vastaavia uusia laitteita; y on varmistettava johdonmukaisuus radiotaajuus- ja standardointipolitiikan välillä. MUUTOSTEKIJÄT: R A D I O T A A J U U S P O L I T I I K AN KEHITTYVÄ TAUSTA Teknologian kehittymisellä, markkinatrendeillä sekä politiikan ja sääntelyn kehittymisellä - jotka ovat kaikki sidoksissa toisiinsa - on huomattava merkitys radiotaajuuksien saatavuudelle, ja ne tekevät sekä radiotaajuuksien löytämisen uusille sovelluksille että niiden käytön yhdenmukaistamisen yhä monimutkaisemmaksi. Monet näistä trendeistä ovat vielä kehitysvaiheessa, mutta ne aiheuttavat jo seuraavia muutoksia: s Radiotaajuuksia käyttävien erilaisten palvelujen lähentyminen ja uusien järjestelmien kehittäminen, minkä ansiosta erilaisten palvelujen suuri määrä kyseenalaistaa taajuuksien käyttäjien perinteisen luokittelun ja siitä seuraavat taajuuksien saantiehdot. s Palvelujen ja markkinatoimijoiden maailmanlaajuistuminen radiotaajuuspolitiikalle uuden ulottuvuuden liiketoiminnan harjoittamisen kautta). (yhteenliittymien luonut on tai maailmanlaajuisen s Kun kaupallisten sovellusten osuus taajuuksien käytössä lisääntyy, osittain markkinoiden vapauttamisen takia, kaupallisten sovellusten on kilpailtava el- kaupallisten sovellusten kanssa (mukaan lukien yleistä etua palvelevat sovellukset) radiotaajuuksien saamisesta; eri alojen sovellukset kilpailevat keskenään radiotaajuuksien käytöstä. • Radiotaajuuksia koskevilla vaikutuksia markkinatoimijoiden suhteelliseen vahvuuteen sekä radiotaajuuksia käyttävien toimijoiden keskinäisessä suhteessa että radiotaajuuksiin perustuvien infrastruktuurien ja muiden infrastruktuurien käyttäjien välisessä suhteessa. Jälkimmäisessä tapauksessa kauaskantoisia päätöksillä on -Z6 Radiotaajuuspolitiikkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä taajuuspäätösten vaikutus voi ulottua taajuuden saamisen lisäksi laajemmalle aiheuttaen suuria rakenteellisia muutoksia markkinoilla. s Radiotaajuuksien käyttöä koskevat päätökset vaikuttavat yhteisöjen toimintaan paitsi taloudellisesti myös yhä enemmän teollisuuden kilpailukyvyn ja innovaatiokyvyn osalta. 1o Radiotaajuuspolitlikkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä HAASTE: JOHDONMUKAINEN YHTEISÖN RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA Yhteisön tasolla monet muutostekijät viittaavat siihen, että on aika tarkistaa, riittääkö nykyinen radiotaajuuksien sääntely-ympäristö turvaamaan Euroopan yhteisön edut ja ottamaan huomioon tarve omaksua yhteisön tason lähestymistapa radiotaajuuspolitiikkaan. Näitä tekijöitä ovat: s Yhdenmukaiset radiotaajuuksien myöntämisehdot samankaltaisille palveluille yhteisön tasolla: Erityisesti radioviestintäjärjestelmien maailmanlaajuistuminen eli radiotaajuuksista riippuvaisten yleiseurooppalaisten tai maailmanlaajuisten järjestelmien käyttöönotto edellyttää tehokasta taajuuksien hallintaa, jotta voitaisiin välttää viivästymiset tai tarpeettomat kynnykset, jotka johtuvat epäyhtenäisestä radiotaajuuksien allokoinnista yhteisössä. s Yhteisön nykyisen sääntely-ympäristön johdonmukaisuuden turvaaminen: Eräät tärkeimmistä radiotaajuuksia käyttävistä aloista ovat yhteisön sääntelyn alaisia, kuten televiestintä ja joiltakin osin myös yleisradiotoiminta. Radiotaajuuksien suunnittelun, myöntämisen ja käytön hajaantuminen hankaloittaa yhteisön tason johdonmukaisen sääntelyn järjestelmien osalta yhteisön tason johdonmukainen lähestymistapa vahvistaisi Euroopan yhteisön asemaa kansainvälisessä koordinointi-ja neuvottelutoiminnassa. turvaamista. Radiotaajuuksia käyttävien maailmanlaajuisten s Johdonmukainen ja tasapainoinen lähestymistapa kaikilla aloilla: Yhteisön tason radiotaajuuspolitiikka on tähän mennessä muotoutunut erillisten, alakohtaisten lukuun ottamatta kysymyksenä, joka ei näkökantojen välttämättä vaadi erityistä sääntelyä. Kaikkien alojen johdonmukaista ja tasapainoista lähestymistapaa on kehitettävä siten, että minimoidaan eri alakohtaisten toimintojen väliset vastakkainasettelut radiotaajuuksiin liittyvissä tarpeissa, varsinkin aloilla, joilla sovelletaan jotakin yhteisön politiikkaa. tuloksena ja televiestintää * Radiotaajuudet sisämarkkinoiden yhteydessä: Nykyistä radiotaajuuksien hallintaa on CEPT:ssä harjoitettu perinteisesti lähinnä teknisten näkökohtien perusteella. Kun otetaan huomioon kaupallisten sovellusten kasvava merkitys, on yhä enemmän kiinnitettävä huomiota yhdentyessä radiotaajuuspolitiikalla on esimerkiksi myöntämisehtojen osalta kiistämätön merkitys yhteisön kannalta varsinkin silloin, kun taajuuksien käyttäjät ovat maailmanlaajuisia markkinatoimijoita. Sisämarkkinanäkökohtien lisäksi kyseessä on esimerkiksi yhteisön teollisuuden kilpailukyky. Markkinoiden markkinoihin näkökohtiin. liittyviin s Radiotaajuudet maailmankaupan yhteydessä: Ulkoisen kaupan vastuualueisiinsa liittyen Euroopan tärkeimmiltä kauppakumppaneiltaan radiotaajuusasioissa. Pystyäkseen vastaamaan yhteisöllä on oltava selkeä kanta radiotaajuuksiin, jotta se voisi puolustaa sitä niin kahdenvälisissä yhteyksissä kuin maailmanlaajuisissa organisaatioissakin. yhteydenottoja useammin yhteisö yhä saa iv U RadlotaaJuuspoUtilkkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä KOMMENTTIEN AIHEITA: TÄRKEIMMÄT KYSYMYKSET Asiat1, joihin tässä vihreässä kirjassa pyydetään kommentteja, on järjestetty eri kerroksiin, jotka on katsottu tärkeimmiksi taajuuspolitiikan yhteydessä: 1. Radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien käytön strategisesta suunnittelusta Euroopan yhteisössä erityisesti seuraavilta osin: suunnittelun laajuus ja sen edellyttämät tiedot; tarvitaanko poliittista ja oikeudellista sitoumusta yleiseurooppalaisten palvelujen radiotaajuuksien suunnittelua varten; ja kuinka yhdenmukainen yhteisön ja lähestymistapa korvaamispolitiikan osana taajuussuunnittelua. uudelleensijoittamis- toteuttamiseksi ("substitution") kehittämiseksi ("re-farming") taajuuksien tarvitaan ja 2. Radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta Euroopan yhteisössä ja laajemmassa yhteydessä; vaaditaanko yhteisön ennakkosopimus yhdenmukaistamistoimien tarpeesta ja mitkä ovat sen määritysperusteet; ja mikä on vaadittava oikeusvarmuuden taso jäsenvaltioiden toteuttaessa tällaisia toimia. 3. Radiotaajuuksien antaminen ja toimiluvat sen Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien antamisesta ja toimilupien myöntämisestä erityisesti takaisi parhaiten radiotaajuuksien tehokkaan käytön ja yleiseurooppalaisten palvelujen yhdenmukaisen tarvitaan käyttöönoton; missä määrin radiotaajuuksien arvottamiseen ja mahdolliseen kaupallistamiseen, ja mitkä ovat nykyisten radiotaajuuksien käyttäjien uudelleensijoittelun mahdolliset kustannukset; ja mikä on tarvittava oikeusvarmuuden taso yhteisön puitteissa. suhteen, mikä menetelmä tarvitaan yhteinen yhteisön lähestymistapa 4. Radiolaitteet ja standardit Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä yhteisön välisistä radiotaajuuspolitiikan radiotaajuushallintoelinten yhteistyöstä sekä radiotaajuushallinnon käytännön toimenpiteistä. yhteyksistä erityisesti radiolaite-, standardi- standardi- ja ja tason ja 5. Radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä siitä, pystytäänkö radiotaajuuksien koordinoinnin nykyisen hallinnollisen kehyksen avulla toteuttamaan yhteisön poliittisia tavoitteita, eli myötävaikuttamaan talouden kasvuun, työllisyyteen ja hyvinvointiin, kannustamaan teknisiä innovaatioita ja uusien palvelujen kehittämistä, edistämään kilpailua luotaessa yleiseurooppalaisia ja maailmanlaajuisia radiojärjestelmiä. lujittamaan Euroopan sisämarkkinoilla kilpailukykyä ja Näihin otsikoihin liittyvät yksityiskohtaiset kysymykset löytyvät vihreän kirjan luvusta 4. <e Radlotaajuuspolltlikkaa koskeva vihreä kirja Tiivistelmä VIHREÄN KIRJAN YLEINEN TAUSTA: AIHEESEEN LIITTYVÄ KESKUSTELU Ehdotetun vihreän kirjan tavoite on selvittää, kuinka voidaan parhaiten lähestyä ja toteuttaa taajuuspolitiikkaa yhteisön tasolla. Samalla vihreän kirjan tulokset antavat pohjaa useista erityisaiheista parhaillaan käytäville keskusteluille. Televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymistä koskevassa vihreässä kirjassa käsiteltiin jo eräitä radiotaajuusasioita tiettyjen erityisalojen suhteen. Nämä seikat on asetettava omalle paikalleen radiotaajuuspolitiikan kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa, jota käsitellään tässä vihreässä kirjassa. Taajuuspolitiikkakeskustelu puolestaan hyötyy lähentymiskeskustelusta esimerkiksi käsiteltäessä muuttuvia käyttö- ja käyttäjäluokkia tai yleisen edun määritelmää lähentyvillä aloilla. Nämä tulokset ovat tärkeitä, jotta pystyttäisiin suosittelemaan sopivia menettelyjä radiotaajuuksien myöntämiseen. Televiestinnän alalla on valmisteilla televiestinnän sääntelyn toimivuuden tarkistus ("vuoden 1999 tarkistus"), jossa käytetään radiotaajuuskeskustelun antia sen selvittämiseksi, miltä osin nykyistä sääntelyä on täydennettävä tai tarkistettava yhteisön radiotaajuuspolitiikan toteuttamisen edistämiseksi. satelliittinavigointijärjestelmien lisäämistä Liikenteen alalla yhteisö harkitsee parhaillaan Euroopan osallistumisen (GNSS) alalla. Ne mahdollistavat maailmanlaajuisten yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen (navigointi, paikantaminen, ajanmääritys) ja tarjoavat huomattavan markkinapotentiaalin. Nämä järjestelmät voivat muodostaa myös pohjaa monenkaltaiselle teolliselle ja kaupalliselle toiminnalle. Radiotaajuuksien allokointi ja suojaaminen on varmistettava eurooppalaisissa ja kansainvälisissä neuvotteluissa, jotta tällainen hanke voidaan toteuttaa. Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä vihreä kirja auttaa keskipitkällä aikavälillä selvittämään, kuinka tämän alan erityistarpeet - koordinointimenettelyt ja taajuuksien suojaaminen - sijoitetaan käytännöllisesti radiotaajuuspolitiikan yleiseen kokonaisuuteen eli siten, että se kattaa kaikki alat. Tämän vihreän kirjan herättämät ajatukset auttavat lisäksi valmistelemaan tehokkaasti radiotaajuuksista käytävät kansainväliset neuvottelut tulevassa maailman radiohallintojen konferenssissa (WRC-2000). Komissio on aikaisemmassa tiedonannossaan esitellyt konferenssin esityslistan tärkeimmät aiheet ja osoittanut yksityiskohtaisesti, mikä on niiden yhteys komission politiikkoihin. Tämän vihreän kirjan kuulemismenettelystä saatavia tuloksia käytetään apuna määritettäessä yhteisön kantoja konferenssin keskeisiin aiheisiin. vi 1 4 RadiotaaJuuspollWkkaa koskeva vihreä kirja Sisällysluettelo SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. RADIOTAAJUUKSIEN TALOUDELLINEN JA POLIITTINEN MERKITYS 2. 1 Radioviestintämarkkinat 2. 2 Euroopan yhteisön politiikat, joihin radiotaajuudet liittyvät 2. 3 Muutostekijät 3. EU:N RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA: NYKYTILANNE 3. 1 EU:n radiotaajuuspolitiikan määrittely 3. 2 Yhteisön nykyinen osallistuminen radiotaajuuspolitiikkaan 4. EU:N RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA: KOMMENTTIEN AIHEITA (1) Radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu (2) Radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen (3) Radiotaajuuksien antaminen ja toimiluvat (4) Radiolaitteet ja standardit (5) Radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys 5. PÄÄTELMÄT 1 4 4 8 10 12 12 13 17 17 18 19 22 21 24 LIITE I: EUROOPAN YHTEISÖN POLITIIKAT, JOIHIN TAAJUUDET VAIKUTTAVAT I-V LIITE II: EU:N TAAJUUSPOLITIIKKA LIITE III: LYHENNELUETTELO MX MI -t * Luku I Johdanto 1. JOHDANTO Eräiden Euroopan yhteisön politiikan alojen, kuten matka- ja satelliittiviestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja t&k-toiminnan, kulmakivenä on radiotaajuusspektri. Nämä alat ovat viime vuosina kehittyneet keskeisiksi kasvualoiksi Euroopan yhteisössä. Kun otetaan huomioon tietoyhteiskunnan vaatimus tiedon välittömästä saannista ja levittämisestä ajasta tai paikasta riippumatta, radiotaajuudet ovat käymässä yhä tärkeämmiksi Euroopan talouden kehityksessä. Radiotaajuuksien kysyntä kasvaa tasaisesti teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehittyessä. Tätä kysyntää ei pystytä kattamaan lisätaajuuksilla, joita voidaan asettaa saataville uusien, entistä (esimerkiksi digitaaliset radiojärjestelmät yleisradiotoiminnassa ja matka-ja henkilöviestinnässä). Tämän seurauksena radiotaajuudet ovat käymässä yhä niukemmaksi resurssiksi. Siltä osin kuin radiotaajuudet ovat ylikuormitettuja, on tehtävä valintoja radiotaajuuksien kysynnän ja tarjonnan tasapainottamiseksi. tekniikoiden avulla tehokkaampien Radiotaajuuksien käyttöä säännellään. Koska radioaallot eivät pysähdy rajoilla, maat ovat koordinoineet radiotaajuuksien käyttöä kansainvälisessä teleliitossa (ITU), joka on YK:n erityiselin. ITU:n maailman radiohallintojen konferensseissa (WRC) 186 maata sopii joka toinen vuosi toimista radiotaajuuksien käytön kansainväliseksi yhdenmukaistamiseksi. Tämä on tarpeen, jotta radiolaitteiden tuotannossa saavutettaisiin mittakaavaetuja, helpotettaisiin palvelujen maailmanlaajuista saatavuutta lähetysten aiheuttama kohtuuton häiriö toiselle. Yksityiskohtaisempi koordinaatio tapahtuu alueellisella ja kansallisella tasolla. ja vältettäisiin yhden käyttäjän Euroopassa 43 maata, mukaan lukien EU:n jäsenvaltiot, koordinoivat radiotaajuuksien käyttöä Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssissa (CEPT). Myös CEPT hyväksyy yhdenmukaistamistoimenpiteitä, joita sen jäsenmaat toteuttavat vapaaehtoiselta pohjalta. Sekä ITU:n WRC:ssä että CEPT:ssä käsitellään radiotaajuuksien kaikkea käyttöä, mukaan lukien televiestintä, yleisradiotoiminta, liikenne ja t&k. Lukuun ottamatta radiotaajuuksien saatavuutta matka- ja henkilöviestintään, jonka osalta on olemassa yhteisön lainsäädäntöä, Euroopan yhteisö nojaa pääosin ITU:n/WRC:n ja CEPT:n työhön radiotaajuuksien yhdenmukaistamisessa. Se on tarpeen palvelujen ja laitteiden yleiseurooppalaisessa tarjonnassa. Taajuuksien antaminen yksittäisille käyttäjille tapahtuu kansallisella tasolla, ja siinä noudatetaan tiettyjä maailman kauppajärjestössä (WTO) ja Euroopan yhteisössä sovittuja ehtoja. ja maailmanlaajuisessa Radiotaajuuksien kysynnän kasvaessa koordinointi ja hallinto ovat käyneet entistä monimutkaisemmiksi. Aikaisemmin maat koordinoivat radiotaajuuksien käyttöä suhteellisen pienen käyttäjämäärän puolesta ja teknisten näkökohtien perusteella. Käyttäjiä olivat maanpuolustusala ja julkiset televiestintä- ja yleisradiotoimintaorganisaatiot, jotka toimivat lähinnä kansallisella tasolla. Radiotaajuuspolitiikan toimintaympäristö on muuttunut huomattavasti. Radiolaitteita ja -palveluja kehitetään enemmän maailmanlaajuisille kuin kansallisille markkinoille. Kansallisen tason julkisia palveluja tarjoavat radiotaajuuksien perinteiset käyttäjät kilpailevat nyt radiotaajuuksien käytöstä yhä useamman maailmanlaajuisen kaupallisen toimijan kanssa erityisesti televiestinnän ja yleisradiotoiminnan alalla. Radiotaajuuksien saatavuus on nousemassa keskeiseksi tekijäksi kauppaneuvotteluissa. Kaikki kehitys viittaa siihen, että radiotaajuuspolitiikassa tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä, jotta voitaisiin helpottaa palvelujen ja laitteiden käyttöönottoa ja tarjontaa. Siksi on olennaista varmistaa, että Euroopan yhteisön ja kaikkien sen jäsenvaltioiden edut otetaan täysimääräisesti huomioon keskusteltaessa radiotaajuuksien saatavuudesta. u Luku I Johdanto Radiotaajuuspolitiikan ympäristön muuttumisen johdosta Euroopan yhteisön tärkeimpiä haasteita ovat: > Radiotaajuuksien käytön strategisessa suunnittelussa on nyt otettava huomioon yhä useamman uuden järjestelmän sekä maailmanlaajuisesti toimivan kaupallisen ja ei- kaupallisen toimijan erilaiset edut ja vaatimukset. > Maailmanlaajuistumisen allokointi seurauksena radiotaajuuksien tulisi olla yhdenmukaiset kansainväliset ja yhdenmukaistaminen vaatii yhä enemmän kansainvälistä yhteistyötä, mutta maat ja radiotaajuuksien käyttäjät asettavat erilaisia prioriteetteja sen suhteen, mitä palveluita varten radiotaajuudet. Kaupallisen ja ei-kaupallisen käytön välisten eri etunäkökohtien sekä eri maiden prioriteettien tasapainottaminen edellyttää muutakin kuin taajuuksien teknistä hallintaa. Viimeaikaiset kokemukset ITU/WRC-neuvotteluissa ovat osoittaneet, että jos Euroopan yhteisö ei ole yhtenäinen ja ehdotuksilla ei ole poliittista tukea, yhteisiä tavoitteita on vaikea ajaa. Radiotaajuuksien käytön strategisessa suunnittelussa on nyt otettava huomioon yhä useamman uuden järjestelmän sekä maailmanlaajuisesti toimivan kaupallisen ja ei-kaupallisen toimijan erilaiset edut ja vaatimukset. > Radiotaajuuksien antaminen yksittäisille käyttäjille tulisi toteuttaa kohtuullisin ehdoin. Radiotaajuuksien kysyntä on kuitenkin kasvanut niin paljon, että hallinnot vaativat yhä tarjottavan palvelun useammin käyttäjiä maksamaan radiotaajuuden käytöstä markkina-arvon ja todellisen tarpeen heijastamiseksi. Tätä menettelyä on arvosteltu, koska se voi haitata johtaa kuluttajahintojen nousuun. Palvelujen käyttöönoton ja kansainvälisen tarjoamisen haittana voivat olla toimiluvat, joita vaaditaan kussakin maassa erikseen. Eri maissa voidaan lisäksi käyttää erilaisia radiotaajuuksien myöntämismenetelmiä ja -ehtoja. ja mahdollisesti innovaatioita ja kilpailua teknisiä > Radiolaitteiden rajat ylittävä saatavuus riippuu siitä, missä määrin radiotaajuuksia on yhdenmukaistettu ja yhteisiä standardeja on käytettävissä, jotta voidaan varmistaa yhteentoimivuus. Radiolaitteiden käytön valvonnan sekä markkinoiden seurannan merkitys kasvaa, mikä tulee edellyttämään hallinnoilta huomattavaa panostusta yhteistyöhön teollisuuden ja radiotaajuuksien käyttäjien kanssa. ja käyttö > Radiotaajuuksien käytön suunnittelun koordinoinnin, yhdenmukaistamisen luotiin vastaamaan pienen käyttäjämäärän vaatimuksia. hallinnollinen kehys Radiomarkkinoiden vapautuessa tähän hallinnolliseen kehykseen on alkanut kohdistua paineita kaupallisista etupiireistä, joiden ajamat edut eivät välttämättä vastaa niiden hallintojen etuja, jotka edustavat niitä kyseisissä organisaatioissa. Lisäksi eri kansallisten etujen tasapainottaminen vaikeuttaa radiotaajuuksien yhdenmukaistamista ja voi aiheuttaa lainsäädännöllisesti epävarman tilanteen radiotaajuuksien saatavuuden ja yhdenmukaistamisen kannalta. ja maailmanlaajuistuessa ja Tämän vihreän kirjan tarkoitus on aloittaa julkinen keskustelu siitä, pystytäänkö nykyisellä radiotaajuuspolitiikalla vastaamaan kuvattuihin haasteisiin vai tarvitaanko muutos, jotta pystytään toteuttamaan Euroopan yhteisön poliittisia tavoitteita: > > teknisiä innovaatioita ja kilpailua helpotetaan joustavan, mutta päättäväisen radiotaajuuksien käytön suunnittelun avulla sekä hallintojen asianmukaisen radiotaajuuksien antamisen avulla; radiotaajuuksien käytön koordinointia varten luodaan ennakoitava ja oikeudellisesti varma sääntelyjärjestelmä, joka on avoin ja vastaa kaupallisten ja ei-kaupallisten etupiirien tarpeita kaikilla aloilla, mukaan lukien liikenne ja t&k-toiminta; televiestintä, yleisradiotoiminta, Luku I Johdanto > taataan yksittäisten jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön asianmukainen edustus ja etujen tasapainottaminen radiotaajuuspäätöksissä; ja > vahvistetaan Euroopan yhteisön asemaa -laitteiden maailmanmarkkinoilla yhdistämällä tarvittavat jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön tekniset ja poliittiset vahvuudet. radiopalvelujen ja Kaikkia asianosaisia - radiotaajuuksien käyttäjiä, radiotaajuuksia käyttäviä palveluntarjoajia, laitevalmistajia, viranomaisia, alakohtaisia organisaatioita, kuluttajia - pyydetään antamaan kommenttejaan ja näkemyksiään. Saadun palautteen perusteella komissio aikoo laatia tiedonannon raportoidakseen palautteesta ja tehdäkseen alustavat päätelmät. Kaikki kiinnostuneet voivat osallistua keskusteluun vastaamalla tässä vihreässä kirjassa käsiteltyihin asioihin 15. huhtikuuta 1999 mennessä. Vastaukset vastaanotetaan mieluiten sähköpostitse HTML-muodossa2 osoitteeseen: European Commission, DGXIIIA1 Attn. Mr. R. Niepold Rue de la Loi 200 / VVetstraat 200, BU31 2/52 B-1049 BRUXELLES/BRUSSEL Belgia Sähköposti: spectrum. greenpaper@bxl. dg13. cec. be Faksi: (+32 2) 296 8395 Mikäli tekijät eivät nimenomaisesti muuta ilmoita, kaikki vastaukset katsotaan julkisiksi asiakirjoiksi ja ne web-sivulla julkistetaan (http:/Avww. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm). vastauksia suositellaan painokkaasti, myös faksitse tai tavallisessa postissa lähetyt vastaukset voidaan hyväksyä (lähetys neljänä kappaleena). HTML-muotoisia käsittelevän taajuuksia vihreän Vaikka kirjan Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja pollttinen merkitys 2. RADIOTAAJUUKSIEN TALOUDELLINEN JA POLIITTINEN MERKITYS Luvun 2 tarkoitus on korostaa radiotaajuuksien taloudellista ja poliittista merkitystä ja lähestymistapaa kuvata radiotaajuuspolitiikkaan. peruselementit, Euroopan ohjaavat yhteisön jotka Tässä luvussa luodaan katsaus sovelluksiin ja aloihin, jotka yhä useammin riippuvat radiotaajuuksien saatavuudesta. Lisäksi siinä korostetaan radiotaajuustoiminnan taloudellista merkitystä (osa 2. 1). Teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehittyminen ovat muuttamassa radiotaajuuksien käyttötapoja sekä radiotaajuuspolitiikan taustatekijöitä (osa 2. 2). Monen alakohtaisen yhteisön politiikan toteuttaminen riippuu radiotaajuuksien saatavuudesta, mutta lisäksi niiden radiotaajuusvaatimukset käsitellään erillisissä poliittisissa asiayhteyksissä; sovelletaan Euroopan yhteisön horisontaalista lainsäädäntöä (osa 2. 3). 2. 1. Radioviestintämarkkinat langaton maailmanlaajuisilla Radiotaajuudet3 ovat monen toimintamuodon infrastruktuuri. Kullakin radiosovelluksella, kuten autotallin ovenavaajilla, vauvojen itkuhälyttimillä, matkapuhelimilla ja taajuuskaista radiotaajuusspektrissä, vaikkakin sitä käytetään paljolti yhteisesti. Kullekin palvelulle allokoitujen radiotaajuuksien sijainti ja määrä voi vaihdella huomattavasti eri maissa sen mukaan, mikä on erilaisten radiotaajuuksiin perustuvien palvelujen kansallinen tarve ja niille annettu merkitys. Ainoastaan verrattain pieni määrä radiotaajuuksien käytöstä on yhdenmukaistettu eri maissa. Samojen palvelujen kansainvälinen saatavuus riippuu radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamisasteesta. paikannusjärjestelmillä, oma on Tietyt taajuusalueet soveltuvat muita paremmin tiettyihin radioviestintäpalveluihin ja niitä on melko helppo hyödyntää nykytekniikalla. Tiettyjen taajuusalueiden todellinen käyttö ja kysyntä on luonut tai on piakkoin luomassa ylikuormitustilanteen: taajuuksien kysyntä on tarjontaa suurempi. Siksi on tehtävä valintoja. Muiden taajuusalueiden merkitys on vähäisempi, koska ne soveltuvat harvemmille palveluille, niiden käyttö on kalliimpaa tai se edellyttää teknisiä innovaatioita. Näillä taajuusalueilla ei välttämättä esiinny ylikysyntää. Kuten kaikkien niukkojen resurssien suhteen, on tehtävä valintoja päätettäessä, mihin käyttöön tällaiseen kompromissiin voi sisältyä seuraavaa: radiotaajuuksia annetaan. Radiotaajuuspolitiikassa ja kenelle s Uusille tulokkaille myönnetään taajuuksia siliä ehdolla, että ne jakavat taajuuksia nykyisten käyttäjien kanssa. Yhteiskäyttö voi kuitenkin edellyttää kummallekin osapuolelle kalliimpien tekniikoiden käyttöönottoa verrattuna siihen, että taajuuksia annettaisiin käyttäjien yksityiskäyttöön. * Vakiintunut radiotaajuuden käyttäjä siirretään radiotaajuusspektrin vähemmän ruuhkautuneeseen osaan, jotta uusille käyttäjille voidaan tehdä tilaa. Tällöin voidaan puhua "uudelleensijoittamisesta" tai "taajuusjärjestelyistä" ("re-farming") eli vakiintuneen käyttäjän taajuuden muuttamisesta. Vakiintuneen käyttäjän on tässä tilanteessa tietenkin korvattava nykyinen laitteistonsa tai muokattava sitä voidakseen Radioaalto on elektromagneettinen aalto, joka kulkee lähetysantennista vastaanottoantenniin. Radioaalloilla on oma taajuus, ja virittämällä radiovastaanotin tietylle taajuudelle voidaan vastaanottaa tiettyä signaalia. Sääntelyviranomaiset päättävät, kuka voi käyttää mitäkin taajuusaluetta mihinkin tarkoitukseen, ja myöntävät toimilupia yksittäisille palveluille. Taajuuskaistat määrittävät palvelujen sijainnin radiotaajuusspektrissä. Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja polttanen merkitys noudattaa niiden taajuuskaistojen eri ominaispiirteitä, joihin hänet siirretään. Joissakin maissa uudelta tulokkaalta voidaan vaatia tästä maksu. * Vakiintuneen radiotaajuuksien käyttäjän on siirryttävä kokonaan. Tässä lähetystekniikan vakiintuneen käyttäjän on investoitava vaihtoehtoiseen lähetyskalustoon. tapauksessa vaihtoehtona voisi olla toinen ("substitution")). Myös korvaaminen radiotaajuusspektristä (eli lähetystapa tapauksessa tässä s Jos taajuuden yhteiskäyttö vakiintuneen käyttäjän kanssa tai vakiintuneen käyttäjän taajuuden uudelleensijoittaminen ja korvaaminen ei ole teknisesti mahdollista tai poliittisesti ei-toivottavaa, uusille tulokkaille ei voida myöntää taajuuksia. Seuraava taulukko ei ole tyhjentävä esitys radiotaajuuksien käytön laajuudesta, mutta se antaa yleiskuvan erityyppisistä radiosovelluksista, joilta pääosin edellytetään jonkinlainen lupa käyttää radiolaitteita tai tarjota radiotaajuuksiin perustuvia palveluja. Taulukko 1 : Radiotaajuuksiin perustuvat alat ja toiminnot4 I I • Puhelinliikenne (GSM, DCS, DECT, S-PCS, IMT2000/UMTS, WLL, I TeleviestintS CB) ' Hakupalve. u (ERMES, Pocsag, FLEX) • multimedia/Internet Langaton laajakaistaviestinta, LMDS, MMDS) (UMTS, satelliittivalitteinen y Datasiirto (GSM, laajakaistapalvelu, FS) IMT2000/UMTS, satelliittivalitteinen • Yksltyinen erillisradio (PMR, TETRA) v MaanpSailinen televisio (analoginen/digitaalinen - ilmaislShetys, maksu-TV) %,. , Yielsradiotoiminta -M, * s , J. * Satellllttitelevlsio (analoginen/digitaalinen - ilmaislShetys, maksu-TV, NVOD) s Oheispalvelut (tekstitelevisio ja kotipankki, teleostokset digitaalitelevisiossa) s Radio (analoginen/digitaalinen) s Lentoiiikenne (liikenteen ohjaus, navigointi) • Meriliikenne (GMDSS, VTMIS) Liikenne * Maantieliikenne (RTT-jarjestelmat) s Rautatieliikenne ja sisavesivaylat (paikallistaminen) s Puolustus (tietoliikenne ja valvonta, tutkat) s Haiytyspalvelut (poliisi, palokunta) S LainsaSd£nn6n taytiintddnpano (TETRA; maan kaukokartoitus) s Avaruustiede (esim. maan kaukokartoitus, radioastronomia, „ ,„ „ Hallinto radionavigointi) s KansainvSlisten yleissopimusten sitoumuksista johtuvat sovellukset (navigointiapu, paikantaminen ja ajanmaaritys; ymparistO) 7"&K • Radioastronomia eatammmwmmsmmtammmmaamaawmwsammaaaMB^tamw^ s Kaukokartoitus Liitteessä I on yksityiskohtainen kuvaus Euroopan yhteisön politiikoista näillä aloilla. Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja polittlnen merkitys Euroopan yhteisöstä ei ole saatavana kokonaisuutena tietoa siitä, mitkä radiopalvelut sijaitsevat radiotaajuusspektrin milläkin eri alueella ja kuinka paljon taajuuksia näillä palveluilla on käytettävissään. Sikäli kun tällaista tietoa on saatavana, sitä on saatavana vain kansallisella tasolla, kuten seuraavasta esimerkistä käy ilmi: Taulukko 2: Radiotaajuuksien allokointi palveluille (Yhdistynyt kuningaskunta)5 TeleviestintS > Matkaviestinta > Kllnteat palvelut (telelaitos ja yksityiset kiinteMt palvelut) > KiinteMt linkit > Satelliittiviestinta Ylelsradlotolminta 9 kHz — 1 GHz 1 GHz — 3 GHz 3 GHz — 30 GHz 23% — 7% 26%. - 38% 5% lukien yleisradiotoimfnnan 40% 12% 3% (mukaan oheispalvelut) Lllkenne > Siviili-ja muu llmailu > Merenkulku Halllnto > Maanpuolustus > Halytyspalvelut > Avaruuden kaukokartoitus Muut 3% -- 29% 2% - 3% 14% 2% 31% 3% 2% 3% 100% 100% 4% - 38% -- - 12% 100% Radiotaajuuksiin perustuvien palvelujen ja -laitteiden taloudellista merkitystä EU. n talouteen on vaikea määritellä kattavalla tavalla. Esimerkiksi matkaviestin- ja audiovisuaaliset palvelut riippuvat kokonaan radiotaajuuksien saatavuudesta. Näiden alojen taloudellista tulosta voidaan siten käyttää indikaattorina radiotaajuuksien taloudellisesta merkityksestä euroopan- ja maailmanlaajuisilla markkinoille. Samalla on otettava huomioon yhteiskunnan saama muu kuin ja kulttuurisesta käytöstä ei-kaupallisissa tarkoituksissa kuten maanpuolustuksessa, hälytyspalveluissa sekä televiestinnän ja yleisradiotoiminnan yleispalveluissa. radiotaajuuksien strategisesta, taloudellinen hyöty julkisesta Lähde: Approaches to the allocation and asignment of the radio spectrum resource, Report for the European Commission, NERA, Smith System Engineering, KPMG, November 1997. Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja polltUnen merkitys Taulukko 3: Arvioidut markkinat ja markkinaennusteet (miljardia ecua): televiestintä, matka-ja satelliittiviestintä, yleisradiotoiminta (ja audiovisuaaliala) ja radionavigointi Televiestinta (ETA. 1997)6,josta: _ K j j n t e at p a | v e | | jt _> ' > Matkaviestintapalvelut _> "> Muut palvelut Satellilttivlestlnta (maailma, 2005)7 > Siirtyva satelliittiliikenne (MSS) (maailma)8 Audiovlsuaaliset palvelut (EU, 1995)9,josta: > SisSHontuottajien tulot (EU, 1995)10 > Vuositulot maksu-TV. sta (Eurooppa, 1997)11 Arvloidut markkinat Markkinaennuste 1507 162,2(1998) 98?i 24,7 27£ ~" 41,5 8,9 5 172,3 (1999) 101,0(1998) 103,9 (1999) 29,7 (1998) 33,6(1999) 31,4(1998) 34,8 (1999) 62 1 (2000) 7,2 (2005) 24,1 (2010) 46,8(2000) 59,0 (2005) 71,4(2010) 16,1(2005) 22 (2005) __ > Tulot julkisesta yleisradiotoiminnasta (tulot TV- 14 lupamaksuista, mainonnasta ja sponsoroinnista) (EU, 1996)12 > Radioala (lupamaksut ja mainostulot) Radionavigointipalvelut ja -laitteet13 6 4(2000, Eurooppa) 40(2005, maailma) 6 European Information Technology Observatory 98, Yearbook for the Information and Communications Technology (ICT) industry in Europe, 1998, sivu 350. 7 Via Satellite, September 1998. Global Satellite Telecommunications Review. Joe N. Peiton and the Global Satellite Communications Review Panel, sivu 19. 8 Global Mobile, Volume 5, Baskerville Communications Corporation, 9 July 1998, sivu 12. 9 Market developments of telecommunications and integrated communications services to the year 2010, IDATE, December 1997, sivut 14 ja 175. 10 Norcontel, Economic Implications of New Communication Technologies on the Audio-Visual Markets. April 1997. sivu 6. 11 N. Bertolotti for JP Morgan Securities Ltd, The European Pay-TV Industry, January 1998. Katso komission valmisteluasiakirja WRC-99:sta, sivu 7. 12 Ulhdc: EUROSTAT 13 Komission tiedonanto: Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointi verkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM(98)29 lopullinen, 21. 1. 1998, sivu 15. Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja pollttinen merkitys 2. 2. Euroopan yhteisön politiikat, joihin radiotaajuudet liittyvät riippuu radiotaajuuksien saatavuudesta, Moni alakohtainen yhteisön politiikka t&k-toiminnan alalla erityisesti televiestinnän, yleisradiotoiminnan, (liitteessä tärkeimmät politiikat). Poliittinen asiayhteys, jossa näihin politiikkoihin liittyvää radiotaajuuksien saatavuutta käsitellään, vaihtelee kuitenkin huomattavasti eri aloilla. I on kuvattu liikenteen ja s Televiestinnän alalla tehty poliittinen tai maailmanlaajuisten ja erityisesti yleiseurooppalaisten järjestelmien (esimerkiksi matkaviestin- ja siirtyvä satelliittiliikenne) osalta on Euroopan yhteisössä radiotaajuuksien yhdenmukaisesta saatavuudesta. 14 Lisäksi palvelujen tarjoamista säännellään yhteisön toimilupasäännöin, joiden ja kilpailua. Radiotaajuuksien hakijoiden määrä televiestinnän alalla on lisääntynyt huomattavasti teknisten innovaatioiden ja televiestintämarkkinoiden maailmanlaajuisen vapauttamisen ansiosta. Tämä kehitys näkyy siinä, että taajuuksien yhdenmukaistamisesta käytävien kansainvälisten neuvottelujen merkitys on lisääntynyt. 15 tarkoitus on edistää lainsäädännöllinen innovaatioita sopimus teknisiä ja s Sitä vastoin radiotaajuuksien saatavuutta yleisradiotoimintaan ei toistaiseksi ole käsitelty Euroopan yhteisössä poliittisia tai lainsäädännöllisiä toimia vaativana asiana, osittain siitä syystä, että jäsenvaltiot tarjosivat riittävästi radiotaajuuksia saataville ennen kuin yleisradiotoiminta alkoi saada yhä kaupallisempia ulottuvuuksia. Radiotaajuuksien saatavuuden ja radio- ja televisio-ohjelmien vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön politiikan sidonnaisuus on ollut selvä aina rajat ylittävän satelliittitelevision tulon jälkeen, ja jonka johdosta annettiin "Televisio audiovisuaalisten markkinoiden ja yleisradiotoiminnan rajat ovat lähentymässä toisiaan kyseenalaistaen radiotaajuuksien perinteisen saatavuuden näitä toimintoja varten. 16 Kilpailu niukoista ja arvokkaista radiotaajuuksista yleisradiotoiminnan harjoittajien ja muiden mahdollisten käyttäjien kesken todennäköisesti vain kiihtyy. ilman rajoja" yleisen -direktiivi. Yleisradiotoiminnan televiestinnän kasvun lisäksi * Euroopan yhteisö ei ole toistaiseksi säätänyt erityistoimista radiotaajuuksien saatavuuden ja meriliikenne, liikennepolitilkkojensa täytäntöönpanossa turvaamiseksi (ilmailu 14 Komission tiedonanto neuvostolle tiedoksi Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestintaajuuksista annettujen direktiivien täytäntöönpanosta ja toiminnasta, KOM(1998)559, 9. 10. 1998. 15 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Yhteisön toiminnan radiotaajuusvaatimukset ja vuoden 1999 maailman radiohallintojen konferenssi (WRC-99), KOM(1998)298, 13. 5. 1998. Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: maailman radiohallintojen konferenssi 1999 (WRC-99) suhteessa yhteisön toimintapolitiikkoihin, SEC(1998)839, 12. 5. 1998. Huomautus: näiden asiakirjojen jälkeen päätettiin pitää seuraava VVRC-konferenssi vuonna 2000; tällä ei ole kuitenkaan vaikutusta näiden asiakirjojen asiasisältöön. julkaisemisen 16 Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä ja sen vaikutuksista sääntelyyn - Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa, KOM(97)623, 3. 12. 1997. Katso erityisesti: Tiivistelmä televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymistä koskevaan vihreään kirjaan liittyneen julkisen (SEC(98)1284, 29. 7. 1998. ). Kommentit osoittivat kuulemisen tuloksista: lisäpohdintaa vaativat kysymykset laajaa huolestuneisuutta taajuuksien mahdollisesta huutokauppaamisesta ja sisälsivät arveluja, että tämä korottaisi markkinoille tulon kynnystä ja nostaisi kuluttajahintoja. Eräissä kannanotoissa otettiin esille syrjinnän riski, joka syntyy joko suosimalla vakiintuneita yrityksiä tai kohtelemalla eri tavoin eri aloja. Kysymys siitä, pitäisikö yhteisön tasolla asettaa tai koordinoida määräaikoja analogisista lähetyksistä luopumiselle, kirvoitti huomattavan määrän lausuntoja yleisradiotoiminnan harjoittajilta, ja jäsenvaltioilta. Mielipiteet jakautuivat niihin, joissa nähtiin mahdollinen siirtyminen analogisista digitaalisiin lähetyksiin markkinavetoisena prosessina, johon valtioiden tai EU:n ei tarvitse puuttua, ja niihin, joiden mukaan kansallisen tason määräajat edistäisivät hyödyllisellä tavalla digitaalisen lähetystoiminnan kehitystä EU:ssa. Lisää yksityiskohtia on tämän vihreän kirjan luvussa 4. laitevalmistajilta, kuluttajajärjestöiltä Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja politttnen merkitys radionavigointi ja paikantaminen). Näillä politiikan aloilla radiotaajuuksia on saatavana lähes yksinoikeudella ja kansainvälisesti ihmishengen turvallisuuteen liittyvän viestinnän turvaamiseksi ilmailussa ja meriliikenteessä. Tätä tilannetta kohtaan on kuitenkin alkanut kehittyä paineita radiotaajuuksien kysynnän kasvaessa. Esimerkiksi kaupallisen siirtyvän ja paikannussovelluksille satelliittiliikenteen varattujen radiotaajuuksien yhteiskäyttöä. On kuitenkin sovittu, että tällaisten sovellusten häiriöttömän kehittää satelliittinavigointijärjestelmään eurooppalainen komponentti maailmanlaajuiseen tarkoittaa, että tarve on otettava radiotaajuuksien ehdottomasti huomioon, minkä neuvosto on myös vahvistanut. tarjoajat ovat ehdottaneet navigointi- tulisi puuttua. Mahdollisuus takaamiseen ei ja suojaamisen turvaamisen toiminnan s T&K-toiminnan alalla (esimerkiksi maan kaukokartoituksessa ja radioastronomiassa) radiotaajuuksia ei ole käsitelty asiana, joka vaatisi lainsäädännöllisiä tai poliittisia toimia. Perinteisesti tällaisten sovellusten käytettävissä olevia radiotaajuuksia kohtaan on alkanut kohdistua paineita joko siksi, että uudet tulokkaat haluavat käyttää t&k-toiminnalle annettuja taajuuksia, tai siksi, että muiden palvelujen aiheuttama häiriö on lisääntynyt niin paljon, että t&k-toimien onnistuminen on vaikeutunut teknisesti. Kun otetaan huomioon, että tiettyjen taajuuskaistojen kysyntä ylittää tarjonnan, edellä mainittujen EU:n politiikkojen tilanteessa, että itsestäänselvänä. Siksi radiotaajuuksien radiotaajuuksien EU:n aiheena päätöksentekoprosessissa. Lisäksi, kun tehdään kompromisseja siitä, mitkä palvelut tulisi asettaa etusijalle radiotaajuuksien myöntämisessä ja käyttämisessä, eri etunäkökohdat tulisi tasapainottaa huolellisesti ja johdonmukaisesti. saatavuutta ei enää voida pitää saatavuutta toteuttamisessa ollaan siinä keskeisenä pidettävä on Riippumatta itse radiotaajuuksien käytöstä tarvitaan horisontaalista EU:n politiikkaa ja lainsäädäntöä (esimerkiksi kilpailu, sisämarkkinat, radiolaitteiden standardointi/sertifiointi, kuluttajansuoja). s Yhteisön kilpailusääntöjen tavoite on varmistaa, että radiotaajuuksien antamisessa tehtävissä valinnoissa ei suosita teknisiä ratkaisuja sellaisten kilpailevien tekniikoiden kustannuksella, jotka voisivat vastata paremmin käyttäjien tarpeita, eikä rajoiteta tuotantoa, markkinoita tai teknistä kehitystä, kuten perustamissopimuksen 86 artiklassa säädetään. Kilpailusäännöt on otettava huomioon myös suhteessa radiotaajuuksien käyttöön erityisesti silloin, kun niihin liittyy 90 artiklan mukaisia yleisiä etuja. Esimerkiksi yleisradiotoiminnassa ja liikenteessä rajan vetäminen julkisten ja kaupallisten palvelujen välille on käymässä yhä vaikeammaksi. s Sisämarkkinoiden osalta radiotaajuuksien saatavuus vaikuttaa palvelujen ja laitteiden yleiseurooppalaisen tarjonnan ja vapaan liikkuvuuden laajuuteen. Radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistaminen on tässä yhteydessä erityisen tärkeää yleiseurooppalaisten niiden ja maailmanlaajuisten mittakaavaetujen toteuttamiseksi, joita tarvitaan, jotta eurooppalainen teollisuus olisi kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla. Jälkimmäisen kohdan osalta on otettava huomioon standardointi- ja tyyppihyväksyntäpolitiikat. helpottamiseksi käyttöönoton järjestelmien ja s Yhteisön kuluttajapolitiikka tulisi nähdä sisämarkkinoiden tukevana politiikkana, jossa korostetaan suuremman valinnanvaran ja monipuolisuuden tuomaa etua kaikille kuluttajille, mukaan lukien kuluttajien kysyntää ja tarpeita vastaavien radiopalvelujen terveyden suojeleminen -tuotteiden saatavuus. Kuluttajien tehdään sähkömagneettiselta säteilyltä on myös tulossa tärkeäksi alaksi, jolla laajamittaista tutkimustyötä ja joka vaatii avoimen ja yhdenmukaistetun lähestymistavan, jotta voitaisiin turvata radiopalvelujen turvallinen käyttö ja välttää tältä osin ristiriitaisuudet kansallisten politiikkojen kanssa. Euroopan yhteisössä on alettu toimia myös terveydenhoito- ja t&k-politiikkojen alalla sen selvittämiseksi, liittyykö radiotaajuuksien toteuttamista ja Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja polittlnen merkitys käyttöön mahdollisia terveysvaikutuksia, jotta voitaisiin varmistaa kuluttajien luottamus radiopalveluihin ja -tuotteisiin. Radiotaajuuksia on pidetty tärkeänä asiana televiestintäalan kaupan vapauttamista koskevissa kansainvälisissä neuvotteluissa. raskas. Lisäksi ne ovat sitoutuneet s Maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa tehtyjen sopimusten mukaan jäsenmaiden on hallittava radiotaajuuksia puolueettomalla, avoimella ja syrjimättömällä tavalla, joka ei ole kohtuuttoman taajuuskaistojen kulloisenkin allokointitilanteen. Tämän johdosta jokainen alueellinen tai kansallinen radiotaajuuksien hallintatoimenpide, joka tarkoituksellisesti tai tahattomasti tai syrjivällä tavalla estää muissa WTO:n jäsenmaissa toimivien operaattoreiden markkinoille pääsyn tai rajoittaa sitä kohtuuttomasti, rikkoo WTO:n kanssa tehtyä sopimusta, koska syrjivät, kilpailunvastaiset tai mielivaltaiset taajuushallintapäätökset ovat laittomia. Nämä kansainväliset sitoumukset on otettava huomioon, kun kolmansien maiden operaattorit pyrkivät Euroopan yhteisön markkinoille ja kun alan eurooppalaiset yritykset pyrkivät maailmanmarkkinoille. julkistamaan Kaiken kaikkiaan kun päätetään televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja t&k- toiminnan alalla harjoitettavista EU-politiikoista, taloudelliset, poliittiset, sosiaaliset ja kulttuuriset edut on tasapainotettava huolellisesti. Siksi on tärkeää varmistaa, että teknisen tason kompromisseissa otetaan tämä ehdottomasti huomioon. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että radiotaajuuksien saatavuutta ei voi pitää itsestäänselvänä yhä useamman sovelluksen kilpaillessa niiden käytöstä. 2. 3. Muutostekijät Radiotaajuuspolitiikka on mutkistunut teknologian kehittyessä nopeasti, uusien palvelujen tullessa markkinoille ("broadband multimedia")), markkinoiden kehittyessä ja politiikan ja sääntelyn muuttuessa. Nämä kehityssuunnat ovat usein kytköksissä toisiinsa ja niiden suhteellinen painoarvo otetaan vaihtelevasti huomioon, kun tehdään kompromisseja päätettäessä, mihin käyttöön ja kenelle radiotaajuuksia tulisi antaa. laajakaistainen multimedia (esimerkiksi langaton Seuraavassa on kuvattu radiotaajuuspolitiikasta. Teknologian kehitys tärkeimmät tekijät, jotka ovat muovanneet käsityksiä (esim. s Taajuuksia käyttävät palvelut ovat monessa tapauksessa lähentymässä toisiaan (kiinteä viestintä ja matkaviestintä, yleisradiotoiminta ja televiestintä sekä tietotekniikka). Tällä on useita seurauksia: (a) perinteiset radiojärjestelmät tarjoavat uudentyyppisiä Intemet-palveluja, palveluja teleoperaattorit radioviestintään siviilisovelluksia); (b) perinteiset määritelmät, joiden pohjalta radiotaajuuksia jaetaan, on kyseenalaistettu, kuten nykyinen ja käyttäjien kesken (esimerkiksi matkapuhelinpalvelu, jota perinteisesti on säännelty televiestintäpalveluna, on kehittymässä matkaviestintäpohjaiseksi multimediapalveluksi, jossa yhä keskeisempi merkitys on sisällöllä). jakelu palvelukategorioiden yleisradiotoiminnan radiotaajuuksien videopalveluja, harjoittajat tarjoavat tarjoavat armeija käyttää • Teknologian kehittyminen johtaa sellaisten uusien palvelujen kehittämiseen, jotka edellyttävät radiotaajuuksien varmaa saatavuutta tulevaisuudessa, jotta voitaisiin tehdä kaapeli- investointipäätöksiä. /satelliittivälitteinen yleisradiotoiminta kuin tarjoaa maanpäällinen yleisradiotoiminta), jotka voivat johtaa siihen, että uudet tai taajuuksia tehokkaammin käyttävät järjestelmät ja palvelut käyttävät radiotaajuuksia eri tavalla. laajemman palveluvalikoiman korvausilmiöitä (esimerkiksi esiintyy Lisäksi 10 Luku 2 Radiotaajuuksien taloudellinen Ja polttanen merkitys s Ehdolla on uusia järjestelmiä, joissa yhdistyy useita palveluja. Esimerkiksi matka- ja sateiliittiviestinnän käyttöön lähitulevaisuudessa, yhdistyvät sellaiset perinteiset palvelut kuten puhelintoiminta, datasiirto, Intemet-jakelu ja paikantaminen. laajakaistajärjestelmissä, tarkoitus ottaa joita on Markkinoiden kehittyminen uuden tekniikan saataville s Radiotaajuuksien kasvavaa kysyntää ei pystytä kattamaan lisätaajuuksilla, joita vapautuu käyttökelpoisten radiotaajuuksia radiotaajuuksien saatavuutta. Jotta käytettävissä olevia pystyttäisiin jakamaan tietyille sovelluksille avoimesti ja puolueettomin perustein, eräät sääntelyviranomaiset käyttävät hinnoittelumekanismeja, joiden tarkoitus on heijastaa radiotaajuuksien markkina-arvoa. Radiotaajuuksien arvottaminen tulee siten tärkeäksi taajuuspäätöksissä, vaikka tällaisesta lähestymistavasta onkin saatu melko vähän kokemusta. lisäämään pystyessä rajallisia • Kehitys kulkee kohti maailmanlaajuisia edellyttävät maailmanlaajuisten yhteenliittymien perustamista, jotta huomattavat investointi- ja käyttökustannukset pystyttäisiin kattamaan ja toimiluvat, palvelujen tarjoaminen). Radiotaajuuspolitiikassa on otettava kansalliset järjestelmien huomioon tämä kehitys, ja sääntelyn keinoin tulisi tukea tällaisten käyttöönottoa ja varmistaa asianmukainen osallistuminen niiden kehittämiseen ja käyttöönottoon. taajuuksien saaminen järjestelmiä, (esimerkiksi jotka Politiikan ja sääntelyn kehittyminen s Radiotaajuuksia käyttävien kaupallisten sovellusten osuus kasvaa erityisesti televiestintämarkkinoiden vapauttamisen johdosta. Radiotaajuuksien saatavuus muille yleishyödyllisille sovelluksille (hälytyspalvelut, liikenne) on siten kasvavien paineiden kohteena. Prioriteettien asettaminen sen ratkaisemiseksi, kenelle taajuuksia myönnetään, ei voi enää tapahtua pelkästään teknisten tietojen perusteella, vaan se vaatii huolellista etujen tasapainottamista, jossa taloudelliset ja poliittiset tekijät otetaan huomioon. * Radiotaajuuksien saatavuutta ja käyttöä koskevat päätökset voivat vaikuttaa markkinatoimijoiden suhteelliseen vahvuuteen ja kilpailun tasoon markkinoilla. Tämä ei koske ainoastaan radiopalveluja (samankaltaisia tai eriluonteisia tuotteita), jotka kilpailevat radiotaajuuksien saamisesta. Taajuuspäätökset voivat vaikuttaa merkittävästi jotka toimijoiden suhteelliseen markkinavahvuuteen, myös sellaisten tarjoavat infrastruktuureja tai muita vertailukelpoisia palveluja käyttäen kilpailevia liityntäverkkojen kiinteiden satelliittivälitteinen ja (esimerkiksi radiojärjestelmät ja langattomien liityntäverkkojen radiojärjestelmät (WLL)). radio- viestintä; kuitu- s Radiotaajuusspektrillä on merkitystä kaupankäynnille, koska taajuuksiin perustuvan ilman taajuuksien saamista. toiminnan markkinoillepääsyä ei voida toteuttaa Kaupankäyntiin liittyvät näkökohdat ovat radiotaajuuksien yhteydessä saamassa lisää painoarvoa, kun yleinen kehitys kulkee kohti tavaroiden ja palvelujen kansainvälisen kaupan vapauttamista, joka suurelta osin riippuu radiotaajuuksien saatavuudesta. s Huomattava osa taajuuksien käyttäjistä ei toimi kaupallisessa ympäristössä, mutta heidän on kilpailtava kaupallisten käyttäjien kanssa taajuuksien saamisesta. Olennainen sääntelytehtävä on löytää tasapaino tarkkaan määritellyn julkisen/ei-kaupallisen radiotaajuuksien käytön ja sen välillä, mikä on radiotaajuuksien tarve olennaisena liiketoiminnan resurssina. s Radiotaajuuksien käyttö edustaa huomattavaa ja kasvavaa taloudellista toimintaa. Niiden ja teollisuuden kilpailukyvyn saatavuuden vaikutus yhteiskuntaan innovaatiokapasiteetin suhteen on kasvanut huomattavasti. työllisyyden, 11 Luku3 EU:n radiotaajuuspolltllkka: nykytllanne 3. EU:N RADIOTAAJUUSPQLITIIKKA: NYKYTILANNE Luvun 3 tarkoitus on kuvata Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan tavoitteita (osa taajuusasioihin 3. 1). Lisäksi siinä selitetään yhteisön nykyinen osallistuminen radiotaajuuksien saatavuuden strategisen suunnittelun, yhdenmukaistamisen, antamisen ja käytön sekä radiolaitteiden ja standardien ja radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollisen kehyksen osalta (osa 3. 2). Yksityiskohtainen kuvaus EU:n nykyisestä radiotaajuuspolitiikasta sekä poliittiselta että lainsäädännölliseltä kannalta on liitteessä II. 3. 1 EU:n radiotaajuuspolitiikan määrittely Radiotaajuudet muodostavat pullonkaulan, ja niiden taloudellinen, yhteiskunnallinen tai poliittinen arvo riippuu tämän pullonkaulan todellisesta käytöstä ja hallintatavasta. EU:n radiotaajuuspolitiikka liittyy kumpaankin näkökulmaan. Riippumatta siitä, käytetäänkö radiotaajuuksia yhteisön televiestintä-, liikenne- tai t&k- politiikkoja toteutettaessa, tärkeimmät radiotaajuuksiin liittyvät tavoitteet ovat seuraavat: • mahdollistetaan uusien palvelujen kehittäminen kuluttajien ja hallitusten radiopalveluille asettaman kysynnän täyttämiseksi; • • • • • edistetään radioviestintälaitteiden ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä erityisesti yleiseurooppalaisten ja maailmanlaajuisten ja palvelujen käyttöönoton ja käytön yhteydessä; ja kilpailun järjestelmien toteutetaan kulttuuristen ja yhteiskunnallisten näkökohtien suhteen; julkispoliittisia tavoitteita esimerkiksi turvallisuuteen liittyvien, turvataan yhteisön edut monen- ja kahdenvälisissä neuvotteluissa, käsitellään radiotaajuuksia; joissa edistetään teknisiä innovaatioita ja tuetaan Euroopan kilpailukykyä; kehitetään kokonaisvaltaisemmin edistetään yleistä hyvinvointia. talouden kasvua, luodaan työpaikkoja ja yhteydessä Euroopan Tässä että radiotaajuuksien hallinta tapahtuu vakiintuneiden oikeudellisten periaatteiden, kuten avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden sekä yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. erityisvastuuna varmistaa, yhteisön on Näitä yleisiä tavoitteita silmällä pitäen on otettava huomioon eräitä keskeisiä seikkoja, jotka liittyvät taajuuksien tarjoamistapaan: v radiotaajuuksien radiojärjestelmille, -palveluille ja -laitteille; saatavuuden turvaaminen yleiseurooppalaisille s kaupallisten ja julkisten etujen asianmukaisen tasapainottamisen turvaaminen radiotaajuuspolitiikassa; s radiotaajuuksien taloudellisen arvon huomioon ottaminen; 12 Luku 3 EU:n radiotaajuuspolitiikka: nykytilanne s oikeusvarmuuden takaaminen radiotaajuuksien saatavuuden ja käytön suhteen; * avointen, puolueettomien ja syrjimättömien menettelyjen varmistaminen radiopalvelujen ja -laitteiden kilpailun tukemiseksi; * radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistaminen; v sen varmistaminen, että radiotaajuuspolitiikka edistää kilpailua ja teknisiä innovaatioita; s mittakaavaetujen syntymisen tukeminen tuotaessa markkinoille käyttäjien tarpeita vastaavia uusia laitteita; * johdonmukaisuuden varmistaminen radiotaajuus- ja standardointipolitlikan välillä. 3. 2 Yhteisön nykyinen osallistuminen radiotaajuuspolitiikkaan Vuonna 1987 Euroopan yhteisö tunnusti ensimmäisen kerran tarpeen yhdenmukaistaa radiotaajuuksia yleiseurooppalaisten matkaviestintäpalveiujen tarjoamisessa. Sen jälkeen on aloitettu joukko toimenpiteitä EU. n radiotaajuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi seuraavilla aloilla: 1. Radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu: milloin radiotaajuuksia on saatavana? 2. Radiotaajuuksien saatavuus ja yhdenmukaistaminen: kuinka paljon radiotaajuuksia tulee saataville ja yhdenmukaistetaanko niiden käyttöä? 3. Radiotaajuuksien antaminen: kuinka radiotaajuuksia annetaan, kuinka niitä voidaan saada ja millä ehdoilla? 4. Radiolaitteet ja standardit: mitkä ovat radiolaitteiden markkinoinnin ja käytön säännöt ja ehdot, mukaan lukien standardit? 5. Hallinnollinen kehys: missä päätökset tehdään ja mikä on Euroopan yhteisön rooli? Euroopan yhteisön osallistumisen poliittinen ja oikeudellinen perusta vaihtelee näillä alueilla, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. Siinä on kuvattu nykyinen käytäntö yhteisön osallistumisessa näille alueille (liitteessä II on yksityiskohtainen kuvaus EU:n radiotaajuuspolitiikasta). 13 Luku 3 EU:n radiotaajuuspolitilkka: nykytilanne Taulukko 4: Poliittinen ja oikeudellinen perusta yhteisön osallistumiselle radiotaajuuspolitiikkaan Poliittinen perusta Oikeusperusta Radiotaajuuksien kayton suunnittelu > Neuvoston paatoslauseima 90/C ~> Direktiivi 87/372/ETY (GSM) 166/02 y Direktiivi 90/544/ETY (ERMES) V Komission direktiivi 96/2/EY > Neuvoston paatoslauseima 90/C > Direktiivi 87/372/ETY (GSM) Radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen > 166/02 NeUvoston paatoslauseima 92/C 318/01 > Direktiivi 90/544/ETY (ERMES) > Direktiivi 91/287/ETY (DECT) w _ > Euroopan parlamentin ja , neuvoston paatos satelliittivSlitteisesta henkiloviestinnasta (S-PCS) > Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston paatOkseksi matkaviestinnSsta ja langattomasta viestinnasta (UMTS) > Avoimen verkon tarjoamisen (ONP) puitedirektiivi 97/51 /EY > Komission direktiivi 96/2/EY > Toimilupadirektiivi97/13/EY Radiotaajuuksien antaminen > - Radiolaitteet standardit Radiotaajuuksien koordinoinnin jarjestaminen ja > Neuvoston paatoslauseima 90/C > Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi radio-ja telepaatelaitteista (RTTE) - 166/02 > Neuvoston paatoslauseima 90/C ~ 166/02 y Neuvoston paatoslauseima 92/C 318/01 > Neuvoston paatelmat 3. tammikuuta 1992 > Neuvoston paatelmat 7. joulukuuta 1993 > Neuvoston paatelmat 22. syyskuuta 1997 Radiotaajuuksien saatavuuden strateginen suunnittelu ^ Yleiseurooppalaisten ja radiopalvelujen -tuotteiden pitemmän aikavälin suunnittelu, kehittäminen ja markkinointi riippuu radiotaajuuksien saatavuudesta. Euroopan yhteisön direktiivien mukaisesti jäsenvaltioiden on suunniteltava radiotaajuuksien saatavuus julkaistava nämä erityisesti matka- tele- suunnitelmat. Lisäksi neuvoston päätöslauselmissa Euroopan ja antamaan postihallintojen sääntelyviranomaisille tai yhteisölle suosituksia radiotaajuuksien pitkän aikavälin vaatimuksista ja pyrkimään radiotaajuuksien tasapainoisempaan allokointiin niiden eri käyttötapojen kesken. ja henkilöviestintäpalveluja varten yhteistyökonferenssia pyydetään (CEPT) radio-, ja Radiotaajuuksien saatavuuden strateginen suunnittelu yhteisön politiikoissa on erityisen satelliittiviestinnän tarpeen analogisesta laajakaistajärjestelmät), yleisradiotoiminnassa satelliittiviestinnässä (siirtyminen (matka- matka- ja ja 14 Luku 3 EU:n radiotaajuuspolltilkka: nykytilanne lähetystoiminnasta satelliittinavigointijärjestelmän GNSS:n perustaminen). digitaaliseen) ja liikenteessä (maailmanlaajuisen Radiotaajuuksien yhdenmukaisen saatavuuden turvaaminen < Radiotaajuuksien saavutetaan yhdenmukaistaminen allokointitoimenpitein eli toimenpitein, joissa yksilöidään taajuudet määrättyjen palvelujen tarjoamiseksi sekä huomioon otettavat tekniset ehdot. Taajuuksien yhdenmukaistaminen on Euroopan yhteisössä saavutettu GSM. stä, DECT. stä ja ERMESistä annetuilla direktiiveillä. Radiotaajuuksien yhdenmukainen saatavuus S-PC S-palveluja ja (tulevaisuudessa) UMTS-palveluja varten saavutetaan tekemällä neuvoston ja Euroopan parlamentin päätökset, joissa viitataan jäsenvaltioiden koordinointiin CEPT:n puitteissa. Jos CEPT:in tekemä työ tai jäsenvaltioiden täytäntöönpanotyö eivät ole tyydyttäviä, yhteisön tasolla toteutetaan lisätoimia. Muissa tapauksissa, neuvoston päätöslauselmien pyyntöjen tulisi päästä CEPT:n mukaisesti, toteuttamaan CEPT:ssä aloitteesta. Tällöin hyväksyttyjä yhdenmukaistamistoimia. radiotaajuuksien yhdenmukaistamiseen jäsenvaltiot eivät ole velvoitettuja Yhteisön säännösten luominen radiotaajuuksien antamista ja käyttöä varten tapauksissa s Taajuuksien antaminen ("assignment") on prosessi, jossa hallinnot antavat yksittäisille käyttäjille luvan käyttää radioasemia tai tarjota radiopalveluja yksilöidyillä taajuuskaistoilla. toimilupien Tietyissä myöntämiseen, kuten perittäessä radiotaajuuksien käyttömaksuja (hallinnolliset kulut ja maksut). Radiotaajuuksien antamista ohjataan Euroopan yhteisön direktiivein ja se on kilpailulainsäädännön alaista. Sääntelyn tarkoitus on luoda kaikille radiotaajuuksien käyttäjille yhtäläinen toimintakenttä, joka perustuu avoimuuteen, puolueettomuuteen ja syrjimättömyyteen. taajuuksien antaminen yhdistetään käyttäjien Radiolaitteita ja standardeja koskevan yhteisön säännöstön luominen s Yhteisiä taajuusalueita tarvitaan, jotta voidaan sallia radiolaitteiden käyttö eri maissa, minimoida koordinaatio-ongelmat rajoilla ja helpottaa laitteiden laajamittaista tuotantoa, joka on tarpeen, jotta Euroopan teollisuus olisi kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla. Radiolaitteiden markkinointia ja käyttöä säännellään eräällä Euroopan yhteisön (direktiiviehdotuksella). Yhteisön standardointipolitiikalla pyritään direktiivillä sallimaan syrjimätön ja turvaamaan samalla yhteentoimivuus ja palvelujen yleiseurooppalainen tarjoaminen. radiotaajuuksien saaminen teknologiasta riippumaton ja Radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys s Kun otetaan huomioon, että radiotaajuudet eivät pysähdy yhteisön rajoille, televiestintäministerineuvosto katsoi asianmukaiseksi 1990-luvun alkupuolella toteuttaa yhteisön radiotaajuuspolitiikan tavoitteita kansainvälisin sopimuksin joukko neuvoston sisäisten välineiden asemesta. Tästä syystä annettiin päätöslauselmia ja päätelmiä, joissa viitataan kansainväliseen teleliittoon (ITU, 186 jäsenmaata) ja sen maailman radiohallintojen konferensseihin (WRC) taajuuksien kansainvälisen yhdenmukaistamisen saavuttamiseksi sekä Euroopan radio-, tele- ja radiotaajuusspektrin postihallintojen yhteistyökonferenssiin (CEPT, 43 jäsenmaata) 15 Luku 3 EU:n radiotaajuuspolltllkka: nykytilanne yhdenmukaistamiseksi Euroopassa ja asiaa koskevien Euroopan kantojen kehittämiseksi ITU:n WRC:tä varten. Näiden neuvoston päätöslauselmien ja päätelmien mukaisesti Euroopan komissio ja (1994). Euroopan CEPT komissiolla on ITU:n WRC:ssä tarkkailijan ja CEPT. ssä neuvonantajan rooli, ja näin pyrkii varmistamaan, että sen etuja ajetaan asianmukaisesti näissä elimissä. loivat viralliset suhteet yhteistyöasiakirjan muodossa 16 Luku 4 EU:n radiotaajuuspolltlikka: kommenttien aiheita 4. EU:N RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA: KOMMENTTIEN AIHEITA Luvun 4 tarkoitus on pyytää kaikilta asianosaisilta osapuolilta kommentteja keskustelun käynnistämiseksi siitä, vaatiiko yhteisön radiotaajuuspolitiikan nykyinen poliittinen ja oikeudellinen perusta sekä täytäntöönpano muutoksia teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehittyessä. Esitetyt aiheet eivät ole tyhjentäviä vaan niiden tarkoitus on kohdistaa keskustelua siihen, mihin yhteisön politiikkoja nykyisin sovelletaan ja miltä osin muutoksia saatetaan tarvita. Kommentit muihin aiheisiin, jotka vaativat lisäkäsittelyä yhteisön tasolla, otetaan huomioon tulevassa tiedonannossa, jossa kerrotaan vihreän kirjan julkisen kuulemisen tuloksista. (1) Radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu AIHE 1 tiedot; Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien käytön strategisesta suunnittelusta Euroopan yhteisössä erityisesti seuraavilta osin: suunnittelun laajuus ja sen edellyttämät ja oikeudellista sitoumusta yleiseurooppalaisten palvelujen radiotaajuuksien suunnittelua varten; ja kuinka yhdenmukainen yhteisön ja toteuttamiseksi osana taajuussuunnittelua, korvaamispolitiikan kehittämiseksi ja mukaan lopettaminen yleisradiotoiminnassa Ja matkaviestinnässä. tarvitaan uudelleensijoittamls- lukien analogisten palvelujen tarvitaanko poliittista lähestymistapa mamBamaamBmaBMmsBWBWBBawBwsmBwaaBBmassaiawBwwmaaam 1 (a) Vastaako radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu kaupallisen ja ei-kaupallisen käytön tarpeita erityisesti matka- ja henkilöviestinnässä, yleisradiotoiminnassa, liikenteessä ja t&k-toiminnassa? Muiden palvelujen kuin telepalvelujen radiotaajuuksien käytön suunnittelulle ei ole olemassa erityisiä yhteisön vaatimuksia, vaikka kansallisten taajuustaulukoiden j ui kai semis velvoitteen tulisikin kattaa tiedot radiotaajuuksien saatavuudesta yleisradiotoiminnalle, liikenteelle ja t&k- toiminnalle. CEPT:n yksityiskohtaiset taajuustiedustelut ("detailed spectrum investigations") kattavat radiotaajuuksien kaiken käytön, mutta koska ne perustuvat vapaaehtoisuuteen, jäsenvaltioiden radiotaajuuksien suunnittelun välillä saattaa olla eroja. Tuloksena saattaa olla, että ja toteuttaminen sekä radioviestintänäkökohtien yleinen suunnittelu saattavat hidastua tiedonpuutteesta. riippuvaisten yhteisön politiikkojen kehitys radiotaajuuksien saatavuudesta 1 (b) Mitä tietoja radiotaajuuksien allokoinnista ja antamisesta sekä toimilupien myöntämisestä tulisi julkistaa teollisuudelle ja päätöksentekijöille? Mihin nämä tiedot tulisi koota ja kuinka ne tulisi esittää Euroopan yhteisössä? toimijat eivät radiotaajuuksien Radioviestintäalan saatavuuden osalta palvelujen tietoa radiotaajuuksien käyttöön liittyvistä menettelyistä ja ehdoista. Tämänkaltaista tietoa ei yleensä sisälly taajuustaulukoihin eikä sitä ole saatavilla yhteisön tasolla. tarjoamiseksi, vaan niiden on myös saatava tarvitse vain sääntelyn varmuutta 1 (c) uudelleensijoittamis- ("re- Tulisiko farming/substitution") palvelujen radiotaajuuksien suunnittelua, mitkä voisivat olla sen menettelyt (esimerkiksi asianosaiset toimijat, ajoitus) ja missä määrin tarvitaan yhteinen analogisen yleisradiotoiminnan ja analogisten matkapuhelinpalvelujen lopettamiseen? korvaamispolitiikkojen yleiseurooppalaisten lähestymistapa esimerkiksi yhteisön osa olla ja Radiotaajuuksien käytön strateginen suunnittelu edellyttää myös sääntelyn varmuutta joidenkin ennakoitavien toimien osalta - joissa siirretään nykyisiä käyttäjiä vähemmän 17 Luku 4 EU:n radlotaajuuspolitiikka: kommenttien aihetta kuormitetuille taajuusalueille (uudelleensijoittelu radiotaajuusspektrin sisällä) - sekä heidän rohkaisemisekseen käyttää vaihtoehtoista lähetysinfrastruktuuria (korvaaminen). Samalla on otettava huomioon nykyiset kilpailusäännöt. Tämänkaltaista tietoa ei ole yleensä saatavilla. Erityiskysymys on se, tehokkaammin käyttävien teknologioiden käyttöönoton tukemiseksi, eli tarvitaanko esimerkiksi yhteinen yhteisön lähestymistapa analogisen tukemaan matkapuhelujen signaalilähettämisen muuttamista digitaaliseksi. 17 tarvitaanko sääntelyä yleisradiotoiminnan taajuuksia ja (2) Radiotaajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen AIHE 2 Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta vaaditaanko yhteisön Euroopan yhteisössä ennakkosopimus yhdenmukaistamistoimien sen määräysperusteet; ja mikä on vaadittava oikeusvarmuuden taso tällaisten toimien toteuttamiseksi jäsenvaltioissa. laajemmassa yhteydessä; tarpeesta ja mitkä ovat ja 2(a) turvata yleiseurooppalaisille sovelluksille Tarvitaanko erityisiä yhteisön toimia, jotta radiotaajuuksien saatavuus voidaan televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja t&k-toiminnan alalla, tai tulisiko luoda perusteet radiotaajuuksien yhdenmukaistamista tarvitaan? määrittämiseksi, milloin sen Tällä hetkellä ei ole olemassa ennalta määritettyjä sääntelyperusteita sen määrittämiseksi, milloin radiotaajuuksien yhdenmukaistamista tarvitaan. Taajuuksien hakijat etsivät poliittista tukea Euroopan komissiolta voidakseen ajaa CEPT. ssä tehtäviä päätöksiä. Samalla kaupalliset ja poliittiset taustavaikuttajat vaikuttavat yhä enemmän CEPT. n ja ITU. n WRC:n teknisiin ehdotuksiin. Sellaiset ennalta määritetyt perusteet näyttäisivät puuttuvan, joissa tekniset ja sosiaalistaloudelliset tekijät yhdistyisivät. Näiden tekijöiden pohjalta voitaisiin tehdä puolueettomia ja avoimia päätöksiä radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta. 2 (b) ja millä perustein tulisi asettaa prioriteetteja turvautua Milloin radiotaajuusvaatimukset Euroopan yhteisön välitysmenettelyyn, televiestintä-, yleisradiotoiminta-, t&k-politiikassa ovat ristiriidassa? Kuinka voidaan varmistaa, että kaupalliset ja julkiset edut määritetään ja tasapainotetaan tässä prosessissa asianmukaisesti? liikenne- jos ja ja Ennaltamääritetyt perusteet puuttuvat myös sen määrittämiseltä, mitkä palvelut tulisi asettaa etusijalle annettaessa (yhdenmukaistettuja) taajuusalueita. Tämä aiheuttaa ongelmia silloin kun radiotaajuusvaatimukset ovat ristiriitaiset, eli kun radiotoiminnan alat kilpailevat (saman) radiotaajuuden saamisesta erilaisin taloudellisin, poliittisin tai sosiaalisin perustein ja kun radiotaajuuksien käytössä on eroja naapurimaiden välillä. 17 Kommentit, joita saatiin komission julkaisemasta lähentämistä koskevasta vihreästä kirjasta analogisten palvelujen lopettamisen osalta, eivät olleet yhtenäisiä ja niissä näkyi jakautuminen niihin, jotka näkivät siirtymisen analogisista digitaalisiin yleisradiolähetyksiin markkinavetoisena prosessina, johon valtioiden tai EU:n ei tarvitse puuttua, ja niihin, joiden mukaan kansallisen tason määräajat edistäisivät hyödyllisellä tavalla digitaalisen lähetystoiminnan kehitystä EU:ssa. Monissa kannanotoissa EU:n tehtävänä nähtiin lähinnä koordinoida siirtymispäivämääriä eikä asettaa kaikille Monet matkaviestinoperaattorit ja laitevalmistajat näkivät jotain etua määräpäivien asettamisessa analogisten matkaviestinjärjestelmien lopettamiselle, jotta taajuuksia voitaisiin vapauttaa digitaaliseen viestintään. Monissa lähitulevaisuudessakin niukka resurssi digitaaliviestinnän kommenteissa katsottiin paremmasta tehokkuudesta ja analogisilta järjestelmiltä vapautuvista taajuuksista huolimatta. Erityisesti yleisradiotoiminnan harjoittajat huomauttivat, että varsin pitkän aikaa yleisradiolähetyksiä välitettäisiin sekä digitaalisilla että analogisilla taajuuksilla, mikä siis edellyttää lisätaajuuksia. Katso lisätietoja KOM(98)1284, 29. 7. 1998, S. 29, 30. jäsenvaltioille yhteistä määräaikaa. taajuuksien olevan 18 Luku 4 2 (c) EU:n radlotaajuuspolltiikka: kommenttien aiheita Voidaanko yleiseurooppalaisten palvelujen tarjoamiselle välttämättömät radiotaajuuksien jäsenvaltioiden vapaaehtoisten päätösten varaan vai tarvitaanko lakisääteinen velvoite? Tulisiko Euroopan yhteisön koota ja julkaista asiaankuuluvia tietoja kummassakin tapauksessa? yhdenmukaistamistoimet jättää Silloin kun taajuusalueiden yhdenmukaistamisesta ei ole olemassa yhteisön vaatimuksia, jäsenvaltiot toteuttavat CEPT:n toimenpiteitä vapaaehtoiselta pohjalta. Tällä hetkellä ei ole saatavana toteuttaneet CEPT:n kattavia toimilla ne ovat siirtäneet niitä osaksi kansallista yhdenmukaistamistoimia ja millä lainsäädäntöä. 18 Tällaisten tietojen saatavuus on tärkeää tehtäville kaupallisille päätöksille. jäsenvaltiot ovat siitä, mitkä tietoja (3) Radiotaajuuksien antaminen ja toimiluvat AIHE 3 Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä radiotaajuuksien antamisesta ja toimilupien myöntämisestä erityisesti sen suhteen, mikä menetelmä takaisi parhaiten radiotaajuuksien tehokkaan käytön ja yleiseurooppalaisten palvelujen yhdenmukaisen lähestymistapa käyttöönoton; missä määrin radiotaajuuksien arvioimiseen ja mahdolliseen kauppaan, ja mitkä ovat nykyisten radiotaajuuksien käyttäjien uudelleensijoittamisen muuttamisen mahdolliset kustannukset; ja mikä on tarvittava oikeusvarmuuden taso yhteisön puitteissa. tarvitaan yhteinen yhteisön 3(a) Mitkä ovat erot jäsenvaltioiden välillä yleiseurooppalaisille palveluille tarkoitettujen radiotaajuuksien saatavuuden suhteen, ja mikä on niiden kokonaisvaikutus kilpailuun? Taajuusdirektiivien täytäntöönpanosta ja toiminnasta annetussa komission tiedonannossa todetaan, että annettujen taajuuksien määrässä on olemassa suuria eroja eri maissa ja jopa samassa maassa toimivien operaattoreiden välillä syistä, jotka eivät ole aina selkeitä. Erilaiset toimilupaehdot, mukaan lukien lupien eripituinen kesto, voivat hankaloittaa radiotaajuuksien allokoinnin ja antamisen yhteisönlaajuista yhdenmukaistamista. Sillä voi olla myös vaikutus kilpailuun erityisesti yleiseurooppalaisten palvelujen osalta. 3(b) Onko Euroopan yhteisössä tarvetta sopia siitä, mitkä radiotaajuuksien antamismenetelmät johtavat tehokkaimpaan radiotaajuuksien käyttöön erityyppisille palveluille? Kun radiotaajuuksia on niukasti ja saatavilla olevien toimilupien määrä siten rajallinen, jäsenvaltioilla on käytettävissään useita radiotaajuuksien antamismenetelmiä (esimerkiksi hakujärjestyksessä, vertaileva tarjouskilpailu, huutokaupat). Samalla otetaan huomioon tehokkaan käytön varmistamisesta. Koska radiotaajuuksien vaatimus radiotaajuuksien tiettyyn määräpäivään mennessä ja jäsenvaltioiden velvoittamista 18 Selkeiden sääntelyjärjestelyjen varmistamiseksi tältä osin komissio ehdotti CEPT:n toimien toteuttamista pakollisena ilmoittamaan komissiolle kansallisten toteuttamistoimien julkaisemisesta. Katso: A new approach to the co-ordination of radio frequencies in the Community, Communication from the Commission concerning a proposal for a Council Decision on the implementation by the Member States of measures concerning radio frequencies, COM(93)382, 10. 09. 93. Tässä asiakirjassa komissio ehdotti myös, että komissio varmistaisi yhteisön mukanaolon radioviestintää käsittelevissä organisaatioissa. Neuvosto jäsenvaltioiden hyväksyttäväksi Euroopan laatii suuntaviivat radiokomiteassa (ERC) ja Euroopan radiotoimistossa (ERO). Lisäksi perustetaan jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, joka antaa lausuntoja toteutettavista toimenpiteistä. 19 Luku 4 EU:n radlotaajuuspolltilkka: kommenttien aiheita tehokkaasta käytöstä on kuitenkin erilaisia tulkintoja, yksimielisyyttä ei ole saavutettu siitä, mikä menetelmä on kulloinkin paras. 19 3(c) Mikä vaikutus erilaisilla kansallisilla taajuuksien antamismenetelmillä on yleiseurooppalaisiin palveluihin, mikä menetelmä sopii parhaiten yleiseurooppalaisille yhteisön ja lähestymistapa on tässä yhteydessä? tarpeellinen palveluille kuinka Koska radiotaajuuksien saatavuus yleiseurooppalaisille palveluille pysyy odotettavasti rajallisena, jotkin jäsenvaltiot ovat pohtimassa ja ottamassa käyttöön huutokauppoja saatavilla olevien toimilupien myöntämiseksi. Näin menetellään esimerkiksi UMTS:n osalta. Tältäkään osin ei ole päästy yhteisymmärrykseen siitä, mikä menetelmä tukisi parhaiten yleiseurooppalaisten palvelujen tai mikä vaikutus erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla on tässä suhteessa. tarjoamista 3(d) Mikä vaikutus radiotaajuuksien käyttöön liittyvillä erilaisilla maksuilla, mukaan palvelujen uudelleensijoittelukustannukset, kehittämiseen ja kilpailutilanteeseen? lukien on radiotaajuuksien mahdollisimman ja kilpailun kehittämistä. Mielipiteet lisäksi Jäsenvaltiot voivat periä syrjimättömiä maksuja hallinnollisten kustannusten ja edistääkseen varmistaakseen radiotaajuusmaksujen innovatiivisten palvelujen vaikutuksista vaihtelevat. Siellä missä lupia on jo myönnetty, on väitetty että huutokaupat tahtovat lujittaa vakiintuneiden toimijoiden hallitsevaa asemaa lisäämällä uusille tulokkaille aiheutuvia kustannuksia. 20 Joidenkin teleoperaattoreiden mukaan huutokauppoihin liittyvät kustannukset alentavat valmiutta investoida verkkoihin ja johtavat kuluttajahintojen nousuun. Toisten mukaan potentiaaliset käyttäjät investoivat itse asiassa osan tulevista voitoistaan ilman mitään merkittävää vaikutusta kuluttajahintoihin. tehokkaan käytön Jotkin operaattorit ovat myös suhtautuneet varauksella vaatimukseen maksaa olemassa olevien käyttäjien taajuusjärjestelykustannukset — silloin kun tätä sovelletaan — erityisesti silloin kuin niiden kilpailijoita eivät tällaiset velvoitteet sido. Esille on noussut myös osuus, joka saaduista tuloista käytetään radiotaajuuspolitiikan ja taajuuksien hallintaan esimerkiksi asettamalla lisää taajuuksia saataville (yleiseurooppalaisia palveluja varten). todettiin, että antamalla taajuuksille kaupallinen arvo voidaan edistää 19 Lähentymistä koskevasta vihreästä kirjasta saadut kommentit osoittavat yksimielisyyttä taajuuksien käytön yleisestä tehostamistarpeesta, vaikkakin taajuuksien huutokauppaamisesta ollaan laajalti huolissaan. Joissain kommenteissa ja mahdollisesti rohkaista taajuuksien siviilikäyttäjiä vapauttamaan osia taajuuksistaan. Toisaalta tuotiin esiin myös syrjinnän riski, koska uudet markkinoille tulijat joutuvat maksamaan markkina-arvon mukaisen hinnan, kun taas vanhemmat käyttäjät ovat maksaneet paljon alemman hinnan. Suuri enemmistö yleisradiotoiminnan harjoittajista, teleoperaattoreista ja laitevalmistajista oli kuitenkin sitä mieltä, että nykyiset mekanismit, kuten "kauneuskilpailut" eli vertailevat tarjouskilpailut, ovat tehokkain tapa suhteuttaa taajuuksien tehokkaan käytön tarve oikein pyrkimykseen välttää yrityksille aiheutuvat kohtuuttomat kustannukset, koska loppujen lopuksi tällaiset kustannukset koituisivat kuluttajien maksettaviksi. Tällaisten korkeiden maksujen nähtiin usein kuvastavan kansallisia budjettitarpeita pikemminkin kuin pyrkimystä tehokkaaseen taajuuksien käyttöön. Toisaalta useat yleisradiotoiminnan harjoittajat, joukossa myös eri yhteisöjen radioasemia ja paikallisradioita, painottivat, että taajuuksien hintojen kohotessa olisi varmistettava, että tietyt julkisen palvelun tavoitetta täyttävät yleisradiotoiminnan harjoittajat kuitenkin saisivat taajuuksia käyttöönsä kohtuulliseen hintaan. Katso lisätietoja KOM(98)1284, 29. 7. 1998, s. 29, 30. tehokkuutta 20 Komissio selvittelee parhaillaan huutokauppojen vaikutuksista tehtyjä valituksia. 20 Luku 4 3 (e) EU:n radlotaaJuuspollWkka: kommenttien aiheita Tulisiko radiotaajuuksien antaminen erottaa palvelu- tai toimilupien radiotaajuuksien myöntämisestä? vaikutus sekundäärimarkkinoiden erilaisten luomisella palvelujen tarjoamiseksi, ja mitkä turvatakeet tarvitaan tältä osin? samankaltaisten Mikä on tai On väitetty, että radiotaajuuksien tehokasta käyttöä auttaisi parhaiten palvelu- ja toimilupien erottaminen radiotaajuuksien antamisesta. Väitteiden mukaan taajuuskaupasta saatava etu olisi, että yksittäiset käyttöoikeudet voitaisiin siirtää (hintaa vastaan) yhdeltä käyttäjältä toiselle ilman muutosta taajuusspektrin käytössä. Vaihtoehtoisesti käyttöoikeuksia voidaan jakaa tai yhdistää tai tarvittaessa käyttää sellaisen erilaisen radiopalvelun tarjoamiseen, jolla on kysyntää. Koska radiotaajuudet muodostavat pullonkaulan, olisi pohdittava sekundäärisen kaupankäynnin mahdollista vaikutusta kilpailunvastaiseen käyttäytymiseen ja hallitsevan aseman hyväksikäyttöön. Lisäksi olisi otettava huomioon radiotaajuuksien käytön lisähajaantumisen mahdollinen riski. Euroopan yhteisön kannalta on tässä yhteydessä tai yhteisen yhteisön olennaista, vaikuttavatko erilaiset kansalliset lähestymistavan palvelujen asioissa puuttuminen tarjoamiseen ja radiotaajuuksien tehokkaaseen käyttöön. yleiseurooppalaisten lähestymistavat tällaisissa (4) Radiolaitteet ja standardit AIHE 4 Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä yhteisön radiolaite-, standardi- ja radiotaajuuspolitiikan yhteyksistä ja erityisesti standardeista ja radiotaajuuksista vastaavien elinten yhteistyöstä sekä tarvittavista radiotaajuushallinnon käytännön tason toimenpiteistä. 'SajamwBmmmwawaawamwMaMwawawwammwBwwaMawmBBBawmwaawaBwmmmsa^ 4(a) Onko tarpeen parantaa yhteyttä, joka standardien kehittämisellä on yleiseurooppalaisten allokoinnin yhdenmukaistamiseen televiestinnän, yleisradiotoiminnan, liikenteen ja t&k-toiminnan alalla? radiotaajuuksien palvelujen Joidenkin yhteisön politiikkojen täytäntöönpano, esimerkiksi radionavigoinnin ja tieliikenteen telematiikan alalla, riippuu standardeista, joita kehitetään eri foorumeilla kuin ETSI:ssä, jolle kuuluu pääasiassa televiestintästandardien kehittäminen. 4(b) Mitä käytännön järjestelyjä tarvitaan sen varmistamiseksi, että yhteisön radiolaitepolitiikan kaikkia mahdollisuuksia tuetaan asianmukaisin toimin radiotaajuuksien hallinnan tasolla? Radio- ja telepäätelaitteita koskeva (RTTE) direktiivi poistaa monia sääntelyesteitä uusien ja innovatiivisten radio- ja telepäätelaitteiden markkinoille saattamiselta ja käyttöönotolta yhteisössä. Se helpottaa tällaisten laitteiden markkinointia koko yhteisössä; näin vältetään tilapäisten vastavuoroisten tunnustamisten tarve jäsenvaltioiden välillä (esimerkiksi CEPT:n viime vuosina kehittämät järjestelyt). Jos kuitenkin halutaan, että kuluttajat ja teollisuus hyötyvät tästä, edellytyksenä on, että yhdenmukaiset taajuudet ovat saatavana ajoissa ja päätöksentekijät, laitevalmistajat ja käyttäjät toimivat tiiviissä yhteistyössä seuraavissa asioissa: radiotaajuuksien käytön kansallisten säännösten tietokannan perustaminen, kertaluonteiset ilmoitusmenettelyt ja markkinaseurantaa tukevat järjestelyt. 21 Luku 4 EU:n radlotaajuuspolltiikka: kommenttien aiheita (5) Radiotaajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys AIHE 5 Euroopan komissio haluaa kuulla mielipiteitä siitä, pystytäänkö radiotaajuuksien koordinoinnin nykyisen hallinnollisen kehyksen avulla toteuttamaan yhteisön poliittisia tavoitteita, eli myötävaikuttamaan talouden kasvuun, työllisyyteen ja hyvinvointiin, kannustamaan teknisiä innovaatiolta ja uusien palvelujen kehittämistä, edistämään kilpailua sisämarkkinoilla luotaessa yleiseurooppalaisia ja maailmanlaajuisia radiojärjestelmiä. sgggmBmmmmggmaBgg^ lujittamaan Euroopan kilpailukykyä ja 5(a) radiotaajuuksien Kun otetaan huomioon tarve saada Euroopan yhteisöön ennakoitava radiotaajuuksien ympäristö koordinointijärjestely riittävän avoin ja oikeudellisesti varma? Onko selvää milloin radiotaajuuksien yhdenmukaistamisen tai yhteisön kantojen tarve määritellään? periaatteiden käytölle, pohjalta minkä onko ja tasosta, minkä vuoksi niiden Sekä radiotaajuuksien uudet että nykyiset käyttäjät hyötyvät todennäköisesti sääntelyn avoimuuden korkeasta tulisi osallistua enemmän päätöksentekoon. Radiotaajuusspektrin tietyt osat ovat ruuhkautuneet, ja jotta voitaisiin ottaa käyttöön uusia televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t&k-sovelluksia, radiotaajuuksia on ehkä jaettava tai nykyisten käyttäjien on tingittävä taajuusalueiden käytöstä tai rajoitettava kasvuaan. Tässä yhteydessä on sovellettava kaikkia yhteisön kilpailusääntöjä. Kaikki muutokset radiotaajuuksien käytössä vaikuttavat yhtä lailla uusiin ja nykyisiin käyttäjiin, joita on sen vuoksi kuultava, jotta voitaisiin arvioida tehtävien päätösten asianmukaisuus. Varsinkin silloin kuin radiotaajuuksien hakijat eri talouden aloilla kilpailevat eri taloudelliselta, poliittiselta tai sosiaaliselta pohjalta, radiotaajuuksien käytön prioriteetteja on vaikea asettaa, jos ei ole puolueettomia (teknisiä, taloudellisia tai sosiaalisia) periaatteita, joiden pohjalta taajuuksien myöntämisprioriteetteja voitaisiin asettaa. Tästä tilanteesta seuraa, että (sekä eurooppalaiset että kolmansien maiden) radiotaajuuksien hakijat vastaavat vaatimuksiin samaan aikaan jäsenvaltioiden, CEPT:n ja yhteisön tasolla. Tämä on tehotonta ja voi saada puolestaan eurooppalaiset operaattorit etsimään hallitusten tukea muualla maailmassa saadakseen ottaa käyttöön uusia järjestelmiä sekä radiotaajuuksien allokoinnin että antamisen osalta. 5(b) yhteisön Onko radiotaajuuksien yhdenmukaistamisen saavuttamiseksi vai riittääkö, että jäsenvaltioiden kantoja koordinoidaan CEPT:ssä tilapäiseltä ja tekniseltä pohjalta? ennakkosopimus tarpeen Yhteiset yhteisön kannat CEPT:ssä voidaan varmistaa ainoastaan, kun niistä on saavutettu poliittinen ja oikeudellinen yksimielisyys yhteisössä. Kaikissa muissa tapauksissa kokemus on osoittanut, että on vaikeaa arvioida, turvataanko yhteisön taloudelliset ja yleiset edut niiden tai teknisten eurooppalaisia kantoja CEPT:ssä. Tämä viittaa siihen, että teknisiä tietoja on tarpeen täydentää taloudellisilla, poliittisilla ja sosiaalisilla elementeillä, jotta voidaan päätellä, tarvitaanko ja missä vaiheessa tarvitaan yhteisten yhteisön kantojen kehittämistä CEPT:ssä ja ITU:n WRC:ssä. joita saadaan kehitettäessä yhdenmukaistamistoimia tietojen pohjalta, 5 (c) Millä foorumeilla tulisi yhteisön kannat kehittää, kun sellaisia tarvitaan keskusteltaessa sen kauppakumppaneiden välillä? radiotaajuuksista Euroopan yhteisön ja Radiotaajuudet nostetaan yhä useammin esille markkinoillepääsytekijänä Euroopan yhteisön ja sen kauppakumppaneiden välisissä keskusteluissa. Radiotaajuuksien saatavuus ja saaminen on avainehto organisaatioille radiopalvelujen ja -tuotteiden tarjoamiseksi ulkomailla ja sisäisessä ja ulkoisessa viestinnässä. Euroopan yhteisöllä ei ole kuitenkaan tietoja, joiden 22 Luku 4 EU:n radlotaaJuujspolWikka: kommenttien aiheita / radiotaajuuksien perusteella se voisi keskustella yhteisön nykyisestä saatavuudesta kokonaisuutena. Nykyisen sääntelyn mukaan CEPT:n tulisi kehittää tarvittaessa tällaiset yhteiset eurooppalaiset kannat. Tällaisten kantojen saavuttamiseksi vaadittava prosessi CEPT:ssä voi olla kuitenkin kestää kauan, eikä se aina heijasta yhteisön kantaa. tulevasta tai 5 (d) Olisiko otettava käyttöön menettelyjä sen turvaamiseksi, että jäsenvaltiot tukevat CEPT:n kantoja ITU:n WRC:tä varten, kun otetaan huomioon tarve puolustaa yhteisön etuja kansainvälisillä areenoilla? CEPT:n jäsenmaiden ei ole pakko noudattaa ITU:n WRC:tä varten kehitettyjä eurooppalaisia kantoja. 21 Käytännössä Euroopan komissio ei kykene varmistamaan yhteistä yhteisön kantaa ITU:n WRC:ssä eikä se pysty toimimaan välittäjänä, jos jäsenvaltiot ovat eri mieltä CEPT:ssä otettavista kannoista. 21 CEPT:n konferenssien valmisteluryhmä ITU:n kokousten valmistelun yhteydessä yhteiseurooppalaiset ehdotukset (ECP). Ehdotukset heijastavat CEPT:n niiden jäsenten kantaa, jotka ovat ilmaisseet aikeensa allekirjoittaa ne. ECP:n hyväksyminen edellyttää ainakin kymmenen CEPT:n jäsenen tukea, ja sitä saa vastustaa enintään kuusi jäsentä. Ehdotusta vastustaneiden odotetaan työskentelevän yhteistyössä kaikkien CEPT:n jäsenten kanssa WRC:ssä yhteisymmärryspohjalta ja pidättäytyvän puolustamasta erillisiä yksittäisiä tai monenvälisiä ehdotuksia, mutta tähän heillä ei ole tiukkaa lakisääteistä velvoitetta. (CPG) hyväksyy 23 Luku S Päätelmät PÄÄTELMÄT Tärkeillä teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehitysaskelilla on vaikutusta siihen, kuinka radiotaajuuspolitiikkaa harjoitetaan Euroopan yhteisössä ja kansainvälisellä tasolla. Lisäksi radiotaajuuksien saatavuus on tullut avaintekijäksi yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, liikenne- ja t&k-politiikan täytäntöönpanossa. Kun tiedetään, että radiotaajuudet muodostavat pullonkaulan, näiden muutosten vuoksi on aiheellista keskustella radiotaajuuspolitiikasta kaikkien asianosaisten osapuolten kanssa, jotta voitaisiin varmistaa radiotaajuusresurssien paras mahdollinen käyttö. Yhteisöllä on omat radiotaajuuspoliittiset tavoitteensa sen osallistuessa euroopanlaajuiseen radiotaajuuksien radiotaajuuksien koordinointiin, allokoinnin, standardien yhdenmukaistamiseen. Osallistumisen taustalla olevan poliittisen ja oikeudellisen perustan tässä vihreässä kirjassa pyydetään kaikkia sekä käytännön kiinnostuneita osapuolia antamaan mielipiteensä yhteisön kannalta olennaisissa asioissa. taajuuksien käytön suunnitteluun sekä toimilupien todellisuuden pohjalta radiolaitteiden antamisen ja ja ja Nämä asiat vaativat laajan julkisen keskustelun sen määrittämiseksi, tarvitaanko lisää yhteisön toimia. Komissio raportoi kuulemisen tuloksista ja ehdottaa tarvittaessa yhteisön toimia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 24 Liite I Euroopan yhteisön politiikat Joihin taajuudet vaikuttavat LIITE I EUROOPAN YHTEISÖN POLITIIKAT, JOIHIN TAAJUUDET VAIKUTTAVAT Useiden yhteisön politiikan osa-alueiden taajuuksien saatavuudesta. Tässä liitteessä22 luodaan katsaus näihin politiikan aloihin. Yhteisön horisontaalista toimintaa käsitellään vihreän kirjan varsinaisessa tekstiosassa. riippuu suuresti toteuttaminen Televiestintäpolitiikka itsessään merkittävä Taajuuksien käyttöä koordinoimalla ja sääntelyä vapauttamalla toteutetulla digitaalisten matkaviestintäjärjestelmien (GSM, DECT, ERMES) käyttöönotolla kahdeksankymmentäluvun lopulla Euroopan yhteisö auttoi luomaan yleiseurooppalaisen palveluvalikoiman, joka on nyt menestyksekkäästi toteutettu ja jonka katsotaan vastaavan käyttäjien tarpeita, mutta joka on myös liiketoiminnan ala. Tulevaisuudessa matkaviestinnän sekä määrällinen että palvelujen laatuun ja monimuotoisuuteen liittyvä kysyntä kasvaa, joten yhteisö pyrkii jo nyt edistämään ja kehittämään Euroopan ehdotusta kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmäksi taajuuksien saatavuus on keskeinen kysymys, jota on tarkasteltava tulevassa maailman radiohallintojen konferenssissa (WRC-2000:ssa). Langatonta viestintää on pohdittava myös matkaviestinnän langattomien ja kiinteän verkon paikallisliittymien radiojärjestelmät (VVLL) saattavat olla tärkeä keino tuoda tarvittavaa kilpailua televiestintään. lähentymiskehityksen yhteydessä. Tässä yhteydessä (IMT-2000). Tämän tarvitsemien järjestelmän Maanpäällisen matkaviestinnän tutkimus on ollut tärkeällä sijalla Euroopan yhteisön t&k- toiminnassa. RACE- ja ACTS-ohjelmissa. Vuosina 1986-1998 hankkeita on rahoitettu noin 176 miljoonalla eculla. lisäksi Myös satelliittiviestinnän merkitys tärkeänä osana on tietoyhteiskunnan tunnustettu. Satelliittialaa on vapautettu yhteisön toimin yhdeksänkymmentäluvun alussa, minkä toimijoiden yhteistyöstä pyritään saamaan synergiaetuja satelliittialan toimintasuunnitelman (Satellite Action Pian) avulla. Lisäksi Euroopan yhteisö pyrkii aktiivisesti edesauttamaan maailmanlaajuisten satelliittivälitteisten henkilöviestintäjärjestelmien (S-PCS) taajuuksien koordinoitua yhdenmukaistaminen. sisältyy myös käyttöönottoa. toteuttamisen käytettävien Tähän Vuosina 1987-1997 Euroopan yhteisö on rahoittanut satelliittiviestintähankkeita TTK- ohjelmistaan 85 miljoonalla eculla. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa on tietoyhteiskuntaan liittyvän teknologian tutkimukseen varattu 3,3 miljardia ecua vuosille 1998-2002. Satelliittiviestinnän vuotuiseksi osuudeksi tästä arvioidaan noin 15 miljoonaa ecua. 23 Valmisteilla on myös Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä alustavia hankkeita, joilla pyritään lisäämään satelliittiverkkojen käyttöä viestinnän perusrakenteina. 22 Yksityiskohtainen kuvaus näihin politiikan aloihin liittyvistä taajuuskysymyksistä on komission yksiköiden yhteisön radiohallintojen konferenssi 1999 (WRC-99) suhteessa valmisteluasiakirjassa toimintapolitiikkoihin". SEC(98) 839. 12. 5. 1998. "Maailman 23 Avaruusasiain koordinointiryhmä. Viides puiteohjelma ja avaruussovellukset. SEC(98) 1055. X Liite I Euroopan yhteisön politiikat, joihin taajuudet vaikuttavat Yleisradiotoimintaa koskeva politiikka televisiolähetyksiä koskevassa direktiivissä säädetään Rajattomia televisiolähetysten vapaasta liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä, joten se on lähinnä sisämarkkinoiden toimintaa koskeva säädös, jolla pyritään varmistamaan kyseisen palvelun vapaa liikkuvuus. Direktiiviä on äskettäin muutettu direktiivillä 97/36/EY lähinnä teknisestä kehityksestä johtuvien markkinamuutosten huomioon ottamiseksi. MEDIA-ohjelmalla (yhteisön talousarvio 310 miljoonaa ecua vuosille 1996—2000) pyritään edistämään ja kehittämään Euroopan audiovisuaaliteollisuutta. Digitalisointi sekä erikoiskanavien tilausvideopalvelun kaltaisten uusien palvelujen kehittyminen lisää audiovisuaalisen sisällön kysyntää. Yhteisön tavoitteena on kulttuuri-, eurooppalaisella varmistaa, syistä teollisuus- audiovisuaalituotannolla pystytään vastaamaan tähän kysyntään. työllisyyspoliittisista että ja ja Euroopan yhteisö pyrkii kehittyneiden ja digitaalilähetysten osalta helpottamaan digitaali- ja laajakuvatelevision markkinalähtöistä käyttöönottoa24. Yhteisön toiminnalla on sekä sääntelyllisiä että kehitystä edistäviä piirteitä. Televisiolähetysten standardeja koskevassa direktiivissä25 asetettiin kevyt sääntelykehys digitaalitelevision käyttöönoton tukemiseksi, toimintaympäristön vakauttamiseksi sijoittajia varten sekä yleistä etua koskevien vaatimusten täyttymisen varmistamiseksi. televisiopalvelujen Kehityksen edistämiseksi komissio on tukenut digitaalisen kuvan lähetystekniikoita (DVB) käsittelevää työryhmää26. Työryhmä on määritellyt kaapeliverkoille, satelliittiverkoille ja maanpäällisille verkoille eurooppalaiset digitaalilähetysstandardit, joita käytetään yhä enemmän kaikkialla maailmassa. Lisäksi unioni käynnisti vuonna 1993 nelivuotisen toimintasuunnitelman27 korjatakseen epäonnistumisen, joka oli aikaisemmin estänyt 16:9- laajakuvatelevision käyttöönoton. Laajakuvakäsite on nyt vakiintunut osa lähetyspalveluja ja televisiomarkkinoita ja sen merkitys tulee kasvamaan digitaalisessa televisiotoiminnassa. Komissio seuraa myös tarkasti Maailman digitaalisen radiolähetysforumin (World Digital Audio Broadcasting Forum, DAB) johon kuuluu yli 100 jäsenorganisaatiota kaikkialta maailmasta, pyrkii vauhdittamaan digitaalisten radiolähetysten käyttöönottoa Euroopassa. DAB:n perusti eurooppalaisten laitevalmistajien, tutkimuslaitosten, tuella osana Eureka- lähetysyhtiöiden yhteenliittymä yhteisön verkko-operaattorien teknologiaohjelmaa. Järjestelmä on saanut ITU:n hyväksynnän maailmanstandardina. toimia. Kyseinen järjestö, ja Maanpäälliset digitaalilähetykset on jo aloitettu yhdessä jäsenvaltiossa ja useissa muissa jäsenvaltioissa suunnitellaan niiden aloittamista. Se, miten analogisista maanpäällisistä lähetyksistä luopumiselle asetettu yleinen määräaika vaikuttaisi markkinoihin yleensä, on monisäikeinen kysymys, koska jäsenvaltioiden televisiotoiminnan markkinat poikkeavat hyvin 24 Ks. neuvoston päätös 93/424/ETY kehittyneen televisio-ohjelmatoiminnan käyttöönottoa Euroopassa koskevasta toimintasuunnitelmasta, EYVL L 196, s. 48, 5. 8. 1993. Tämä toimintasuunnitelma on helpottanut digitaalilähetyksiin soveltuvan 16:9-kuvasuhteisen laajakuvatelevision markkinoilletuloa. 25 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/47/EY, annettu 24 lokakuuta 1995, televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä. EYVL L 281, s. 51. 23. 11. 1995. 26 DVB-työryhmä on yleisradiotoiminnan harjoittajien, siirtopalvelulta tarjoavien yritysten ja kuluttajien sekä ammattielektroniikan valmistajien yhteenliittymä. Ryhmään kuuluu jäseniä yli 200 organisaatiosta yli 30 maasta. DVB-ryhmä on kehittänyt täydellisen yhteensopivien televisiojärjestelmien valikoiman kaikkia siirtoteitä varten (maanpäälliset (vakiotarkkuudesta aina teräväpiirtokuvaan saakka). Järjestelmät mahdollistavat myös lähentymiskehityksen myötä syntyvien uusien televisiopalvelujen kuten Internet-llittymien tarjonnan. DVB-järjestelmät on standardoitu ETSI. ssä ja tunnustettu maailmanlaajuisesti ITU:ssa. verkot, kaapeliverkot, satelliittiverkot) kaikille laatutasoille 27 Neuvoston päätös 93/424/ETY, tehty 22 heinäkuuta 1993, kehittyneen televisio-ohjelmatoiminnan käyttöönottoa Euroopassa koskevasta toimintasuunnitelmasta, EYVL L 196, s. 48, 5. 8. 1993. Neuvoston päätöksellä varattiin 30. kesäkuuta 1997 päättyneelle nelivuotiskaudelle yhteensä 228 miljoonaa ecua. # Liite I Euroopan yhteisön politiikat, Joihin taajuudet vaikuttavat paljon taajuuskysymysten lisäksi monia muitakin aihealueita. toisistaan. Asiasta käydään parhaillaan poliittista keskustelua, joka sivuaa Maanpäällisten lähetysten digitalisointi vähentäisi nykyisten lähetyspalvelujen taajuustarvetta ja vapauttaisi näin taajuuksia uuteen käyttöön. On kuitenkin hyvin todennäköistä, että monissa maissa digitalisoituminen vaatii pitkän siirtymäkauden. Ensinnäkin kestää aikansa, ennen kuin kuluttajat vaihtavat radiovastaanottimensa. Käyttäjien on lisäksi hankittava kotipääte vanhan analogisen televisiovastaanottimen sovittamiseksi digitaalisiin lähetyksiin tai vaihtoehtoisesti hankittava uusi kummassakin järjestelmässä toimiva digitaalitelevisio. Tarvitaan siis (jopa 15 vuoden mittainen) siirtymäkausi, jona lähetetään kummankin tyyppisiä lähetyksiä. Tämä kuormittaa taajuuksia itse asiassa entistä raskaammin. Tämän lisäksi lähetystarjonta laajenee nopeaa vauhtia uusien ja vuorovaikutteisten televisiotoiminta on kehittymässä alkuasetelmistaan (muutama maanpäällisiä lähetyksiä tarjoava kanava) kohti maksutelevisiota tilauspohjaista ja vähittäismyyntityyppistä ohjelmatarjontaa, langattoman viestinnän multimediaominaisuudet kehittyvät jatkuvasti, maanpäällistä yleisradiotoimintaa harjoittavien yhtiöiden käyttöoikeus nykyisiin taajuuksiin on yhä voimakkaammin kyseenalaistettu muilla aloilla. 28 ja kertapalveluluonteista ja koska televisiopalvelujen myötä. Toisaalta, koska (NVOD), aihekohtaisten tilausvideopalvelun kanavien Digitaalisten radiolähetysten osalta voidaan todeta, että tällaiset lähetykset on jo käynnistetty useissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Ruotsissa (lähetykset tavoittavat lähes 80 prosenttia väestöstä), Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkisrahoitteisella että Italiassa. Muut jäsenvaltiot suunnittelevat kaupallisella digitaalilähetysten aloittamista lähiaikoina (esimerkiksi Saksa keväällä 1999). lähetysyhtiöllä), Ranskassa ja (toimilupa sekä Liikennepolitiikka Euroopan yhteisö on tullut aktiivisesti mukaan monille liikenteeseen liittyville aloille. Esimerkkeinä voidaan mainita muun muassa ilmailun navigointi, satel I iitti n a vigointi ja - paikantaminen, merenkulun navigointi ja tietoliikenne sekä yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvien telemaattisten sovellusten kehittäminen. luomaan vapaaseen markkinoille pääsyyn perustuvat ilmailualan toiminta on vilkastunut huomattavasti, mikä on ilmaliikenteen Koska on pyritty luonut yhtenäismarkkinat, voimakasta ja viestintäjärjestelmille29. Tällaiset järjestelmät perustuvat yleensä radioviestintään ja tarvitsevat siksi käyttöönsä taajuuksia. Ilmaliikennepolitiikan menestyksekkään toteuttamisen ehdoton edellytys on siis, että taajuuksia on riittävästi käytettävissä. innovatiivisille paremmille navigointi- kysyntää ilmailun ja Merenkulun viestintä on edelleen tärkeä ala, varsinkin kun otetaan huomioon alan erityiset turvallisuus-ja toimintavarmuusvaatimukset30. Ala onkin asetettu tärkeälle sijalle Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa suuntaviivoissa31. Euroopan yhteisö onkin tukenut meriliikenteen järjestelmien kehittämistä neljännen puiteohjelman TELEMATICS-ohjelmaan kuuluvissa tutkimushankkeissa. 28 Komissio tutkii parhaillaan valituksia, jotka koskevat epäselviä ja mahdollisesti syrjiviä menettelyjä tämän alan taajuuksien jaossa. 29 Komission tiedonanto lentoliikenteen ruuhka- ja kriisitilanteista, KOM(95) 318 lopullinen, 5. 7. 1995. 30 Satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskeva vihreä kirja, KOM(97) 678,10. 12. 1997. 31 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N. o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. Päätöksen mukaan Euroopan laajuinen meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko käsittää rannikko- tai satamaliikenteen ohjausjärjestelmät, alusten paikantamisjärjestelmät, vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten raportointijärjestelmät sekä viestintäjärjestelmät merihädässä olevia ja merenkulun turvallisuutta varten. III ZÏ Liite I Euroopan yhteisön politiikat, joihin taajuudet vaikuttavat ja GLONASSin kaltaisten satelliittivälitteisten paikantamis-, navigointi- ja GPS:n ajanmääritysjärjestelmien, jotka alunperin kehitettiin sotilassovelluksia varten, odotetaan soveltuvan hyvin monenlaisiin käyttötarkoituksiin. Tällaisia ovat esimerkiksi ilmailuun ja merenkulkuun liittyvä navigointi, alusten hallinta ja seuranta, tarkat ajanmääritykset sekä paikantaminen kuluttajille suunnatuissa sovelluksissa. Euroopan yhteisö arvioi parhaillaan asemaansa - navigointijärjestelmän ja erityisesti yhteistyömahdollisuuksia Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa. GNSS:n tarvitsemien taajuuksien saatavuutta, suunnittelua ja suojaamista pidetään ensiarvoisen tärkeänä, ja neuvosto on todennut, että GNSS:n taajuuksien asianmukaisissa vahvistettava yhteistyöelimissä. 32 sukupolven maailmanlaajuisen (GNSS) kehittämisessä satelliittipaikantamis- kansainvälisesti suojaaminen seuraavan on ja GNSS:n kehittämisen kokonaisinvestoinnit Euroopassa arvioidaan 570—4000 miljoonaksi ecuksi valittavasta vaihtoehdosta riippuen. Euroopan yhteisö rahoittaa GNSS:ää vuonna 1998 21 miljoonalla eculla, ja määrän odotetaan kasvavan huomattavasti vuoden 2000 jälkeen. 33 esimerkiksi tutkimusohjelmien, TELEMATICS-ohjelman, Syntymässä on yhä uusia liikenteen telematiikan järjestelmiä, joista monet ovat tulosta t&k-hankkeista. yhteisön TELEMATICS-ohjelmassa on käytetty vuosina 1984—1998 noin 220 miljoonaa ecua liikenteen t&k-toimiin. Kehitteillä on uusia järjestelmiä, kuten kokonaisvaltainen liikenteen tietojärjestelmä ja Euroopan laajuinen rautateiden GSM-järjestelmä. Tieliikenteessä DSRC- jo käytössä sähköisessä järjestelmät maksunkeruussa ja niitä tullaan yhä enemmän käyttämään kuljettajille suunnattua tietoa tarjoavissa järjestelmissä ja monissa muissa järjestelmissä, joissa käytetään ajoneuvojen välistä tai ajoneuvon ja kiinteän järjestelmän välistä tiedonsiirtoa. On odotettavissa, että nämä sovellukset lisäävät taajuuksien kokonaiskysyntää. 34 (lyhyen kantaman viestintäjärjestelmät) ovat Kaukokartoitus Kaukokartoitus on tärkeässä asemassa monenlaisen toiminnan perustyökaluna. Esimerkkeinä voidaan mainita maailmanlaajuiset mittaukset35, väestönsuojelun toteuttaminen36 ja maatalouspolitiikka37Euroopassa on tämän johdosta kehitetty järjestelmälle teknologiaperusta jäsenvaltioiden yhteistyöllä Euroopan avaruusjärjestössä ESA:ssa sekä kansallisissa ohjelmissa. Sovellusesimerkkejä ovat EUMETSATin kautta käytettävät eurooppalaisten sääpalvelujen sääsatelliitit. Uusien ympäristönseurantapalvelujen kysyntä on kasvanut sitovien kansainvälisten sopimusten myötä, jollaisia ovat esimerkiksi Montrealin ympäristön- ja 32 Komission tiedonanto: Kohti Euroopan ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista laajuista paikantamis- satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM(98) 29 lopullinen, 21. 1. 1998 sekä neuvoston päätöslauselmat 17. 3. 1998. 33 Komission tiedonanto: Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM(98) 29 lopullinen, 21. 1. 1998. 34 Designation of further frequency bandwidth for road transport and traffic telematics within Dedicated Short Range Communication Systems, komission teettämä tutkimus, tammikuu 1998. 35 Kaukokartoituksessa (Earth observation), jossa pyritään maailmanlaajuisiin mittauksiin esimerkiksi valtamerten värin, meren pintalämpötilan, sääennusteiden, mannerten pinnanmuodostuksen ja biomassan palamisen kaltaisten tekijöiden selvittämiseksi, käytetään laajamittaisesti satelliittijärjestelmiä. Se on tärkeällä sijalla luotaessa ja validoitaessa maailmanlaajuisten muutosten malleja. Maapallon muodostaman järjestelmän tutkiminen edellyttää maailmanlaajuista yhteistyötä, jossa Euroopalla on selkeät velvoitteet. 36 Kaukokartoitus voi olla kustannustehokas tapa toteuttaa ympäristö- ja väestönsuojelupolitiikkaa. Järjestelmiä käytetään jo kokeiluluonteisesti maanpinnan muutosten seurantaan elinympäristödirektiiviin ja Natura 2000 - verkostoon liittyen ja Bonnin yleissopimuksen puitteissa öljyvahinkojen paikantamiseen. Satelliiteilta saatava tieto on avuksi hallittaessa ja jopa ennakoitaessa luonnonilmiöitä, kuten tulvia, myrskyjä ja metsäpaloja. Varsinkin jos tällaisten ilmiöiden esiintymistiheys tai voimakkuus muuttuu ilmastonmuutosten tai El Nidon kaltaisten tapahtumien myötä, kaukokartoituksella saattaa olla suuri taloudellinen merkitys vaikutusten lieventämisessä. 37 Kaukokartoitusta käytetään ja tilastotietojen keruuseen. Järjestelmillä tulee myös olemaan merkitystä yhteisön uudessa maatalouspolitiikassa, varsinkin ympäristövaikutusten kasvavan painotuksen myötä. jo EU:ssa maataloustuklhakemuksiin tarkastamiseen liittyvien tietojen IV n Uita I Euroopan yhteisön politiikat, joihin taajuudet vaikuttavat pöytäkirja, Kioton pöytäkirja, biologisen monimuotoisuuden suojelua koskeva yleissopimus ja ilmastonmuutosta koskeva yleissopimus. Euroopan komissio pyrkii edistämään kaukokartoitukseen liittyvää teknistä kehitystä t&k- ohjelmien kautta. Neljännessä puiteohjelmassa (1995-1998) suunnattiin kaukokartoitukseen liittyviin hankkeisiin noin 275 miljoonaa ecua. Komission ehdotukseen Euroopan yhteisöjen viidenneksi tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaksi puiteohjelmaksi (1998 — 2002)38 sisältyy geneeristen kaukokartoitustekniikoiden kehittämistä koskevia tutkimustoimia, erityisesti ympäristön ja luonnonvarojen seurannan satelliittitekniikoita. Kaukokartoituksen TTK-toimia tarkastellaan myös tiedonannossa, joka koskee avaruussovelluksia ja niiden markkinanäkymiä39. Radioastronomia Radioastronomiaa pidetään toimintana, johon osallistuminen on Euroopan yhteisön yleisen edun mukaista. Toiminta edellyttää kuitenkin huomattavia infrastruktuuri-investointeja, ja suuria järjestelmiä hallinnoidaankin yhteisesti ja maailmanlaajuisesti. Tällä hetkellä yhteisön toimintaa toimintakokonaisuuden, erityisesti tutkimusverkostoja ja suurten laitosten käyttöä koskevien toimien, kautta. 40 Toimintaa on tarkoitus jatkaa viidennessä puiteohjelmassa. 41 kanavoidaan puiteohjelman neljännen toimintaan kansainvälisellä tasolla OECD:n Megascience-foorumin Yhteisö osallistuu radioastronomian työryhmässä. Rahoituspanoksen arvioidaan vuosina 1994—1998 olevan 7,3 miljoonaa ecua. T&k-toimien koordinoinnin lisäksi on radioastronomien mukaan ryhdyttävä maailmanlaajuisiin johtuviin lähetyshäiriöihin ja niihin liittyviin ilmiöihin, esimerkiksi muita taajuuksia häiritseviin satelliittien virhelähetyksiin, liittyvät ongelmat. Koska radioastronomisissa mittauksissa käytettävät laitteet ovat erityisen herkkiä, tällaiset häiriöt saattaisivat estää useimmat maan pinnalta tehtävät mittaukset ja tutkimukset tulevaisuudessa. taajuuksien ylikäytöstä jotta voitaisiin ratkaista toimiin, 38 Komission ehdotus tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaksi Euroopan yhteisön viidenneksi puiteohjelmaksi (1998—2002), KOM(97) 142 lopullinen, 30. 4. 1997. 39 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni ja avaruus: Sovellusten, markkinoiden ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen, KOM(96) 617 lopullinen, 4. 12. 1996. 40 Neuvoston päätös 94/916/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla (1994—1998), EYVL L 361, s. 90, 31. 12. 1994. 41 Ehdotus neuvoston päätökseksi koskevasta erityisohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla (1998—2002), KOM(98) 305. kehittämistä teknologista tutkimusta, esittelyä ja <# Liite II EU:n taajuuspolitilkka EU:N TAAJUUSPOLITIIKKA Tässä liitteessä pyritään esittämään yhteisön taajuuspolitiikan poliittiset ja oikeudelliset taajuuksien käytön perusteet sekä kuvaamaan nykykäytäntöä seuraavilla aloilla: strateginen suunnittelu, (2) yhdenmukaistettujen taajuuksien allokointi yleiseurooppalaisten ja maailmanlaajuisten radioviestintäjärjestelmien käyttöön, (3) taajuuksien antamista ja käyttöä koskevien sääntöjen soveltaminen, (4) radiolaitteiden markkinoille saattaminen ja käyttö, ja (5) taajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys. (1) LIITE II 1. Taajuuksien käytön strateginen suunnittelu Päätavoite: Luodaan vakaa ympäristö taajuuksien käytölle nyt ja tulevaisuudessa voitaisiin taajuuksien osalta Jotta joka mahdollistaa luoda yleiseurooppalaisten radioviestintäpalvelujen ja -tuotteiden pitkäjänteisen suunnittelun ja kehittämisen varsinkin taajuuksien käyttöä suunniteltava strategisista lähtökohdista. Muutoksia olisi tarvittaessa tehtävä silloin, kun tekniikan, markkinoiden tai sääntelyn eri käyttötarkoitusten kesken. toimintaympäristö, telealalla, on jakautumista tarkistettava taajuuksien kehityksen vuoksi on Poliittinen ja oikeudellinen perusta Taajuuksien käytön strateginen suunnittelu Direktiivi (GSM) Direktiivi (ERMES) 87/372/ETY Jäsenvaltioiden on laadittava suunnitelmat siitä, miten GSM:n käyttöön saadaan kaikki sille varatut taajuudet markkinakysynnän mukaisesti. 90/544/ETY Jäsenvaltioiden on laadittava suunnitelmat siitä, miten ERMESin käyttöön saadaan kaikki sille varatut taajuudet markkinakysynnän mukaisesti. Neuvoston päätöslauselma 90/C166/02 Neuvoston päätöslauselma 95/C188/0242 Komission 96/2/EY43 Direktiivi CEPT antaa sääntelyviranomaisille tai yhteisölle ehdotuksen pitkän aikavälin taajuusvaatimuksista. CEPT:n käyttötarkoituksiin. pyrittävä allokoimaan taajuudet tasapainoisemmin eri ERC. ssä pyrittävä varmistamaan eurooppalaisten standardien mukaiselle matka- ja henkilöviestinnälle riittävät taajuudet. Jäsenvaltioiden on tarkoitettujen taajuuksien jakomenettelyt. julkistettava taajuussuunnitelmansa ja eri käyttöön Jäsenvaltioiden on vuosittain julkaistava, pidettävä pyynnöstä saatavilla ja toimitettava komissiolle matka- ja henkilöviestinnän taajuuksien käyttöä koskeva taulukko sekä suunnitelma näiden taajuuksien laajentamisesta tulevaisuudessa. Taajuuksien allokointia on tarkasteltava uudelleen säännöllisin väliajoin. Lisäksi vaaditaan todellisesta tilanteesta. taajuuksien allokoinnin ja käytön tarkkoja tietoja toimilupien määrää on Jos jäsenvaltioiden on selvitettävä, mahdollistaako uusien toimilupien myöntämiseksi. rajoitettu taajuuksien puutteen vuoksi, taajuudet tekninen kehitys 42 43 Neuvoston päätöslauselma, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, matka- ja henkilökohtaisen viestinnän uusista kehitysnäkymistä Euroopan unionissa, EYVL C 188, s. 3, 22. 7. 1995. Komission direktiivi 96/2/EY, annettu 16 päivänä tammikuuta 1996, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta, EYVL L 20, s. 59, 26. 1. 1996. #> Liiteli Nykykäytäntö j l i \ „ EU:n taajuuspolitllkka Taajuuksien käyttöä suunnitellaan strategisesti yhteisössä seuraavilla tavoilla: a Matka- ja henkilöviestinnän taajuuksien käytön suunnittelua koskevien yhteisön vaatimusten noudattamista valvotaan todetaan, että vain harvat jäsenvaltiot ovat Komission tiedonannossa matkaviestinnän taajuusdirektiivien44 täytäntöönpanosta ja toiminnasta toimittaneet taajuuksien varaamisesta matka- ja henkilöviestinnälle. komissiolle suunnitelman Markkinatoimijat haluaisivat kuitenkin varsinkin matka- ja satelliittiviestinnässä (GSM, UMTS, S-PCS) varmuuden tällaisia sovelluksia varten. Tämä pätee televiestinnän lisäksi myös muihin aloihin. Esimerkiksi tukemiseksi liikennettä, yleisradiotoimintaa ja tarvitaan yhteiset eurooppalaiset taajuusalueet. t&k:ta koskevan yhteisön toiminnan taajuuksien saatavuudesta tulevaisuudessa toistaiseksi a Euroopan yhteisö kannattaa eurooppalaisen taajuustaulukon laatimista (DSI), rahoittamassa CEPT:ssä yksityiskohtaisia Yhteisö on mukana taajuusselvityksiä yhdenmukaistetun odotetaan eurooppalaisen taajuuksien allokointia ja käyttöä koskevan taulukon laatimista (työ on tarkoitus saada CEPT:ssä valmiiksi vuoteen 2008 mennessä). Lisäksi CEPT. n käyttöön radioviestinnän annettu on markkinakehityksestä. edesauttavan suoritettavia ulkopuolisia tutkimuksia komission teettämiä joiden o Jäsenvaltiot eivät ole velvoitettuja soveltamaan taajuussuunnittelussaan CEPT:ssä laadittua väliaikaista eurooppalaista taajuustaulukkoa Julkisesti ei ole saatavilla tietoa siitä, miten jäsenvaltioiden taajuussuunnitelmat vastaavat alustavaa versiota CEPT. n eurooppalaisesta taajuustaulukosta, koska sen noudattaminen on vapaaehtoista. Yhä useammat jäsenvaltiot ovat julkistaneet taajuustaulukkonsa. Tällaisten taulukoiden esitystavoissa ja julkaisumuodoissa on kuitenkin vielä huomattavia kansallisia eroja. Tietoja taajuuksien allokoinnista yhteisössä kokonaisuutena ei ole saatavilla. • Euroopan yhteisölle ei ole esitetty erityisiä suosituksia pitkän aikavälin taajuusvaatimuksista Komissiolle ei toistaiseksi ole ilmoitettu taajuuksien käytön uudelleen tarkastelemisesta kansallisella tasolla eikä siitä, mahdollistaisiko tekninen kehitys kenties uusien toimilupien myöntämisen. CEPT ei toistaiseksi ole esittänyt yhteisölle suositusta pitkän aikavälin taajuusvaatimuksista, eikä se ole toteuttanut käytännön taajuuksien allokoimiseksi tasapainoisemmin eri käyttötarkoituksiin. toimenpiteitä 44 Ks. alaviite 17. 3/ Llite II Et7. fi taajuuspolltllkka 2. Taajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen Päätavoite: Varmistetaan, että yleiseurooppalaisia palveluja varten on saatavilla yhdenmukaistetut taajuudet Yhteisten taajuuksien vahvistaminen EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti on erittäin tärkeää tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden sekä palvelujen vapaan tarjonnan liittyvään kannalta. Taajuuksien koordinointi kuuluu siis selvästi sisämarkkinoihin Euroopan yhteisön taajuuksien allokointiin liittyvillä toimilla eli toimenpiteillä, joilla osoitetaan taajuuksia tiettyjen määriteltyjen palvelujen tarjontaan sekä vahvistetaan huomioon otettavat tekniset vaatimukset. toimivaltaan. Taajuuksia voidaan yhdenmukaistaa Poliittinen ja oikeudellinen perusta Direktiivi 87/372/ETY (GSM)45 Direktiivi 90/544/ETY (ERMES)46 Direktiivi 91/287/ETY (DECT)47 Neuvoston paatdslauselma 90/C166/02 Neuvoston paatfislauselma 92/C318/01 Taajuuksien allokoinnin yhdenmukaistaminen • Jasenvaltioiden on varattava tietyt taajuudet GSM:lle. • Jasenvaltioiden on varattava tietyt taajuudet ERMESille. • Jasenvaltioiden on varattava tietyt taajuudet DECTille. • CEPT:n tehtava saantelyviranomaisille tai yhteisolle suositus yleiseurooppalaisille palveluille sopivista taajuuksista. • Jasenvaltioiden olisi osallistuttava ERC:n paatosten tekoon. • Jasenvaltioiden olisi sitouduttava lentopuhelujarjestelmia (TFTS) ja maantieliikenteen telemaattisia jarjestelmia koskevat ERC:n paatokset ERC:n menettelyja noudattaen. toteuttamaan Parlamentin ja neuvoston paattts S-PCS- jarjestelmista48 Ehdotus parlamentin ja neuvoston paatdkseksi UMTS-jarjestelmasta49 • CEPT:n tehtavaksi yhdenmukaistaa taajuudet ja valtuutusten ehdot S-PCS- jarjestelmille. • Ellei CEPT:ssa paasta tyydyttavaan tulokseen tai jos jasenvaltiot eivet noudata paatoksia riittavaila tavalla, ryhdytaan yhteisOn tasolla lisatoimiin. • CEPT:n tehtavaksi yhdenmukaistaa taajuudet ja valtuutusten ehdot UMTS- jarjestelmille. • Ellei CEPT:ssa paasta tyydyttavaan tulokseen tai jos jasenvaltiot eivat noudata paatriksia riittavaiia tavalla, ryhdytaan yhteison tasolla lisatoimiin. 45 46 47 48 49 Neuvoston direktiivi 87/372/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, EYVL L 196, s. 85, 17. 7. 1987. Samanaikaisesti direktiivin kanssa hyväksyttiin neuvoston suositus 87/371/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä, EYVL L 196, s. 81,17. 7. 1987. Neuvoston direktiivi 90/544/ETY, annettu 9 päivänä lokakuuta 1990, taajuusalueista, jotka on tarkoitettu yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä, EYVL L L 310, s. 28, 9. 11. 1990. Samanaikaisesti direktiivin kanssa hyväksyttiin neuvoston suositus 90/543/ETY, annettu 9 päivänä lokakuuta 1990 yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä, EYVL L 310, s. 23, 9. 11. 1990. Neuvoston direktiivi 91/287/ETY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1991, taajuusalueesta, joka on tarkoitettu digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestinnän (DECT) yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä, EYVL L 144, s. 45, 8. 6. 1991. Samanaikaisesti direktiivin kanssa hyväksyttiin neuvoston suositus 91/288/ETY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1991, digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestinnän (DECT) yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä, EYVL L 144, s. 476, 8. 6. 1991. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY, tehty 24 päivänä maaliskuuta 1997, yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä, EYVL L 105, s. 4, 23. 4. 1997. Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä, KOM(98) 58 lopullinen, EYVL C 131, s. 9, 29. 4. 1998. VI Liiteli EU:n taajuuspolltllkka Nykykäytäntö Käytännön varmistetaan jollakin seuraavista tavoista: tasolla yhdenmukaisten taajuuksien saatavuus Euroopan yhteisössä • Euroopan yhteisö antaa erityisiä säädöksiä, joiden mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava käyttöön yhdenmukaiset taajuudet Tätä menetelmää on käytetty aikaisemmin GSM:n, ERMESin ja DECTin kohdalla. Jos jäsenvaltiot eivät toimi säädösten edellyttämällä tavalla, yhteisön tasolla voidaan ryhtyä tarvittaviin menettelyihin. • Yhteisö antaa säädöksiä järjestelmien yhdenmukaistetusta käyttöönotosta ja viittaa tarvittavien taajuuksien yhdenmukaistamiseksi CEPT:n päätöksiin Tätä uutta menetelmää sovelletaan S-PCS- ja UMTS-järjestelmiin ja se mahdollistaa myös tarvittavat yhteisön toimet, elleivät jäsenvaltiot noudata annettuja säännöksiä. • Yhteisö on mukana rahoittamassa CEPT:n teknistä työtä, jota tarvitaan taajuuksien allokoinnin yhdenmukaistamiseksi CEPT:n alaisen Euroopan radioviestintäkomitean (ERC) ja sen radioviestintätoimiston (ERO) kanssa tehdyn yhteistyö- ja puitesopimuksen nojalla komissio voi antaa ERC:n/ERO:n suoritettavaksi taajuuksien allokointiin liittyviä teknisiä tehtäviä. Tässä toimintamallissa CEPT:n jäsenet, yhteisön jäsenvaltiot mukaan lukien, voivat kuitenkin päättää, toimivatko ne ERC:ssä/ERO:ssa tehtyjen päätösten mukaisesti, eli toteuttavatko ne toimia taajuuksien yhdenmukaistamiseksi. Tämän lisäksi CEPT:n yksittäiset jäsenmaat päättävät itsenäisesti, toteuttavatko ne CEPT:n hyväksymät toimet. • CEPT päättää omasta aloitteestaan yhdenmukaistamistoimien kehittämisestä, hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta Toisin kuin muissa edellä kuvatuissa malleissa, CEPT toimii oma-aloitteisesti taajuuksien yhdenmukaistamiseksi. CEPT:n suosituksista tehdään aina ehdotus kaikille 43:lle jäsenmaalle, ei nimenomaisesti Euroopan yhteisölle. Silloin kun CEPT laatii toimia, joita yhteisö ei ole virallisesti pyytänyt, niiden täytäntöönpano on yhteisön jäsenvaltioille vapaaehtoista. Myös silloin kun yhteisön rahoitusta käytetään taajuuksien saatavuuden selvittämiseen taajuuksien yhdenmukaistamisen tutkimiseen, käytössä ei ole virallista tai oikeudellista menettelyä, jolla voitaisiin varmistaa, että CEPT toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tai jäsenvaltiot panevat ne täytäntöön. yleiseurooppalaisia koskevien palveluja ja 3. Taajuuksien antaminen ja toimiluvat Päätavoite: Sovelletaan sääntöjä, joiden perusteella käyttäjät saavat käyttöönsä ja sääntelyviranomaiset antavat taajuuksia Taajuuksien antamisella tarkoitetaan prosessia, jossa viranomaiset valtuuttavat yksittäiset käyttäjät käyttämään lähetysasemia tai tarjoamaan lähetyspalveluja osoitetuilla taajuuksilla. Taajuuksien antaminen yksittäisille käyttäjille ja toimilupien myöntäminen radioviestinnän operaattoreille kuuluu Euroopan yhteisön oikeuden, esimerkiksi kilpailulainsäädännön, piiriin. Yhteisön oikeudella pyritään luomaan kaikille taajuuksien käyttäjille sääntelyllisesti tasavertainen toimintaympäristö, joka perustuu avoimuuteen, puolueettomuuteen ja syrjimättömyyteen ja joka tukee teknisiä innovaatioita ja kilpailua. iv %"> Liiteli EU:n taajuuspolititkka Oikeusperusta Taajuuksien antaminen ja toimiluvat Avoimen tarjoamisen puitedirektilvi50 verkon ""• Taajuuksien kayttOoikeuksiin ja kayttrion (ONP) puolueettomia, syrjimattOmia, avoimia saavuttamisen kannalta. ja liittyvien ehtojen on oltava tavoitteen tarkoituksenmukaisia • Jasenvaltiot voivat rajoittaa taajuuksien kayttoa niiden tehokkaan kayton varmistamiseksi ja haitallisten hairiOiden vaittamiseksi. Komission 96/2/EY dlrektiivi "• Matka- ja henkilOviestinnan rajoittaa vain taajuuksien puutteen vuoksi ja olennaisten vaatimusten (verkon toimintojen turvaaminen, verkon eheyden sailyttaminen, palveluiden yhteentoimivuus, tietosuoja, ympariston suojeleminen, kaupunki- ja maaseutusuunnittelu) tayttymisen varmistamiseksi. toimilupien maaraa voidaan • Heti kun taajuuksia vapautuu kayttbon, jasenvaltioiden on myonnettava toimilupia ja annettava vapaat taajuudet avoimella ja syrjimattomaiia tavalla. • Taajuuksien tehokas kaytto ja todellinen kilpailu on varmistettava. • Jasenvaltiot eivat saa rajoittaa matkaviestintekniikoiden tai -jarjestelmien yhdistelmia, varsinkin jos saatavilla on monijarjestelmaiaitteita. Jasenvaltioiden on todellisen kilpailun varmistamiseksi tarvittaessa kilpailijoiden vaiilia. toteutettava toimia Toimilupadirektiivi51 * Paasy taajuuksille varmistettava tarkoin maariteltyjen menettelyjen ja maaraaikojen puitteissa. • Taajuustoimiluvat voidaan erottaa palveluntarjontaa koskevista valtuutuksista. • Toimilupien maaraa voidaan rajoittaa vain taajuuksien tehokkaan kayton varmistamiseksi kilpailun edistamiseksi, rajoituspaatoksen julkistamista ja uudelleen tarkastelua varten ja toimilupahakemusten pyytamista varten. kayttajien hyOtyjen maksimoimiseksi, seka • Yksittaiset toimilupaehdot on julkistettava ja toimiluvat on myonnettava avoimien, ja syrjimattomien menettelyjen avulla kohtuullisessa ajassa. • Yksittaisten toimilupien myontamiseen voidaan liittaa syrjimattomia maksuja, mutta ne eivat saa haitata palvelujen kehittymista ja kilpailua. Nykykäytäntö Taajuudet annetaan tavalla: seuraavalla ja toimiluvat myönnetään nykyisellään Euroopan yhteisössä Q Yksittäisten operaattorien jäsenvaltioissa, mutta myöntämisessä on noudatettava Euroopan yhteisön oikeusperiaatteita, varsinkin kilpailusääntöjä ja toimilupadirektiivin säännöksiä toimiluvat myönnetään valtuutuksia. Jäsenvaltioilla on periaatteessa vapaus valita, käyttävätkö ne yksittäisiä toimilupia vai edellyttävät yleisiä radioviestintäjärjestelmiltä toimilupaa. liittyviltä Toimilupaehdot ja taajuuksien antotavat saattavat vaihdella jäsenvaltioittain. Tämä pätee sekä varsinaisiin antomenettelyihin että hakijoille asetettaviin toimilupaehtoihin. Erot koskevat yhtä lailla yleiseurooppalaisia ja maailmanlaajuisia järjestelmiä. Käytännössä ja yleensä yksittäistä kuitenkin palveluilta niihin ne 50 51 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/51/EY, annettu 6 päivänä lokakuuta 1997, neuvoston direktiivien 90/387/ETY ja 92/44/ETY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi kilpailuympäristöön televiestinnän alalla, EYVL L 295, s. 23, 29. 10. 1997. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/13/EY, annettu 10 päivänä huhtikuuta 1997, telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista, EYVL L 117, s. 15, 5. 5. 1997. 3*1 Uita II EU:n taaJuuspolWlkka • Useimmissa tapauksissa oikeuttavaan lupaan lupa tarjota palvelua sisältyy taajuuksien käyttöön Palvelutoimiluvan ja taajuuksien käyttöoikeuden erottaminen toisistaan on harvinaista, joskin toimilupadirektiivin mukaan oikeudellisesti sallittua. • Jos taajuuksia on saatavilla, ne on pyynnöstä jaettava käyttöön Tämä merkitsee, että kun taajuuksien allokointiin liittyvät säännökset on hyväksytty ja pantu täytäntöön, jäsenvaltioiden on käsiteltävä taajuuksien käyttöoikeutta koskevat pyynnöt tehokkaasti ja viivyttelemättä. o Taajuuksien antamisen ja käytön olisi edistettävä kilpailun kehittymistä ja taattava käyttäjille mahdollisimman suuri hyöty Kun otetaan huomioon paikalliset kansalliset olot ja markkinoiden ja yhteiskunnan erityistarpeet, taajuuksien antomenetelmillä olisi päästävä mahdollisimman tehokkaaseen takaamalla palvelujen välinen kilpailu käyttäjien hyötyjen taajuuksien käyttöön maksimoimiseksi. 4. Radioviestintälaitteet ja standardit Päätavoite: Sovelletaan sääntöjä, joiden perusteella radioviestintälaitteita voidaan saattaa markkinoille ja käyttää Tarvitaan yhdenmukaisia taajuuksia, jotta radioviestintälaitteita voidaan käyttää eri maissa, jotta koordinointiongelmia rajoilla voidaan vähentää ja jotta päästään laitteiden teollisuuden kilpailukyvyn suuriin turvaamiseksi maailmanmarkkinoilla. pyritään mahdollistamaan syrjimätön ja eri tekniikoihin sitoutumaton pääsy taajuuksille kuitenkin niin, että yhteentoimivuus ja palvelujen yleiseurooppalainen tarjonta voidaan varmistaa. tuotantomääriin, mikä on standardointipolitiikalla tärkeää Euroopan Yhteisön Poliittinen ja oikeudellinen perusta Neuvoston paatdslauselma 90/C166/02 Ehdotus parlamentin ja neuvoston direktiivlksi radio- ja telepflatelaitteltta (KTTfc) I Radioviestintaiaitteet ja standardit "• Tarvitaan yhdenmukaisia taajuuksia, jotta laitteita voidaan kayttaa eri maissa, jotta koordinointiongelmia rajoilla voidaan vahentaa ja jotta paastaan laitteiden suuriin tuotantomaariin, mika on tarkeaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn turvaamiseksi maailmanmarkkinoilla. • CEPT:n on oltava tiiviisti yhteydessa ETSI:iin, jotta taajuussuunnittelun ja standardoinnin valiset tarkeat yhteydet voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. • Taataan radioviestintaiaitteiden vapaa liikkuvuus Euroopan yhteisdssa. otetaan kayttdrjn yleinen saantelykehys radioviestintaiaitteiden kayttoa koskeville valtuutuksille. # Luovutaan. Markkinoille paasyn ennakkovalvonnasta (riippumaton taho suorittaa laitehyvaksynnat). Yhdenmukaistamattomia taajuuksia kayttavista laitteista on tehtava ilmoitus 4 viikkoa ennen markkinoille saattamista. • Jasenvaltioiden on suunniteltava taajuuksien kayttoa avoimella tavalla. I 52 KOM(97) 257, EYVL C 248, s. 4, 14. 8. 1997. Yhteinen kanta on vahvistettu: neuvoston 8 päivänä kesäkuuta 1998 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 39/98, EYVL C 227, s. 37, 20. 7. 1998. Ehdotettu direktiivi korvaa ja neuvoston direktiivin 98/13/EY, annettu 12 päivänä helmikuuta 1998, Euroopan parlamentin telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta, EYVL L 74, s. 1,12. 3. 1998. ja satelliittimaa-asemalaitteista VI $( Liiteli EU:n taajuuspolltllkka Nykykäytäntö Taajuuksien yhdenmukaistamisen ja standardien välisiä yhteyksiä käsitellään seuraavilla tavoilla: • Yhteiset eurooppalaiset telestandardit laaditaan ETSIn puitteissa Yhteiset eurooppalaiset telealan standardit laaditaan ETSI:ssä (Euroopan telealan standardointilaitos). Tarvittaessa, esimerkiksi silloin, kun yhteisön säädös edellyttää yhteistä teknistä perustaa, Euroopan yhteisö voi auttaa ETSIä kehittämään tarvittavat standardit ja pyytää CEPT:ä yksilöimään ja yhdenmukaistamaan tarvittavat taajuudet. • CEPT:n ja ETSIn välille on luotu yhteistyöjärjestelyjä Taajuuksien ja standardien välisien yhteyksien osalta CEPT:n/ERC:n ja ETSIn välistä koordinaatiota on edistetty yhteistyöasiakirjalla. Asiaan liittyvissä työohjelmissa on mukana sekä ETSIn että CEPT:n edustajia. Radloviestintälaittelden vapaata liikkuvuutta ja käyttöönottoa säännellään yhteisön tasolla seuraavasti: a Radioviestintälaitteiden vapaata liikkuvuutta ja käyttöä säännellään yhteisön lainsäädännöllä jolla poistetaan Radioviestintälaitteita säännellään ehdotetulla päätelaitedirektiivillä, sääntelylliset esteet laitteiden vapaalta liikkuvuudelta ja käytöltä, mutta annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus suojata taajuuksia. Direktiivillä poistetaan markkinoille pääsyä koskevat ennakkotarkastukset ja annetaan vastuu valmistajille ja laitetoimittajille. Lisäksi jäsenvaltioiden valvontavastuu kasvaa. Uudessa järjestelmässä luovutaan tällä hetkellä yleisesti käytetyistä pakollisista standardeista ja kansallisista laitevaatimuksista. 5. Taajuuksien koordinoinnin hallinnollinen kehys Päätavoite: Varmistetaan, että taajuuksien koordinoinnin kehys on yhteisön etujen ja kansainvälisten velvoitteiden mukainen Yhteisön keskeisenä periaatteena tämän alan toimissa on ollut kiinnittää erityistä huomiota mahdollisuuteen saavuttaa yhteisön perustamissopimuksen tavoitteet tietyissä tapauksissa kansainvälisten sopimusten avulla pikemminkin kuin yhteisön säädösten kautta. Toisin sanoen, jos tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita toimia, on jo toteutettu kansainvälisesti, yhteisön ei välttämättä tarvitse toteuttaa erityisiä yhteisön toimenpiteitä. 1990-luvun alussa hyväksyttiin joukko neuvoston päätöslauselmia ja päätelmiä, joiden jälkeen Euroopan yhteisö on pyrkinyt varmistamaan, että taajuuksien käyttöä koskeva jäsenvaltioiden välinen koordinointi CEPT:ssä (Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi) ja ITU:n (kansainvälinen teleliitto) VVRC-konferensseissa (maailman radiohallintojen konferenssi) on yhteisön etujen mukaista. vii Ib Liiteli EU:n taajuuspotmtkka Poliittinen perusta Neuvoston päätöslauselma 90/C166/0253 Neuvoston päätöslauselma 92/C318/0154 Taajuuksien koordinoinnin kehys Euroopassa Komission ja jäsenvaltioiden (Euroopan radioviestintätoimisto) perustamista. tuettava toimintaa CEPT:ssä ja ERO:n CEPT:n on otettava huomioon kansallisten taajuusasiantuntijoiden, teleorganisaatioiden ja muiden palveluntarjoajien, teollisuuden ja käyttäjien näkemykset. CEPT:n on yleiseurooppalaisille palveluille sopivista taajuuksista. tehtävä sääntelyviranomaisille tai yhteisölle suositus CEPT:n on tehtävä sääntelyviranomaisille tai yhteisölle suositus pitkän aikavälin taajuusvaatimuksista. otettava (Euroopan Komission radioviestintäkomitea) ensisijaisena menetelmänä varmistaa uusille Euroopan laajuisille radioviestintäpalveluille tarvittavat taajuudet. päätöksentekomekanismi huomioon ERC:n täysin Neuvoston päätelmät 7. joulukuuta 1993 Neuvoston päätöslauselman 92/C318/01 vahvistaminen. ERC. n päätöksentekomekanismi pantava täytäntöön. Komission puitesopimus. tehtävä ERC:n/ERO:n kanssa tätä varten yhteistyö- ja Eurooppalainen koordinaatio ITU:n WRC-konferensseja varten I p CEPT iaatii yhteiseurooppalaiset kannat ITU:n WRC-konferensseihin. Neuvoston pSat6slauselma 90/C166/02 Neuvoston paatelmat 3. "• YhteisO koordinoi toimia WRC-konferensseissa ainoastaan, jos CEPT:n koordinoinnilla ei paasta tarvittaviin sopimuksiin yhteison ja jasenvaltioiden Helmlkuuta 1992 etujen turvaamiseksi. • Ainoastaan yhteisO voi tehda ulkopuolisten suhteen sitoumuksia WRC- konferensseissa (GSM, DECT, ERMES) alaan kuuluvissa asioissa. taajuusdirektiivien • Neuvoston 3. Helmikuuta 1992 tekemlen paatelmien vahvistaminen. Neuvoston paatelmat 22. swskuuta 1997 • • tiiviisti osallistuu Komissio konferenssien valmisteluryhmassa (CPG) ja sen kanssa yhteistyossa myOs kahdenvaiisiin yhteyksiin kolmansien maiden ja alueellisten telealan organisaatioiden kanssa. Komissio Iaatii toimintamallin teollisuuden kuulemiseksi. alaisessa CEPT:n I 53 Neuvoston 28. kesäkuuta 1990 antama päätöslauselma radiotaajuuksia koskevan Eijoopan laajuisen yhteistyön lujittamisesta erityisesti ulottuvuudeltaan yleiseurooppalaisten palvelujen yhteydesif, EYVL C 166, s 4,7. 7. 1990. 54 Neuvoston 19. marraskuuta 1992 antama päätöslauselma Euroopan radioviestintäkofitean päätösten täytäntöönpanosta yhteisössä, EYVL C 318, s. 1,4. 12. 1992. VIII 3>> Liiteli Nykykäytäntö EU:n taajuuspolltlikka Eurooppalaisessa koordinoinnissa Euroopan yhteisö pyrkii seuraavin tavoin varmistamaan, että jäsenvaltioiden kannat CEPT:ssä ja ITU:n WRC-konferensseissa sopivat yhteen oikeudellisten velvoitteiden ja sovittujen toimintaperiaatteiden kanssa: • Euroopan yhteisön tietyt poliittiset ja oikeudelliset tavoitteet vaikuttavat jäsenvaltioiden kantoihin CEPT:ssä ja ITU:n WRC-konferensseissa Tämä pätee matka- ja satelliittiviestintään (GSM, DECT, ERMES, S-PCS ja UMTS). Ellei CEPT:ssä päästä toteuta yhdenmukaistamistoimia riittävällä tavalla, voidaan yhteisön tasolla ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin. jäsenvaltiot eivät tyydyttävään tulokseen jos tai • Ellei erityisiä yhteisön tavoitteita ole, Euroopan komissio arvioi CEPT:stä ja ITU:n VVRC-konferensseista saatavan teknisen tiedon perusteella, otetaanko yhteisön poliittiset ja taloudelliset edut asianmukaisesti huomioon Komissio toimii CEPT:ssä neuvonantajana ja edustaa yhteisöä tarkkailijana ITU:n WRC- konferensseissa. Näissä yhteyksissä tarkastellaan taajuuksien yhdenmukaistamistarvetta teknisten tietojen pohjalta. Tässä päätöksentekotavassa jäsenvaltioiden kantoja ei millään lopulta päättää, tavalla koordinoida yhteisössä, ja CEPT ja kannattavatko ja täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden kantoja ei tässä prosessissa yleisesti ottaen koordinoida yhteisössä. yhdenmukaistamistoimien jäsenvaltiot voivat hyväksymistä taajuuksien ne • Yhteisö vaikuttaa yhdenmukaistamistoimiin konferensseja varten kehittämiin osaltaan tai yhteiseurooppalaisiin kantoihin CEPT: n taajuuksien ITU: n WRC- ja puitesopimuksen kautta yhteisö voi ERC:n/ERO:n kanssa taloudellisesti osallistua tarvittavien toimien ja kantojen määrittelyyn, joskaan sillä ei ole oikeudellisia mahdollisuuksia edellyttää päätösten täytäntöönpanoa. Jäsenvaltioiden kantoja ei tässä prosessissa yleisesti ottaen koordinoida yhteisössä. tehdyn yhteistyö- tekemistä tai ix S? Liite III Lyhenneluettelo LIITE III LYHENNELUETTELO ACTS Kehittyneet viestintätekniikat ja -palvelut CEPT Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi CPG CEPT:n alainen konferenssien valmisteluryhmä DECT Digitaalinen eurooppalainen langaton televiestintä DSI Yksityiskohtainen taajuusselvitys (Detailed Spectrum Investigation) ÖVB Digitaaliset liikkuvan kuvan lähetykset EBU ECP Euroopan yleisradioliitto (CEPT:n) yhteiseurooppalainen ehdotus ECTRA (CEPT:n alainen) Euroopan telehallintojen yhteistyökomitea ETA ERC Euroopan talousalue (CEPT:n alainen) Euroopan radioviestintäkomitea ERMES Eurooppalainen henkilöhakujärjestelmä ERO (CEPT:n alainen) Euroopan radioviestintätoimisto ESA Euroopan avaruusvirasto ETSI Euroopan telealan standardointilaitos EU Euroopan unioni EUMETSAT Euroopan sääsatelliittijärjestö QATS (WTO:n) palvelukaupan yleissopimus QLONASS Venäjän federaation satelliittinavigointijärjestelmä GNSS Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä %°\ Litta III Lyhenneluettelo GMPCS MoU Maailmanlaajuisia henkilöviestinnän matkaviestinpalveluja koskeva (ITU:n) yhteistyöasiakirja (Memorandum of Understanding) GSM Yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestinstandardi ICAO Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö IMT IMO IT ITU Kansainvälinen matkaviestintäjärjestelmä Kansainvälinen merenkulkujärjestö tietotekniikka Kansainvälinen teleliitto ITU RR ITUrn radio-ohjesääntö MSS Siirtyvä satelliittiliikenne ONP Avoimen verkon tarjonta RACE Euroopan yhteisön televiestintätekniikkaohjelma - kehittyneen televiestintätekniikan tutkimus ja kehitys Euroopassa TTK Tutkimus ja teknologinen kehittäminen RTTE Radio- ja telepäätelaitteet (direktiivi) S-PCS Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut TEN Euroopan laajuiset verkot WLL Tilaajayhteydellä käytettävä langaton tekniikka, langaton paikallisliittymä (Wireless Local Loop) WRC (ITU:n järjestämä) Maailman radiohallintojen konferenssi WTO Maailman kauppajärjestö UMTS Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä K,b ISSN 1024-4492 KOM(98) 596 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 10 16 Luettelonumero : CB-CO-98-759-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Hl