title: Meddelelse fra Kommissionen - Retningslinjer for beregningen af subsidiebeløbet i forbindelse med undersøgelser vedrørende udligningstold

text: C 394/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 RETNINGSLINJER FOR BEREGNINGEN AF SUBSIDIEBEL˘BET I FORBINDELSE MED UNDERS˘GELSER VEDR˘RENDE UDLIGNINGSTOLD (98/C 394/04) A. (cid:217)INDLEDNING i) den nyder godt af udligningsberettigede subsidier Artikel 5, 6 og 7 i R¿dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indf(cid:192)rsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europ»iske F»llesskab(cid:216)(˛) ((cid:176)fordning 2026/97(cid:133)), indeholder bestem(cid:220) melser om beregningen af subsidiebel(cid:192)bet. N»rv»rende meddelelse har til form¿l at g(cid:192)re mere detaljeret rede for anvendelsen af disse bestemmelser, i visse tilf»lde ved hj»lp af eksempler, for at klarl»gge den metode, som Kommissionen i almindelighed vil benytte ved bereg(cid:220) ningen af subsidiebel(cid:192)bet i forbindelse med sager, som involverer udligningstold, medmindre der er s»rlige forhold, som betinger anvendelse af en anden metode. Sigtet dermed et at g(cid:192)re beregningsprocessen mere ¿ben og at sikre st(cid:192)rre sikkerhed for erhvervsvirksomheder og fremmede landes regeringer. Denne meddelelse er ikke p¿ nogen m¿de bindende for alene F»llesskabets retningslinjer, der tager sigte p¿ unders(cid:192)gelser vedr(cid:192)(cid:220) rende udligningstold i henhold til forordning 2026/97. institutioner, men indeholder Kommissionen har til hensigt i forn(cid:192)dent omfang at ajourf(cid:192)re denne meddelelse p¿ baggrund af de indh(cid:192)(cid:220) stede erfaringer med forvaltningen af forordningen og vore vigtigste handelspartneres praksis p¿ dette omr¿de. B. (cid:217)BAGGRUND FOR BEREGNINGEN a)(cid:217)F»llesskabet og dets medlemsstater er medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og er derfor bundet af bestemmelserne i WTO’s aftale om subisi(cid:220) dier og udligningsforanstaltninger ((cid:176)subsidieaftalen(cid:133)), n¿r de foretager unders(cid:192)gelser vedr(cid:192)rende udlig(cid:220) ningstold. Ved forordning (EF) nr. 2026/97 gennem(cid:220) f(cid:192)res de relevante bestemmelser i denne aftale, og forordningen indeholder desuden regler om grund(cid:220) laget for indf(cid:192)relsen af udligningstold p¿ skadelig subsidieret indf(cid:192)rsel(cid:216)(ˇ). b) I henhold til denne forordning kan der tr»ffes foran(cid:220) staltninger over for en s¿dan indf(cid:192)rsel, hvis det ved en unders(cid:192)gelse p¿vises, at: (˛)(cid:217)EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (ˇ)(cid:217)Disse retningslinjer g»lder ogs¿ for unders(cid:192)gelser vedr(cid:192)(cid:220) rende EKSF(cid:220)produkter i henhold til Kommissionens beslut(cid:220) ning af 3. september 1998 (EFT L 245 af 4. 9. 1998, s. 3). ii) den forvolder eller truer med at v»sentlig skade p¿ den erhvervsgren skabet, som fremstiller samme vare forvolde i F»lles(cid:220) iii)(cid:217)udligningsforanstaltningerne er i F»llesskabets interesse. c) Hvis det anses for n(cid:192)dvendigt at tr»ffe foranstalt(cid:220) ninger, skal disse normalt have form af en udlignings(cid:220) told eller et tilsagn fra en eksport(cid:192)r eller det subsidie(cid:220) rende lands regering. Sigtet med disse foranstalt(cid:220) ninger er at opveje virkningerne af den skadelige subsidiering. Som fastsat i artikel 15, stk. 1, i forord(cid:220) ning 2026/97: i) m¿ udligningstolden ikke v»re h(cid:192)jere end det udligningsberettigede subsidiebel(cid:192)b, ii)(cid:217)b(cid:192)r udligningstolden v»re lavere end subsidiebe(cid:220) l(cid:192)bet, hvis en s¿dan lavere told er tilstr»kkelig til at afhj»lpe den skade, der er p¿f(cid:192)rt erhvervs(cid:220) grenen i F»llesskabet. Det er n(cid:192)jagtige metode til beregning af subsidiebel(cid:192)bet. i begge tilf»lde bydende n(cid:192)dvendigt, at det subsidiebel(cid:192)b er kendt. Dette kr»ver en I denne meddelelse beskrives en anvendelig beregnings(cid:220) metode. Det skal bem»rkes, at disse henstillinger kun omfatter foranstaltninger, der vedr(cid:192)rer udligningsberetti(cid:220) gede subsidier. C. (cid:217)FORDELE FOR MODTAGEREN Subsidierne kan have mange former. I artikel 2 i forord(cid:220) ning 2026/97 er subsidier defineret som enten: -(cid:217)et finansielt bidrag fra en regering, eller -(cid:217)en eller anden form for indkomst(cid:220) eller prisst(cid:192)tte i henhold til artikel XVI i GATT 1994 hvorved der opn¿s en fordel. 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/7 I henhold til reglen i artikel 5 i forordning 2026/97 skal beregningen af fordelen afspejle det subsidiebel(cid:192)b, der er konstateret i unders(cid:192)gelsesperioden, og ikke blot den p¿lydende v»rdi af bel(cid:192)bet p¿ det tidspunkt, hvor det overf(cid:192)res til modtageren eller eftergives af staten. geret for eventuelle forskelle mellem det tidspunkt, hvor de modtages, og unders(cid:192)gelsesperioden, dvs. den periode, i hvilken produktionen eller salget finder sted. Den p¿lydende v»rdi af subsidiebel(cid:192)bet skal derfor omregnes til den v»rdi, der var fremherskende i under(cid:220) s(cid:192)gelsesperioden, ved anvendelse af den normale markedsrente. D. (cid:217)BEREGNING AF SUBSIDIET PR. ENHED/AD VALOREM (artikel 7, Forordning 2026/97, der som bekendt er baseret p¿ WTO’s subsidieaftale, foruds»tter, at subsidier altid har den vigtige virkning, at de nedbringer en virksomheds omkostninger, og den metode, der benyttes til beregning af udligningstold, afspejler derfor dette forhold. Sigtet med beregningen er at n¿ frem til subsidiebel(cid:192)bet pr. produceret enhed forordning 2026/97) i unders(cid:192)gelsesperioden (der henvises til afsnit F). Hvis der er tale om forbrugsvarer som f. eks. fjern(cid:220) synsapparater, er den bedst egnede enhed det enkelte apparat. Hvis der er tale om styrtgods s¿som g(cid:192)dnings(cid:220) stoffer eller kemikalier, er det mest hensigtsm»ssigt at beregne subsidierne pr. ton eller p¿ grundlag af en anden egnet m¿leenhed. Den subsidietype, som er enklest at type, der ydes pr. enhed beregne, er derfor den (eksempel 1). stk. 1, i Hvis tilskuddet udgiftsf(cid:192)res i unders(cid:192)gelsesperioden (dvs. at det fuldt ud anvendes p¿ produktionen eller salget i denne periode), skal det rentebel(cid:192)b, som ville v»re p¿l(cid:192)bet i denne periode, derfor som hovedregel l»gges til. Hvis tilskuddet imidlertid ydes over en l»ngere periode end unders(cid:192)gelsesperioden, skal rentetill»gget beregnes som fastsat i afsnit F (a) (ii). Alle overf(cid:192)rte eller eftergivne indt»gtsbel(cid:192)b, der best¿r af engangsbel(cid:192)b (f. eks. fritagelse for indkomst(cid:220) skat eller told, rabatter, besparelser som f(cid:192)lge af pr»ferentiel levering af varer og tjenesteydelser eller fortjeneste af overdrevent h(cid:192)je priser ved k(cid:192)b af varer), anses for tilskud. (Der henvises til eksempel 1, 1(i), 3, 4 og 5). Specifikke eksempler p¿ tilskud eller tilsva(cid:220) rende ydelser Ved fastl»ggelsen af tilskudsbel(cid:192)bets fulde st(cid:192)rrelse forh(cid:192)jes alle de bel(cid:192)b, der er n»vnt i nedenst¿ende specifikke eksempler, med den i indledningen n»vnte rente; desuden har det betydning for det samlede tilskudsbel(cid:192)b, om tilskuddet er fordelt eller udgifts(cid:220) f(cid:192)rt. Subsidierne pr. enhed kan omregnes til en ad valorem(cid:220) sats ved F»llesskabets gr»nse ved at udtrykke subsidi(cid:220) erne pr. enhed i procent af den gennemsnitlige cif(cid:220)importpris pr. enhed (ufortoldet). i) Direkte overf(cid:192)rsel af midler Det kan derved sl¿s fast, om subsidierne er de minimis, eftersom dette er udtrykt ad valorem i artikel 14, stk. 5, i forordning 2026/97 (1(cid:216)% ved import fra udviklede lande og 2(cid:220)3(cid:216)% ved import fra udviklingslande). Under visse omst»ndigheder kan det ogs¿ v»re hensigtsm»ssigt at udtrykke udligningstolden p¿ et ad valorem(cid:220)grundlag. E. (cid:217)BEREGNING AF VISSE TYPER SUBSIDIER a) Tilskud I n d l e d n i n g Det enkleste tilf»lde. Tilskudsbel(cid:192)bet er det bel(cid:192)b, som det p¿g»ldende selskab har modtaget (et tilskud til d»kning af driftstab falder ind under denne kategori). ii) Skattefritagelser Tilskudsbel(cid:192)bet er det som det p¿g»ldende selskab skulle have udredt, hvis stan(cid:220) dardskattesatsen havde v»ret anvendt i unders(cid:192)(cid:220) gelsesperioden. skattebel(cid:192)b, iii) Skatteneds»ttelser Hvis der er tale om et tilskud (eller en tilsvarende ydelse), hvor pengene ikke skal betales tilbage, er subsidiernes v»rdi lig med tilskuddets st(cid:192)rrelse korri(cid:220) Tilskudsbel(cid:192)bet er forskellen mellem den skat, i som modtagerselskabet rent faktisk betalte C 394/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 unders(cid:192)gelsesperioden, og det bel(cid:192)b, som skulle have v»ret betalt, hvis den normale skattesats havde v»ret anvendt. (Samme metode b(cid:192)r anvendes p¿ alle andre frita(cid:220) gelser for og neds»ttelser af forpligtelser s¿som importtold, bidrag til sociale sikringsordninger og fratr»delsesgodtg(cid:192)relser). iv) Hurtig afskrivning er Hurtig afskrivning af aktier i henhold til et af staten godkendt program b(cid:192)r betragtes som skat(cid:220) forskellen Subsidiebel(cid:192)bet teneds»ttelse. mellem det skattebel(cid:192)b, som skulle have v»ret betalt i unders(cid:192)gelsesperioden i henhold til den normale afskrivningsordning for de p¿g»ldende aktiver, og det faktisk erlagte bel(cid:192)b under den hurtige afskrivningsordning. Hvis den hurtige afskrivning giver sig udslag i skattebesparelser for det p¿g»ldende selskab i unders(cid:192)gelsesperioden, er der tale om en fordel. med tilsvarende l¿n fra private banker. Hvis dette ikke er muligt, b(cid:192)r unders(cid:192)gelsen baseres p¿ de renter, som selskaber i en lignende finansiel situa(cid:220) tion og i samme sektor betaler for tilsvarende private l¿n eller - dersom der ikke foreligger l¿n - et tilsvarende oplysninger om s¿danne privat lignende finansiel situation og i en hvilken som helst sektor. l¿n til selskaber i en iv) Hvis der ikke sammenlignelig findes nogen udl¿nspraksis p¿ eksportlandets hjemmemarked, kan renten p¿ et l¿n p¿ markedsvilk¿r ansl¿s p¿ grundlag af indikatorer for den generelle (cid:192)kono(cid:220) miske situation p¿ det p¿g»ldende tidspunkt (navnlig inflationstakten) og det p¿g»ldende selskabs situation. v) Hvis hele l¿net eller en del deraf eftergives mislig(cid:220) ikke tilbagebetalte bel(cid:192)b holdes, behandles det som tilskud, dog afh»ngigt af om der foreligger en garanti. v) Rentesubsidier Specifikke tilf»lde Hvis der er tale om rentesubsidier, er subsidiebe(cid:220) l(cid:192)bet det som modtagerselskabet sparer i unders(cid:192)gelsesperioden. rentebel(cid:192)b, b) L¿n Grundl»ggende metode i)(cid:217)Hvis der er tale om et l¿n fra staten (hvor der finder tilbagebetaling sted), er subsidierne lig med forskellen mellem rentebetalingen p¿ statsl¿net og de renter, der under normale omst»ndigheder skulle have v»ret betalt p¿ et tilsvarende l¿n p¿ (Der markedsvilk¿r henvises til eksempel 2 i)). unders(cid:192)gelsesperioden. i ii)(cid:217)Et tilsvarende l¿n p¿ markedsvilk¿r vil i alminde(cid:220) lighed v»re et l¿n af samme st(cid:192)rrelse med samme l(cid:192)betid optaget af modtageren hos en repr»sen(cid:220) tativ privat bank, der virker p¿ hjemmemarkedet. iii)(cid:217)I den sammenh»ng b(cid:192)r markedsrentesatsen fast(cid:220) l»gges p¿ grundlag af den rente, som det p¿g»l(cid:220) dende selskab rent faktisk betaler i forbindelse vi)(cid:217)Det skal bem»rkes, at skatteuds»ttelse eller uds»ttelse med nogen anden finansiel forplig(cid:220) telse b(cid:192)r betragtes som rentefrit l¿n, og at subsi(cid:220) diebel(cid:192)bet skal beregnes som fastsat ovenfor. vii)(cid:217)Tilbagebetalingspligtige tilskud b(cid:192)r betragtes som rentefrie l¿n, indtil de er betalt tilbage. Hvis de ikke helt eller delvis betales tilbage, vil de fra den dato, p¿ hvilken det konstateres, at de ikke er betalt tilbage, snarere blive betragtet som tilskud end som rentefrie l¿n. Fra denne dato finder den normale metode i forbindelse med tilskud anvendelse. Navnlig skal fordelingen, dersom tilskuddet fordeles over tiden, begynde p¿ den dato, p¿ hvilken det konstateres, at l¿net ikke er betalt tilbage. Subsidiebel(cid:192)bet b(cid:192)r v»re tilskuddets bel(cid:192)b minus eventuelle afdrag. viii)(cid:217)Same approach anvendes p¿ l¿n, der udg(cid:192)r even(cid:220) tualforpligtelser. I den udstr»kning s¿danne l¿n ydes til en pr»ferentiel rentesats, b(cid:192)r tilskuddet beregnes som under punkt i). Hvis det imidlertid sl¿s tilbagebetales, ikke behandles det fra den dato, p¿ hvilken det konstateres, at der ikke er betalt tilbage, som et fast, at l¿net skal 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/9 tilskud. Subsidiebel(cid:192)bet b(cid:192)r v»re l¿nets hoved(cid:220) stol minus eventuelle afdrag. c) L¿negarantier i)(cid:217)Som hovedregel s»tter en l¿negaranti et firma i stand til at optage l¿n p¿ mere gunstige vilk¿r, end det normalt ville v»re tilf»ldet, fordi den i en vis udstr»kning fjerner risikoen for, at l¿ntageren misligholder tilbagebetalingspligten over for l¿ngi(cid:220) veren. Hvis garantien ydes af staten, er det forhold, at l¿net ydes til en lavere rentesats end den, der ellers ville have v»ret anvendt, ikke ensbetydende med, at der er tale om subsidier, forudsat at garantien er finansieret p¿ et forret(cid:220) ningsm»ssigt grundlag, da selskabets finansiering af en s¿dan b»redygtig garanti m¿ antages at opveje de eventuelle fordele, der knytter sig til en pr»ferentiel rentesats. ii)(cid:217)I denne situation foreligger der ingen fordel for modtageren, hvis det gebyr, som han betaler til garantiprogrammet, er tilstr»kkeligt til at sikre, at programmet fungerer p¿ et forretningsm»ssigt grundlag, dvs. at det d»kker alle sine omkost(cid:220) ninger og indtjener en rimelig fortjeneste. I en s¿dan situation antages det, at gebyret d»kker det risikoelement, der er forbundet med opn¿elsen af en lavere rente. Hvis garantiprogrammet er b»re(cid:220) dygtigt i unders(cid:192)gelsesperioden som helhed, og modtageren har betalt det relevante gebyr, yder staten ikke noget finansielt bidrag, og der er derfor heller ikke tale om subsidier, heller ikke selv om modtageren i denne periode misligholder sine betalingsforpligtelser i forbindelse med l¿net. Hvis ordningen ikke er b»redygtig, udg(cid:192)r fordelen for modtageren forskellen mellem de faktisk betalte gebyrer og de gebyrer, som skulle have v»ret betalt, hvis programmet skulle have v»ret b»redygtigt, eller forskellen mellem det bel(cid:192)b, som firmaet betaler p¿ det af garantien omfattede l¿n, og det bel(cid:192)b, som det skulle have betalt for et tilsvarende l¿n p¿ markedsvilk¿r uden statsgaranti, alt efter hvilket bel(cid:192)b der er det laveste. iii)(cid:217)Hvis der er tale om ad hoc(cid:220)garantier (dvs. garan(cid:220) tier, der ikke indg¿r i et program), skal det f(cid:192)rst vurderes, om de betalte gebyrer svarer til de gebyrer, der beregnes for andre selskaber i en lignende situation, som er omfattet af b»redygtige l¿negarantiprogrammer. Hvis dette er tilf»ldet, vil der i almindelighed ikke v»re tale om subsidier; hvis det ikke er tilf»ldet, finder den i punkt (ii) ovenfor n»vnte metode anvendelse. iv) Hvis modtageren subsidiebel(cid:192)bet ikke betaler nogen gebyrer, udg(cid:192)r forskellen mellem det bel(cid:192)b, som firmaet betaler p¿ det garanterede l¿n, og det bel(cid:192)b, som det skulle have betalt p¿ et tilsvarende l¿n p¿ markedsvilk¿r statsgaranti. v) De samme beregningsprincipper anvendes p¿ kreditgarantier, dvs. situationer, hvor modtageren garanteres mod sine kunders side. l¿nemisligholdelser fra vi) Hvad ang¿r eksportkreditter og (cid:220)garantier, er bestemmelserne i OECD(cid:220)arrangementet p¿ dette omr¿de vor approach. bestemmende naturligvis for d) Statslig levering af varer og tjenesteydelser G r u n d p r i n c i p i)(cid:217)Subsidiebel(cid:192)bet i forbindelse med statslig levering af varer og tjenesteydelser er lig med forskellen mellem den pris, som firmaer betaler for varerne eller tjenesteydelserne, og en passende afl(cid:192)nning for de p¿g»ldende varer eller tjenesteydelser set p¿ baggrund af de fremherskende markedsvilk¿r, hvis den pris, der betales til staten, er lavere end dette bel(cid:192)b. Den passende afl(cid:192)nning skal normalt fastl»gges p¿ baggrund af de fremherskende markedsvilk¿r p¿ eksportlandets hjemmemarked, og subsidiebe(cid:220) l(cid:192)bet m¿ kun vedr(cid:192)re den del af k(cid:192)bene af varer og tjenesteydelser, som direkte indg¿r i produk(cid:220) tionen eller salget af samme vare i unders(cid:192)gelses(cid:220) perioden. Sammenligning med private leverand(cid:192)rer ii)(cid:217)Indledningsvis skal det sl¿s fast, om de p¿g»l(cid:220) tjenesteydelser b¿de dende samme varer eller leveres af staten og af private erhvervsvirksom(cid:220) heder. Hvis dette er tilf»det, vil den pris, som staten tager, i almindelighed betegne en fordel i den udstr»kning, den lavere end den laveste pris, som en af de private erhvervsvirksom(cid:220) heder tager af det p¿g»ldende selskab i forbin(cid:220) delse med et tilsvarende salg. Subsidiebel(cid:192)bet udg(cid:192)r i s¿ fald forskellen mellem disse to priser. ligger Hvis den p¿g»ldende virksomhed ikke har fore(cid:220) taget tilsvarende k(cid:192)b hos private erhvervsvirksom(cid:220) C 394/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 heder, skal der indhentes detaljerede oplysninger om den pris, som betales af tilsvarende selskaber i samme sektor eller - dersom s¿danne data ikke kan i (cid:192)konomien som helhed. Tilskudsbel(cid:192)bet beregnes som angivet ovenfor. indhentes - Leverand(cid:192)rer, der er statsmonopoler iii)(cid:217)Dersom de p¿g»ldende varer eller tjenesteydelser leveres af statsmonopoler, anses de for at v»re leveret med mindre end passende afl(cid:192)nning, hvis nogle virksomheder eller sektorer nyder godt af pr»ferentielle priser. Subsidiebel(cid:192)bet vil v»re forskellen mellem den pr»ferentielle pris og den normale pris. Hvis de p¿g»ldende varer og tjenesteydelser har udbredt anvendelse i (cid:192)konomien, kan subsidier kun v»re specifikke, hvis der kan p¿vises pr»fe(cid:220) rentiel prisfasts»ttelse for en bestemt virksomhed eller sektor. Det kan t»nkes, at de enhedspriser, der tages, varierer p¿ grundlag af neutrale og objektive kriterier, f. eks. at store forbrugere betaler mindre pr. enhed end sm¿ forbrugere, s¿ledes som det til tider er tilf»ldet for leverancer af gas og elektri(cid:220) citet. I s¿danne situationer indeb»rer det forhold, at nogle virksomheder nyder godt af gunstigere priser end andre, ikke, at der n(cid:192)dvendigvis i dette tilf»lde er fastsat en afl(cid:192)nning, der er mindre end den passende afl(cid:192)nning, fordudsat at den p¿g»l(cid:220) i dende prisstruktur finder generel anvendelse hele (cid:192)konomien, uden at der indr(cid:192)mmes s»rlige sektorer eller firmaer pr»ferentielle priser. Subsi(cid:220) diebel(cid:192)bet udg(cid:192)r principielt forskellen mellem den pr»ferentielle pris og den normale pris, der tages af et tilsvarende selskab alt efter den normale struktur. at d»kke leverand(cid:192)rens iv) Hvis den normale pris imidlertid er utilstr»kkelig til gennemsnitlige samlede omkostninger plus en rimelig fortjeneste (baseret p¿ sektorens gennemsnit), udg(cid:192)r subsi(cid:220) diebel(cid:192)bet forskellen mellem den pr»ferentielle pris og den pris, der er n(cid:192)dvendigt til d»kning af de n»vnte omkostninger og den n»vnte fortje(cid:220) neste. e) Statslige varek(cid:192)b i)(cid:217)I en situation, hvor private erhvervsvirksomheder k(cid:192)ber den p¿g»ldende varetype ved siden af det statslige organ, bestemmes subsidiebel(cid:192)bet af den udstr»kning, hvori den pris, som staten betaler for samme vare, overstiger den h(cid:192)jeste pris, der tilbydes for et sammenligneligt k(cid:192)b af samme vare foretaget af den private sektor. ii)(cid:217)Hvis det p¿g»ldende selskab ikke har foretaget sammenlignelige salg til private erhvervsvirksom(cid:220) heder, skal der tilvejebringes detaljerede oplys(cid:220) ninger om den pris, som private erhvervsvirksom(cid:220) i heder betaler samme sektor, eller - dersom s¿danne data ikke kan indhentes - i (cid:192)konomien som helhed. I dette tilf»lde beregnes som angivet ovenfor. sammenlignelige subsidiebel(cid:192)bet selskaber til subsidiebel(cid:192)bet varer, bestemmes iii)(cid:217)Hvis staten har monopol p¿ k(cid:192)b af de p¿g»l(cid:220) dende for statens varek(cid:192)b af det omfang, hvori den pris, der betales for varerne, overstiger en passende afl(cid:192)n(cid:220) ning. Ved en passende afl(cid:192)nning forst¿s i denne situation de gennemsnitlige omkostninger, der p¿l(cid:192)ber for det firma, som s»lger varen i unders(cid:192)(cid:220) gelsesperioden, plus en rimelig fortjeneste, der skal fastl»gges p¿ et individuelt grundlag. Subsidiebel(cid:192)bet er forskellen mellem den pris, der betales af staten, og den passende afl(cid:192)nning som defineret ovenfor. f) Statslig tilvejebringelse af egenkapital i)(cid:217)Statslig tilvejebringelse af egenkapital menes ikke at indeb»re nogen fordele, medmindre investe(cid:220) ringsafg(cid:192)relsen kan anses for uforenelig med den normale investeringspraksis (herunder tilvejebrin(cid:220) gelse af risikovillig kapital) blandt private inve(cid:220) storer i det p¿g»ldende eksportland. v) Hvis staten har monopol p¿ levering af varer og tjenesteydelser med bestemte anvendelsesform¿l, f. eks. billedr(cid:192)r, opst¿r sp(cid:192)rgsm¿let om pr»feren(cid:220) tiel prisfasts»ttelse ikke, og subsidiebel(cid:192)bet er forskellen mellem den pris, som det p¿g»ldende firma betaler, og den pris, der er n(cid:192)dvendig til d»kning af leverand(cid:192)rens omkostninger og fortjeneste. ii)(cid:217)Tilvejebringelsen af egenkapital er derfor ikke i sig selv ensbetydende med en fordel. Kriteriet er, om en privat i selskabet i samme situation som den, hvori staten til dette investerede egenkapital. I henhold princip skal sagen behandles p¿ et individuelt grundlag under skyldig hensyntagen til Kommis(cid:220) investor ville have investeret 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/11 sionens politik for statsst(cid:192)tte p¿ det p¿g»ldende omr¿de og F»llesskabets vigtigste handelspart(cid:220) neres praksis. iii) Hvis staten k(cid:192)ber aktier i et selskab og betaler en overkurs for disse aktier i forhold til den normale markedskurs til alle andre faktorer, som kan have betydning for en privat investor), er subsidiebel(cid:192)bet forskellen mellem disse to kurser. (under hensyn vi)(cid:217)Som hovedregel b(cid:192)r der i sager, hvor der ikke frit oms»ttes aktier p¿ markedet, tages henyn til statens realistiske forventninger til et afkast af det bel(cid:192)b, der investeres i egenkapital. Det bedste bevis herfor er en uafh»ngig unders(cid:192)gelse, som viser, at det p¿g»ldende firma er en rimelig inve(cid:220) stering; hvis en s¿dan ikke foreligger, p¿hviler det staten at vise, p¿ hvilket grundlag den bygger sine forventninger om et rimeligt afkast af investe(cid:220) ringen. v)(cid:217)Hvis der ikke foreligger nogen markedspris, og kapitaltilf(cid:192)rslen finder sted som led i et igangv»(cid:220) rende statsligt program for s¿danne investeringer, b(cid:192)r der ikke kun tages hensyn til analysen af det p¿g»ldende firma, men ogs¿ til oversigter over programmets samlede resultater i en ¿rr»kke. Hvis disse oversigter viser, at programmet har givet staten et rimeligt afkast, foreligger der en formodning om, at staten i den p¿g»ldende sag optr»der i overensstemmelse med den normale investeringspraksis sektorer. Hvis programmet ikke har givet et rimeligt afkast, p¿hviler det staten at vise, p¿ hvilket grundlag den bygger sine forventninger om et rimeligt afkast af investeringen. for private P¿ den anden side kan der v»re tale om et tilskud, selv om der er opn¿et et rimeligt afkast, hvis udsigterne til et s¿dant afkast p¿ det tids(cid:220) punkt, hvor kapitaltilf(cid:192)rslen fandt sted, var s¿ usikre, at ingen privat part ville have foretaget investeringen. vii)(cid:217)I sager, hvor der ikke foreligger nogen markeds(cid:220) pris p¿ egenkapitalen, og hvor der er tale om subsidier og en fordel, fordi staten ikke har i overensstemmelse med den normale optr¿dt investorer, skal for private investeringspraksis hele eller en del af investeringen i egenkapital betragtes som et tilskud. Der tr»ffes kun beslutning om at betragte hele egenkapitalen som tilskud i ekstreme tilf»lde, hvor det sl¿s fast, at staten ikke (cid:192)nskede noget afkast af sin investering og rent faktisk ydede et skjult tilskud til det p¿g»ldende firma. En beslutning om, hvor stor en del af egenkapi(cid:220) talen der skal behandles som tilskud, b(cid:192)r tr»ffes under hensyn til, hvor t»t staten er p¿ at opfylde betingelserne for at kunne sidestilles med en privat investor. Denne beslutning skal tr»ffes p¿ et individuelt grundlag. g) Statslig g»ldseftergivelse G»ldseftergivelse fra statens eller statsejede bankers side fritager et selskab for dets tilbagebetalingsforplig(cid:220) telser og b(cid:192)r derfor behandles som et tilskud. Hvis subsidierne fordeles, begynder fordelingsperioden p¿ det tidspunkt, hvor g»lden eftergives. Subsidiebel(cid:192)bet er g»ldseftergivelsens restbel(cid:192)b (inklusive rente og rentesrente). vi)(cid:217)Sp(cid:192)rgsm¿let om, hvorvidt der er tale om et tilskud eller ej, bestemmes af de oplysninger, som parterne ligger inde med p¿ det tidspunkt, hvor kapitaltilf(cid:192)rslen finder sted. Hvis en unders(cid:192)gelse vedr(cid:192)rer en kapitaltilf(cid:192)rsel, der har fundet sted for flere ¿r siden, er det forhold, at selskabet har opn¿et mindre gode resultater end forventet, s¿ledes ikke ensbetydende med, at der foreligger et tilskud, forudsat at forventningen om et rime(cid:220) ligt afkast byggede p¿ de forhold, der var kendte p¿ det tidspunkt, hvor kapitaltilf(cid:192)rslen fandt sted. F. (cid:217)UNDERS˘GELSESPERIODE FOR SUBSIDIEBEREG(cid:220) NINGEN - UDGIFTSF˘RING/FORDELING Subsidiebel(cid:192)bet fastl»gger for en unders(cid:192)gelsesperiode, der i almindelighed er modtagervirksomhedens seneste regnskabs¿r (artikel 4, stk. 1, i forordning 2026/97). Selv om der kan benyttes enhver anden seksm¿nedersperiode forud for indledningen af unders(cid:192)gelsen, m¿ det fore(cid:220) tr»kkes, at det seneste regnskabs¿r benyttes, fordi dette C 394/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 vil g(cid:192)re det muligt at efterpr(cid:192)ve hele talmaterialet p¿ grundlag af reviderede regnskaber. Da mange subsidier har virkninger i flere ¿r, b(cid:192)r subsi(cid:220) dier ydet f(cid:192)r unders(cid:192)gelsesperioden ogs¿ unders(cid:192)ges med henblik p¿ at sl¿ fast, hvor stor en del af dem der b(cid:192)r henf(cid:192)res til unders(cid:192)gelsesperioden (jf. nedenfor). i) Hvis subsidierne ydes pr. enhed, eksempelvis i form af en godtg(cid:192)relse, ydet pr. vareenhed ved eksport, b(cid:192)r beregningen pr. enhed i almindelighed foreg¿ ved hj»lp af det vejede gennemsnit af godtg(cid:192)relsen i unders(cid:192)gelsesperioden. (Eksempel 1). ii)(cid:217)Andre subsidietyper kan ikke uden videre opg(cid:192)res pr. enhed, men omfatter et samlet pengebel(cid:192)b, der skal fordeles bedst muligt mellem de forskellige vareen(cid:220) heder. Det kan i den sammenh»ng v»re n(cid:192)dvendigt at fore(cid:220) tage to beregninger: -(cid:217)Henf(cid:192)rsel til unders(cid:192)gelsesperioden af en del af de subsidier, der blev ydet f(cid:192)r unders(cid:192)gelsespe(cid:220) rioden, men hvis virkninger str»kker sig over et antal ¿r (artikel 7, stk. 3, i forordning 2026/97). -(cid:217)Fordeling af det subsidiebel(cid:192)b, de er henf(cid:192)rt til unders(cid:192)gelsesperioden, p¿ enheder af samme vare. I dette tilf»lde skal der v»lges en egnet f»lles(cid:220) n»vner for denne fordeling. (Artikel 7, stk. 1 og 2, i forordning 2026/97). a) Henf(cid:192)rsel af et subsidiebel(cid:192)b til unders(cid:192)gelsesperioden i)(cid:217)Mange subsidietyper s¿som skatteincitamenter og l¿n p¿ pr»ferencevilk¿r er tilbagevendende, og virkningerne m»rkes umiddelbart efter, at subsi(cid:220) dierne er ydet. Det bel(cid:192)b, der er ydet til modta(cid:220) geren, kan s¿ledes udgiftsf(cid:192)res i unders(cid:192)gelsespe(cid:220) rioden. Hvis den fulde fordel for modtageren skal opg(cid:192)res, skal det udgiftsf(cid:192)rte bel(cid:192)b i almin(cid:220) delighed forh(cid:192)jes med den ¿rlige markedsrente(cid:220) sats, forudsat at modtageren skulle have l¿nt bel(cid:192)bet ved periodens begyndelse og betalt det tilbage ved periodens afslutning. i 2026/97). Subsidiebel(cid:192)bet forbindelse med eksempelvis et tilskud (som formodes at blive anvendt af modtageren til forbedring af konkur(cid:220) renceevnen p¿ lang sigt og dermed til opk(cid:192)b af aktiver af den ene eller den anden slags) kan derfor fordeles over den normale periode, der anvendes i den p¿g»ldende industri til afskriv(cid:220) ning af aktiver. Dette kan normalt ske ved anven(cid:220) delse af den line»re metode. Hvis den normale afskrivningsperiode eksempelvis er p¿ fem ¿r, skal 20(cid:216)% af tilskudsbel(cid:192)bet henf(cid:192)res til unders(cid:192)gel(cid:220) sesperioden. (Der henvises til eksempel 6). Metoden med fordeling over tiden indeb»rer, at ikke(cid:220)tilbagevendende subsidier, der blev ydet flere ¿r f(cid:192)r unders(cid:192)gelsesperioden, stadig kan v»re udligningsberettigede, forudsat at de stadig har virkninger i unders(cid:192)gelsesperiode. tilskud Denne fordelingstype svarer begrebsm»ssigt til en r»kke ¿rlige tilskud af samme st(cid:192)rrelse. For at fastl»gge fordelen for modtageren b(cid:192)r der til det enkelte relevante ¿rlige l»gges den markedsrente, s¿ledes at fordelen ved ikke at v»re n(cid:192)dt til at l¿ne pengene p¿ markedet medtages i beregningen. For at sikre, at bereg(cid:220) ningen kommer til at omfatte den fulde fordel, som modtageren drager af at have et engangs(cid:220) bel(cid:192)b til r¿dighed fra fordelingsperiodens begyn(cid:220) delse, skal tilskudsbel(cid:192)bet desuden forh(cid:192)jes med den gennemsnitlige rente, som modtageren kan forvente at indtjene af det samlede tilskuds ikke(cid:220) afskrevne del i hele fordelingsperioden. iii) Uanset punkt ii), kan ikke(cid:220)tilbagevendende subsi(cid:220) dier, der udg(cid:192)r mindre end 1(cid:216)% ad valorem, normalt udgiftsf(cid:192)res, selv om de er knyttet til k(cid:192)b af faste aktiver. f. eks. til anskaffelse af iv)(cid:217)Hvis der er tale om tilbagevendende subsidier knyttet faste aktiver, der str»kker sig tilbage til tiden f(cid:192)r unders(cid:192)gelsespe(cid:220) importtold p¿ rioden, maskiner, skal der tages hensyn til de fordele inden for afskrivningsperioden, der hidr(cid:192)rer fra de tidligere ¿r, og det rette bel(cid:192)b skal henf(cid:192)res til unders(cid:192)gelsesperioden. til eksempel 7). (Der henvises fritagelse for ii)(cid:217)For ikke(cid:220)tilbagevendende subsidier, der kan knyttes til anskaffelse af faste aktiver, skal subsi(cid:220) diernes samlede v»rdi fordeles over aktivets normale levetid (artikel 7, stk. 3, i forordning v)(cid:217)Desuden kan tilbagevendende subsidier ydet i store koncentrerede bel(cid:192)b f(cid:192)r unders(cid:192)gelsespe(cid:220) rioden under visse omst»ndigheder fordeles over tiden, hvis det sl¿s fast, at de efter alt at d(cid:192)mme 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/13 vil blive knyttet til k(cid:192)b af faste aktiver og stadig indeb»rer fordele i unders(cid:192)gelsesperioden. G. (cid:217)FRADRAG I SUBSIDIEBEL˘BET vi)(cid:217)For subsidier udgiftsf(cid:192)rt i henhold til punkt (i) og (iii) b(cid:192)r der derfor ikke tages hensyn til subsidier ydet f(cid:192)r unders(cid:192)gelsesperioden. For subsidier, der er fordelt over tiden som n»vnt i punkt ii), iv) og v), skal subsidier ydet f(cid:192)r unders(cid:192)gelsesperioden tages i betragtning. vii)(cid:217)Bilag I, indeholder en mere detaljeret tabel med eksempler p¿ tilskud, der skal fordeles eller udgiftsf(cid:192)res. Tabellen er kun af vejledende karakter; nogle typer tilskud kan underkastes individuel analyse, n¿r det skal afg(cid:192)res, om de skal udgiftsf(cid:192)res eller fordeles. b) Egnet f»llesn»vner for fordelingen af subsidiebel(cid:192)bet N¿r det subsidiebel(cid:192)b, der skal henf(cid:192)res til unders(cid:192)(cid:220) gelsesperioden, er fastlagt, beregnes bel(cid:192)bet pr. enhed ved fordeling af subsidiebel(cid:192)bet ved hj»lp af en egnet f»llesn»vner, dvs. st(cid:192)rrelsen af salget eller eksporten af den p¿g»ldende vare. i)(cid:217)For s¿ vidt ang¿r eksportsubsidier (artikel 3, stk. 4, litra a), i forordning 2026/97), er den egnede fordelingen eksport(cid:220) for m»ngden i unders(cid:192)gelsesperioden, da disse subsi(cid:220) dier kun ydes i forbindelse med eksport. (Der henvises til eksempel 2 og 3). f»llesn»vner ii)(cid:217)For s¿ vidt ang¿r andre subsidier end eksportsub(cid:220) sidier, b(cid:192)r det samlede salg (indenlandsk salg plus eksport) i almindelighed benyttes som f»lles(cid:220) n»vner, da disse subsidier b¿de kommer det indenlandske salg og eksportsalget til gode. (Der henvises til eksempel 4). iii)(cid:217)Hvis de med subsidier forbundne fordele er begr»nset til en bestemt vare, skal f»llesn»vneren kun afspejle salget af denne vare. Hvis dette ikke er tilf»ldet, b(cid:192)r f»llesn»vneren v»re modtagerens samlede salg. 1. (cid:217)I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning 2026/97 kan kun f(cid:192)lgende fratr»kkes subsidiebel(cid:192)bet: i) Ethvert ans(cid:192)gningsgebyr eller andre omkostninger, der n(cid:192)dvendigvis p¿l(cid:192)ber for at blive subsidieberet(cid:220) tiget eller opn¿ subsidier Det skal bem»rkes, at der er op til eksport(cid:192)ren(cid:216) i det p¿g»ldende land at anmode om et fradrag; ikke frems»ttes en s¿dan anmodning hvis der ledsaget af et kontrollerbart bevis, vil der ikke blive ydet noget fradrag. i De eneste gebyrer eller omkostninger, som almindelighed kan fratr»kkes, er gebyrer eller omkostninger betalt direkte til staten i unders(cid:192)gel(cid:220) sesperioden. Det skal bevises, at s¿danne betalinger er obligatoriske f(cid:192)r subsidierne kan ydes. Beta(cid:220) til private parter s¿som sagf(cid:192)rere eller linger bogholdere i forbindelse med ans(cid:192)gningen om subsidier kan ikke fratr»kkes. Det samme g»lder frivillige bidrag til staten s¿som donationer. ii) Eksportafgifter, told eller andre afgifter, der opkr»ves ved udf(cid:192)rsel af varen til F»llesskabet specielt med henblik p¿ at udligne subsidierne. S¿danne anmodninger om fradrag b(cid:192)r kun accep(cid:220) teres, hvis de p¿g»ldende afgifter er opkr»vet i unders(cid:192)gelsesperioden, og det er fundet godtgjort, at de stadig opkr»ves p¿ det tidspunkt, hvor der anbefales endelige foranstaltninger. 2. (cid:217)Der kan normalt ikke foretages andre fradrag i subsi(cid:220) diebel(cid:192)bet. Der tages ikke hensyn til eventuelle skatte(cid:220) m»ssige virkninger af subsidier eller andre (cid:192)kono(cid:220) miske eller tidsv»rdim»ssige virkninger end dem, der er omhandlet i denne meddelelse. C 394/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 EKSEMPLER P¯ BEREGNING AF SUBSIDIER Der er i forbindelse med disse eksempler fastsat f(cid:192)lgende foruds»tninger: 1)(cid:217)Unders(cid:192)gelsesperioden er ¿ret 1996 2)(cid:217)Rentesatsen ved en et¿rig l(cid:192)betid er 25(cid:216)% 3)(cid:217)Afskrivningsperioden for maskiner er fem ¿r 4)(cid:217)Importtolden for maskiner er 50(cid:216)% 5)(cid:217)Samme vare ben»vnes vare X, opgjort i tons 6)(cid:217)Der er tre producenter i eksportlandet; hver af dem eksporterer 100(cid:216)000 tons om ¿ret. De ben»vnes selskab A, B og C 7)(cid:217)I samtlige eksempler er pengebel(cid:192)bet udtrykt i ECU. I praksis udtrykkes bel(cid:192)bene i eksport(cid:220) landets valuta, og tolden ved F»llesskabets gr»nse udtrykkes i ECU. a) Subsidier ydet pr. vareenhed Eksempel 1 i)(cid:217)Eksport(cid:192)rerne af vare X modtager fra staten en godtg(cid:192)relse for hvert eksporteret ton. Denne godtg(cid:192)relses st(cid:192)rrelse afh»nger af s»sonen. I f(cid:192)rste halv¿r 1996, da der blev eksporteret 200(cid:216)000 tons, androg godtg(cid:192)relsen 5 ECU pr. ton; i andet halv¿r 1996, da der blev eksporteret 100(cid:216)000 tons, steg godtg(cid:192)relsen til 20 ECU pr. ton. Opgjort p¿ grundlag af et vejet gennemsnit androg godtg(cid:192)relsen 10 ECU pr. ton i unders(cid:192)gelsesperioden. Da godtg(cid:192)relsen svarer til et tilskud, beregnes subsidiebel(cid:192)bet ved at l»gge renten p¿ 25(cid:216)% til, hvilket giver et resultat p¿ 12,5 ECU pr. ton. Da godt(cid:220) g(cid:192)relsen ydes j»vnt fordelt over ¿ret, vil selskabet i praksis for de fleste transaktioners vedkommende ikke have nydt godt af renter for hele ¿ret. Hvis det kan freml»gge fyldestg(cid:192)rende dokumentation, kan rentebel(cid:192)bet neds»ttes i forhold til den periode baseret p¿ et vejet gennemsnit, hvor det havde adgang til det fulde ydede bel(cid:192)b. Selskab A, B og C kan nyde godt af disse subsidier. ii)(cid:217)Hvis godtg(cid:192)relserne varierer s»sonm»ssigt, og det som led i unders(cid:192)gelsen p¿vises, at der er tale om en tilbagevendende procedure, b(cid:192)r metoden med beregning af bel(cid:192)bet som et vejet gennemsnit benyttes. Hvis det derimod som led i unders(cid:192)gelsen p¿vises, at godtg(cid:192)relsen p¿ 20 ECU pr. ton opretholdes p¿ et permanent grundlag, er det dette bel(cid:192)b og ikke det vejede gennemsnit, der skal danne grundlag for beregningen af tilskudsbel(cid:192)bet, fordi dette udg(cid:192)r den faktiske fordel for eksport(cid:192)ren i forbindelse med de aktuelle forsendelser. b) Subsidier betalt i unders(cid:192)gelsesperioden Eksempel 2 Selskab A - Fordeling af eksportsubsidier - Selskabet er forpligtet til at eksportere den samlede produktion i)(cid:217)Selskab A nyder godt af yderligere fordele, hvis det eksporterer hele den m»ngde af vare X, som det fremstiller. Der er klart tale om eksportsubsidier, da tilskuddet er betinget af, at der finder eksport sted. Det nyder bl. a. godt af en fritagelse for indkomstskat. I 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/15 unders(cid:192)gelsesperioden fremstillede og eksporterede det 100(cid:216)000 tons. Hvis det forud(cid:220) s»ttes, at det i unders(cid:192)gelsesperioden har en fortjeneste p¿ 4 mio. ECU af vare X, og at den normale skattesats er p¿ 25(cid:216)%, har fritagelsen en samlet v»rdi p¿ 1 mio. ECU svarende til en v»rdi pr. ton p¿ 10 ECU. Da skattefritagelsen i beregningssammenh»ng har samme virkning som et kontant tilskud, skal der till»gges 25(cid:216)% rente, hvorved subsi(cid:220) diernes v»rdi kommer op p¿ 12,50 ECU pr. ton. ii)(cid:217)Desuden ydes der i forbindelse med samme projekt selskab A et statsl¿n p¿ 5 mio. ECU til en rente p¿ 5(cid:216)%, medens den normale markedsrentesats stadig er p¿ 25(cid:216)%. Da l¿net skal betales tilbage, er subsidiebel(cid:192)bet lig med forskellen mellem den betalte rente og det normale bel(cid:192)b, der skal betales til markedssats (dvs. 5 mio. ECU til 20(cid:216)%) = 1 mio. ECU for unders(cid:192)gelsesperioden. Subsidierne pr. ton andrager derfor 10 ECU. Disse subsidier vil ogs¿ blive ydet i fremtidige perioder, hvis l¿nets l(cid:192)betid er p¿ mere end et ¿r; deres n(cid:192)jagtige bel(cid:192)b vil afh»nge af, hvor stor en del af l¿nets hovedstol der er tilbagebetalt. Eksempel 3 Selskab B - Fordeling af eksportsubsidier - Gradvis for(cid:192)gelse af eksporten Selskab B er ikke forpligtet til at eksportere sin samlede produktion, men nyder i stedet godt af en ret til at fratr»kke 20(cid:216)% af fortjenesten af en for(cid:192)gelse af eksportv»rdien i sin skattepligtige indkomst. Der er klart tale om eksportsubsidier, da de er betinget af eksport(cid:220) resultatet og kun skal fordeles p¿ grundlag af selskabets eksportsalg. I beregningssammen(cid:220) h»ng svarer de til et kontant tilskud. Selskab B fremstillede i unders(cid:192)gelsesperioden 200(cid:216)000 tons og (cid:192)gede sit eksportsalg fra 50(cid:216)000 tons til 100(cid:216)000 tons, og den gennemsnitlige eksportpris pr. ton var p¿ 160 ECU. Dette svarer til en forh(cid:192)jelse af eksportv»rdien med 50(cid:216)000 (cid:141) 160 ECU(cid:216)=(cid:216)8 mio. ECU, hvoraf 2 mio. ECU var fortjeneste. 20(cid:216)% af 2 mio. ECU er 400(cid:216)000 ECU. Hvis skattesatsen er p¿ 25(cid:216)%, andrager besparelsen for producenten 100(cid:216)000 ECU. Udtrykt pr. ton for de 100(cid:216)000 eksporterede tons andrager skattebesparelsen 1 ECU. Efter at have tilf(cid:192)jet en rente p¿ 25(cid:216)% n¿r vi frem til en v»rdi for subsidierne p¿ 1,25 ECU pr. ton. Eksempel 4 Ingen eksport - fordeling p¿ grundlag af det samlede salg I stedet for at modtage eksportsubsidier modtager selskab C produktionssubsidier, der alene ydes til den p¿g»ldende erhvervsgren og derfor er udligningsberettigede. Subsidierne fordeles p¿ grundlag af selskabets samlede salg, ikke kun eksportsalget. i)(cid:217)Selskab C fremstillede og solgte i unders(cid:192)gelsesperioden 200(cid:216)000 tons af vare X, nemlig 100(cid:216)000 p¿ hjemmemarkedet og 100(cid:216)000 p¿ eksportmarkederne. Ved beregningen af subsidiebel(cid:192)bet i forbindelse med indenlandske subsidier er det den samlede salgs(cid:220) m»ngde, ikke eksporten, der er relevant. ii)(cid:217)Hvis der i unders(cid:192)gelsesperioden blev indr(cid:192)mmet selskabet en fritagelse for indkomst(cid:220) skat, og det indtjente et overskud p¿ 4 mio. ECU, og hvis den normale skattesats er p¿ C 394/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 25(cid:216)%, skal skattebesparelsen p¿ 1 mio. ECU derfor fordeles over 200(cid:216)000 tons, hvilket giver et subsidiebel(cid:192)b p¿ 5 ECU plus 25(cid:216)% rente(cid:216)=(cid:216)6,25 ECU pr. ton. Eksempel 5 Pr»ferentielle k(cid:192)b af varer eller tjenesteydelser Til brug for dette eksempel foruds»ttes det, at der forbruges ~t ton gas ved fremstillingen af ~t ton af vare X. Gassen leveres af et statsejet distributionsselskab, der har monopol p¿ leverancer i det p¿g»ldende land. Da der ikke findes private leverand(cid:192)rer, er det n(cid:192)dvendigt at vurdere fordelene p¿ grundlag af oplysninger om, hvorvidt den statslige leverand(cid:192)rs priser d»kker omkostningerne, og hvorvidt der er tale om en pr»ferencepris. Inden for den generelle prisstruktur afspejler 70 ECU pr. ton den normale gaspris for store industrielle forbrugere, og denne pris g(cid:192)r det muligt for den statslige leverand(cid:192)r at d»kke sine samlede omkostninger. Imidlertid blev det i 1996 af hensyn til den p¿g»ldende industris konkurrenceevne besluttet at s»nke gasprisen udelukkende for denne industri til 50 ECU pr. ton. Dette er en pr»fe(cid:220) rencepris, fordi de (cid:192)vrige store industrielle brugere fortsat skulle betale 70 ECU pr. ton. Alle tre selskaber nyder godt af disse subsidier, der kan opg(cid:192)res til forskellen mellem 70 ECU (den normale pris) og 50 ECU (pr»ferenceprisen)(cid:216)=(cid:216)20 ECU plus den normale rente p¿ 25(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)25 ECU pr. ton. c) Subsidier fordelt over tiden Eksempel 6 Tilskud til k(cid:192)b af maskiner (faste aktiver) Der ydes selskab A et ikke(cid:220)tilbagevendende tilskud p¿ 5 mio. ECU til k(cid:192)b af maskiner, der anvendes til fremstilling af varer bestemt til eksport. Fordelene ved disse subsidier fordeler sig over den normale afskrivningsperiode for s¿danne faste aktiver. Hvis det foruds»ttes, at afskrivningsperioden er p¿ fem ¿r for den p¿g»ldende erhvervsgren, andrager det bel(cid:192)b, der henf(cid:192)res til ~t ¿r (og dermed unders(cid:192)gelsesperioden), 1 mio. ECU svarende til 10 ECU pr. ton. I virkeligheden har et engangsbel(cid:192)b p¿ 5 mio. ECU naturligvis meget st(cid:192)rre v»rdi for et selskab end fem ¿rlige tilskud p¿ 1 mio. ECU hver. For at medtage de samlede fordele for modtageren skal det p¿lydende bel(cid:192)b p¿ 10 ECU forh(cid:192)jes med den gennemsnitlige ¿rlige rente, som firmaet i den fem¿rige fordelingsperiode kunne indtjene af det ikke(cid:220)afskrevne tilskudsbel(cid:192)b. Dette bel(cid:192)b ville eksempelvis i ¿r 1 andrage 5 mio. ECU (cid:141) 25(cid:216)% = 1,25 mio. ECU; i ¿r fem ville det andrage 1 mio. ECU (cid:141) 25(cid:216)% = 0,25 mio. ECU. For perioden som helhed ville det gennemsnitlige ¿rlige rentebel(cid:192)b andrage 0,75 mio. ECU svarende til 7,5 ECU pr. ton. Subsidiebel(cid:192)bet for hvert af de fem ¿r kan derfor opg(cid:192)res til: 10 ECU (p¿lydende bel(cid:192)b) plus 7,5 ECU (kumulerede renter)(cid:216)=(cid:216)17,5 ECU pr. ton. Dette bel(cid:192)b er udligningsberettiget i yderligere fire ¿r. 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/17 Eksempel 7 Fritagelse for importtold p¿ maskiner (faste aktiver) Hvis subsidierne blev ydet p¿ et tidspunkt f(cid:192)r unders(cid:192)gelsesperioden, kan den ¿rlige v»rdi af de fordele, der har kunnet opn¿s i de foreg¿ende ¿r inden for afskrivningsperioden, medregnes. I eksemplet nedenfor har der v»ret indr(cid:192)mmet selskab A fritagelse for import(cid:220) told p¿ maskiner siden 1990. Da maskinerne ikke opbruges under produktionsprocessen for den endelige vare, er subsidierne udligningsberettigede. I beregningssammenh»ng er det eftergivne toldbel(cid:192)b det samme som et tilskud. Hvis det foruds»ttes, at unders(cid:192)gelsespe(cid:220) rioden er 1996, og at selskabet importerer maskiner for 1 mio. ECU hvert ¿r, udg(cid:192)r det bel(cid:192)b, som skal henf(cid:192)res til unders(cid:192)gelsesperioden, 500(cid:216)000 ECU svarende til 5 ECU pr. ton. Subsidiebel(cid:192)bet inklusive 25(cid:216)% rente andrager 6,25 ECU pr. ton. (Der henvises til den mere detaljerede redeg(cid:192)relse i tabel 1). (Samme fordelingsmetode kan anvendes for andre typer subsidier som f. eks. l¿n). d) Samlet tilskudsbel(cid:192)b (ECU pr. ton) Eksempel Selskab A 1 2 3 4 5 6 7 I alt(cid:218) e) Beregning af udligningstolden 12,5(cid:217) 22,5(cid:217) - - 25,0(cid:217) 17,5(cid:217) 6,25 83,75 Selskab B 12,5(cid:217) Selskab C 12,5(cid:217) - 1,25 - 25,0(cid:217) - - 38,75 - - 6,25 25,0(cid:217) - - 43,75 a)(cid:217)Hvis subsidiebel(cid:192)bet er mindre end skadesmargenen, danner dette bel(cid:192)b i almindelighed grundlag for udligningstolden. Udligningstolden opkr»ves ved varernes overgang til fri oms»tning og kan enten best¿ af: i)(cid:217)En specifik told, dvs. et bel(cid:192)b pr. ton, der i ovenn»vnte tilf»lde udg(cid:192)r: Selskab A: 83,75 ECU, Selskab B: 38,75 ECU, Selskab C: 43,75 ECU. ii)(cid:217)En v»rditold udtrykt i procent af importprisen cif, ufortoldet. Hvis enhedsprisen cif i ovenn»vnte tilf»lde androg 180 ECU pr. ton, ville v»rditolden bel(cid:192)be sig til: Selskab A: 46,5(cid:216)%, Selskab B: 21,5(cid:216)%, Selskab C: 24,3(cid:216)%. Tallene er afrundet til ~n decimal. b) Tolden skal naturligvis neds»ttes til skadesmargenen, hvis denne er lavere end subsidie(cid:220) bel(cid:192)bet. C 394/18 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 17. 12. 98 BILAG Tabel 1 Fritagelse for importtold p¿ maskiner - Subsidier ydet siden 1990 Unders(cid:192)gelsesperiode 1996 - Afskrivningsperiode fem ¿r Det foruds»ttes, at der importeres maskiner for 1 mio. ECU om ¿ret - toldsats 50(cid:216)% Bel(cid:192)b henf(cid:192)rt til hvert ¿r 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 Anskaffet(cid:217)i:(cid:217)1990 0,2 1991 1992 1993 1994 1995 1996 I alt(cid:218) 0,2 0,1 0,4 0,2 0,6 0,3 Tilskudsbel(cid:192)b Toldsats 50(cid:216)% 0,2 0,2 0,2 0,2 0,8 0,4 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 - 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 - - 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 Subsidierne for maskiner anskaffet i 1990 og 1991 indg¿r ikke i beregningerne vedr(cid:192)rende unders(cid:192)gelses(cid:220) perioden (1996). Subsidierne for maskiner anskaffet i 1993 eller derefter er udligningsberettigede, indtil fordelingsperioden udl(cid:192)ber. Tabel 2 Tabel med eksempler p¿ tilskud, der skal udgiftsf(cid:192)res eller fordeles over tiden UDGIFTSF˘RTE TILSKUD TILSKUD FORDELT OVER TIDEN Sigtet er et andet end k(cid:192)b af faste aktiver c x Sigtet er k(cid:192)b af faste aktiver Tilbagevendende og/eller sm¿ c x Ikke(cid:220)tilbagevendende og/eller store TILSKUD x Tilbagevendende, men ydet i store koncentre(cid:220) rede bel(cid:192)b SKATTEGODTG˘RELSE/NEDSLAG/INDIREKTE SKAT/FRITAGELSE FOR IMPORTAFGIFT Driftsudgifter c x K(cid:192)b af/med tilknytning til faste aktiver (f. eks. fritagelse for importafgift eller indirekte skatter for maskiner) Fordele med tilknytning til direkte skatter c 17. 12. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 394/19 UDGIFTSF˘RTE TILSKUD TILSKUD FORDELT OVER TIDEN LEVERING AF VARER OG TJENESTEYDELSER Levering af tjenesteydelser og hj»lpestoffer(cid:217) c x Levering af faste aktiver og ikke(cid:220)generel infra(cid:220) struktur Kun udgiftsf(cid:192)ring, hvis en fordeling ikke er hensigtsm»ssig c x Formodning om fordeling FORSKNING OG UDVIKLING(cid:216)(˛) D`KNING AF TAB DRIFTSOMKOSTNINGER Tilbagevendende og/eller sm¿ c x Ikke(cid:220)tilbagevendende og/eller store x Til fordel for varer, som endnu ikke er frem(cid:220) stillet Betaling af rentetilskud i takt med, at ydelserne p¿ l¿net forfalder c x Tilskuddet er et engangsbel(cid:192)b til d»kning af tidligere, nuv»rende eller fremtidige skyldige eller betalte rentebel(cid:192)b RENTETILSKUD(cid:216)(ˇ) (˛)(cid:217)Denne foruds»tning skyldes, at F&U(cid:220)tilskud ofte kommer den fremtidige produktion til gode. (ˇ)(cid:217)I dette tilf»lde er tilskuddet ikke(cid:220)tilbagevendende UDGIFTSF˘RTE TILSKUD TILSKUD FORDELT OVER TIDEN KAPITALTILF˘RSLER LANGSIGTEDE L¯NEFORDELE (fordelene indr(cid:192)mmes i hele l¿nets l(cid:192)betid) EFTERGIVELSE/OVERTAGELSE AF LANGFRISTET G`LD (b¿de hovedstol og renter) KORTSIGTEDE L¯NEFORDELE EKSPORTGODTG˘RELSER TILSKUD UNDER MINIMUMST`RSKLEN (1(cid:216)% af oms»tningen for hvert enkelt tilskud)


title: Neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 2779/98, annettu 17 päivänä joulukuuta 1998, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
commitment of expenditure
financial control
financial regulation
general budget (EU)
management audit

formats: html pdf print

text: 23. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 347/3 NEUVOSTON ASETUS (EY, EHTY, EURATOM) N:o 2779/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 209 artiklan, ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 78 h artiklan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 183 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), liiallisia alij(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) koskevan menettelyn t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanon nopeuttamisesta ja selkeytt(cid:132)misest(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 tultua hyv(cid:132)ksytyksi (8) on luotava mekanismi, jolla voidaan neuvoston seuraamusten johdosta syntyneet tulot siirt(cid:132)(cid:132) kuluiksi jaettaviksi niiden joilla ei ole euroon osallistuvien j(cid:132)senvaltioiden kesken, liiallisia alij(cid:132)(cid:132)mi(cid:132), sek(cid:132) toteuttaa n(cid:132)m(cid:132) toimet budjetin avoimuutta koskevia vaatimuksia noudattaen, j(cid:132)senvaltioille m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)mien ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), 1 artikla ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausun- non (4), Muutetaan varainhoitoasetusta seuraavasti: ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 1) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 4 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensim- luetelmakohta luetelmakohdan j(cid:132)lkeen m(cid:132)isen seuraavasti: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1975 antaman yhteisen julistuksen mukainen neuvottelu on k(cid:132)yty neuvottelukomiteassa, ”— asetuksen (EY) N:o 1467/97(*) 4 jaksossa tarkoi- tetut talletusten korot ja sakot, 132 a artiklan mukaisesti. olisi muutettava Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousar- vioon sovellettavaa 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1977 annettua varainhoitoasetusta (5), ”varainhoitoasetus”, Euroopan raha- ja talousliiton kolmannen vaiheen alka- misen huomioonottamiseksi, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) tietyist(cid:132) euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamiseen liittyvist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1103/97 (6) mukaisesti kaikki viittaukset ecuun korvataan viittauksilla euroon vaihtosuhteella, jossa yksi euro vastaa yht(cid:132) ecua; euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 974/98 (7) mukaisesti eurosta tulee niiden j(cid:132)senvaltioiden valuutta, jotka ovat ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n Euroopan yhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen mukaisen yhten(cid:132)isvaluutan, kaikkia t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen viittauksia euroon on pidett(cid:132)v(cid:132) viittauksena asetuksen (EY) N:o 974/98 2 artiklan toisessa lauseessa tarkoitettuun valuuttayksikk(cid:148)(cid:148)n, ja (1) EYVL C 149, 15. 5. 1998, s. 21 (2) EYVL C 313, 12. 10. 1998, s. 34 (3) EYVL C 284, 14. 9. 1998, s. 54 (4) Lausunto annettu 22. lokakuuta 1998 (ei viel(cid:132) julkaistu viralli- sessa lehdess(cid:132)). (5) EYVL L 356, 31. 12. 1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2548/98 (EYVL L 320, 28. 11. 1998, s. 1) (6) EYVL L 162, 19. 6. 1997, s. 1 (7) EYVL L 139, 11. 5. 1998, s. 1 (*) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 6 ja oikaisu EYVL L 46, 17. 2. 1998, s. 20 sek(cid:132) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 71. ” 2) Korvataan 11 artikla seuraavasti: ”11 artikla 1. Talousarvio laaditaan euroissa. Euro on euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- 2. kuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 974/98 m(cid:132)(cid:132)ritelty yhten(cid:132)isvaluutta (*). 3. Yhteis(cid:148)jen saatavat ja velat lasketaan ja suorite- taan euroina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuloja ja menoja koskevista alakohtaisista erityism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksist(cid:132) johtuvien yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamista. 4. Euron ja niiden j(cid:132)senvaltioiden, jotka eiv(cid:132)t ole p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)neet ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n euroa, valuuttojen vaihto- kurssina k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)n kurssia: poikkeustapauk- sissa voidaan t(cid:132)t(cid:132) periaatetta olla noudattamatta asian- mukaisilla perusteilla, artiklassa 139 tarkoitettujen yksityiskohtaisten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanos(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukai- sesti. (8) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 6 ja oikaisu EYVL L 46, 17. 2. 1998, s. 20 sek(cid:132) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 71. L 347/4 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 12. 98 Euron kurssi niiss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa, jotka eiv(cid:132)t 5. osallistu yhten(cid:132)isvaluuttaan, m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)ivitt(cid:132)in ja julkaistaan Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). (*) EVYL L 139, 11. 5. 1998, s. 1. ” 3) Korvataan 19 artiklan 5 kohdan ilmaisu ”ecuun” ilmaisulla ”euroon”. 4) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n alakohdan ilmaisun ”Komission” j(cid:132)lkeen ilmaisu ”ja neuvoston”. ensimm(cid:132)isen artiklan 28a 5) Korvataan 31 artiklan ilmaisu ”ecuina” ilmaisulla ”euroina”. 6) Korvataan 33 artiklan 5 kohdan ilmaisu ”ecun” ilmai- sulla ”euron”. 7) Korvataan 35 artikla seuraavasti: ”35 artikla Komissio toimittaa j(cid:132)senvaltioille nelj(cid:132)nnesvuosittain otteen, josta k(cid:132)y ilmi j(cid:132)senvaltioiden eri valuuttojen v(cid:132)lill(cid:132) tehdyt siirrot. ” 8) Korvataan 44 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa ilmaisu ”ecuina” ilmaisulla ”euroina”. 9) Korvataan 69 artiklassa ilmaisu ”ecum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isin(cid:132)” ilmai- sulla ”eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isin(cid:132)”. 10) Korvataan 111 artiklan 2 kohdassa ilmaisu ”ecu- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132)” ilmaisulla ”eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132)” ja 3 kohdassa ilmaisu ”ecuina” ilmaisulla ”euroina”. 11) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n XI osaston j(cid:132)lkeen osasto seuraavasti: ”XI A OSASTO ASETUKSEN (EY) N:o JAKSOSSA TARKOITETTUJA SEURAAMUKSIA KOSKEVAT ERITYISS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)KSET 1467/97 4 132 a artikla Asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 jaksossa tarkoitetuista seuraamuksista johtuvien raham(cid:132)(cid:132)rien osalta noudate- taan seuraavaa budjettirakennetta: a) tulotaulukkoon luodaan budjettikohta niit(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) jotka aiheutuvat neuvoston j(cid:132)senvaltioille varten, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 jakson nojalla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)mist(cid:132) sakoista sek(cid:132) talletuksista ja sakoista kertyvist(cid:132) koroista; b) samanaikaisesti ja sanotun kuitenkaan rajoitta- matta 28 a artiklan soveltamista, n(cid:132)iden raham(cid:132)(cid:132)- rien ottaminen tulotaulukkoon johtaa menotaulu- kossa budjettikohdan luomiseen maksusitoumus- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoille ja maksum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoille. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat maksetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 16 artiklan mukaisesti. ” 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta W. MOLTERER Puheenjohtaja


title: Decision on common position (EC) No 51/98 adopted by the Council with a view to the adoption of a European Parliament and Council Directive on certain aspects of the sale of consumer goods and associated guarantees (C4-0533/ 98 96/0161(COD))(Codecision procedure: second reading)

eurovoc_concepts:
after-sales service
consumer goods
consumer protection
inshore fishing
producer's liability
product quality
wine


title: Résolution sur le respect des droits de l'homme dans l'Union européenne (1997)

formats: html print


title: Απόφαση αριθ. 3/98 της Επιτροπής Τελωνειακής Συνεργασίας ΑΚΕ-ΕΚ της 17ης Δεκεμβρίου 1998 για παρέκκλιση από τον ορισμό των «προϊόντων καταγωγής» για να ληφθεί υπόψη η ιδιαίτερη κατάσταση της Δημοκρατίας των Σεϋχελλών σχετικά με την παραγωγή τόνου σε κονσέρβες (κλάση ex 1604 του ΕΣ) [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 3548]

eurovoc_concepts:
Seychelles
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
originating product
preserved product
sea fish

text: L 15/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 20. 1. 1999 APOVASG aqih. 3/98 TGS EPITQOPGS TEKYMEIAJGS SUMEQCASIAS AJE-EJ tgr 17gr Dejelbq(cid:148)ou 1998 cia paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) tom oqisl(cid:149) tym «pqo(cid:152)(cid:149)mtym jatacyc(cid:147)r» cia ma kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g idia(cid:148)teqg jat(cid:145)stasg tgr Dglojqat(cid:148)ar tym Se(cid:153)wekk(cid:150)m swetij(cid:145) le tgm paqacyc(cid:147) t(cid:149)mou se joms(cid:146)qber (jk(cid:145)sg ex 1604 tou ES) [joimopoighe(cid:148)sa up(cid:149) tom aqihl(cid:149) E(1998) 3548] (1999/46/EJ) G EPITQOPG TEKYMEIAJGS SUMEQCASIAS AJE-EJ, (cid:130)womtar up(cid:149)xg tgm p(cid:146)lptg s(cid:151)lbasg AJE-EOJ pou upe- cq(cid:145)vg stg Kol(cid:146) stir 15 Dejelbq(cid:148)ou 1989, (cid:149)pyr amahey- q(cid:147)hgje ap(cid:149) tg sulvym(cid:148)a pou upecq(cid:145)vg stom Lauq(cid:148)jio stir 4 Moelbq(cid:148)ou 1995, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 31 paq(cid:145)cqavoi 1 (cid:146)yr 10 tou pqytoj(cid:149)kkou aqih. 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to em k(cid:149)cy pqyt(cid:149)jokko pqobk(cid:146)pei paqejjk(cid:148)seir ap(cid:149) tour jam(cid:149)mer jatacyc(cid:147)r stir peqipt(cid:150)seir pou to dijaioko- ce(cid:148) g en(cid:146)king liar (cid:147)dg up(cid:145)qwousar biolgwam(cid:148)ar (cid:147) g jahi(cid:146)qysg m(cid:146)ar· (cid:149)ti stir 2 Septelbq(cid:148)ou 1998 ta jq(cid:145)tg tgr Avqij(cid:147)r, Jaqa(cid:152)- bij(cid:147)r jai Eiqgmijo(cid:151) (jq(cid:145)tg AJE) up(cid:146)bakam a(cid:148)tgsg, en om(cid:149)lator tgr jub(cid:146)qmgsgr tgr Dglojqat(cid:148)ar tym Se(cid:153)wekk(cid:150)m, cia paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) tom jam(cid:149)ma jatacyc(cid:147)r sto pqyt(cid:149)- jokko, (cid:149)som avoq(cid:145) tom t(cid:149)mo se joms(cid:146)qber pou paq(cid:145)cei g em k(cid:149)cy w(cid:150)qa ap(cid:149) tgm 1g Septelbq(cid:148)ou 1998 (cid:146)yr tir 29 Vebqouaq(cid:148)ou 2000, cia 1 800 t(cid:149)mour etgs(cid:148)yr· (cid:149)ti g joimotij(cid:147) jomseqbopoi(cid:148)a uv(cid:148)statai (cid:147)dg emtatij(cid:147) amtacymistij(cid:147) p(cid:148)esg· (cid:149)ti, eidij(cid:149)teqa, to j(cid:149)stor eqcas(cid:148)ar pa(cid:148)fei basij(cid:149) q(cid:149)ko cia tgm tilok(cid:149)cgsg· (cid:149)ti opoiod(cid:147)pote pq(cid:149)sheto (cid:145)moicla tgr acoq(cid:145)r p(cid:146)qam auto(cid:151) pou paq(cid:146)wetai sto pka(cid:148)sio tgr em k(cid:149)cy ap(cid:149)vasgr sta pqo(cid:152)(cid:149)mta ap(cid:149) w(cid:150)qer le walgk(cid:149) eqcatij(cid:149) j(cid:149)stor ha stq(cid:146)bkyme tom amtacymisl(cid:149) jai ha pqojako(cid:151)se sglamtij(cid:147) fgl(cid:148)a stir joimotij(cid:146)r biolgwam(cid:148)er pou paq(cid:145)coum t(cid:149)mo se joms(cid:146)qber· (cid:149)ti aut(cid:149) isw(cid:151)ei id(cid:148)yr t(cid:150)qa pou g joimotij(cid:147) acoq(cid:145) e(cid:148)mai st(cid:145)silg, jai leqij(cid:145) jq(cid:145)tg l(cid:146)kg h(cid:148)comtai peqiss(cid:149)teqo ap(cid:149) (cid:145)kka· (cid:149)ti fgte(cid:148)tai paq(cid:146)jjkisg s(cid:151)lvyma le tir swetij(cid:146)r diat(cid:145)neir tou pqytoj(cid:149)kkou aqih. 1, id(cid:148)yr (cid:149)som avoq(cid:145) to (cid:145)qhqo 31 paq(cid:145)cqavor 5 swetij(cid:145) le ta mgsiytij(cid:145) jq(cid:145)tg AJE, to ep(cid:148)pedo tgr pqostih(cid:146)lemgr an(cid:148)ar stgm pqoteim(cid:149)lemg biolg- wamij(cid:147) diadijas(cid:148)a stir Se(cid:153)w(cid:146)kker jai tgm oijomolij(cid:147) jai joimymij(cid:147) ep(cid:148)ptysg tgr paqaw(cid:150)qgsgr paq(cid:146)jjkisgr stir Se(cid:153)w(cid:146)kker· (cid:149)ti g paq(cid:146)jjkisg, posotij(cid:145) peqioqisl(cid:146)mg, dem ha pqoja- ko(cid:151)se sobaq(cid:147) fgl(cid:148)a se jahieqyl(cid:146)mg joimotij(cid:147) biolgwam(cid:148)a, kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg tym posot(cid:147)tym tym pqobkepol(cid:146)mym eisacyc(cid:150)m, up(cid:149) tom (cid:149)qo (cid:149)ti pkgqo(cid:151)mtai oqisl(cid:146)mer pqo(cid:153)- poh(cid:146)seir swetij(cid:145) le tir pos(cid:149)tgter, tgm epit(cid:147)qgsg jai tg di(cid:145)qjeia· (cid:149)ti sumep(cid:150)r, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 31 paq(cid:145)cqavor 1 lpoqe(cid:148) ma paqawyqghe(cid:148) paq(cid:146)jjkisg stir Se(cid:153)w(cid:146)kker cia 850 t(cid:149)mour cia to 1998, cia 1 500 t(cid:149)mour cia to 1999, jai 200 t(cid:149)mour cia tgm peq(cid:148)odo ap(cid:149) tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 2000 (cid:146)yr tir 29 Vebqouaq(cid:148)ou 2000, APOVASIFEI: (cid:129)qhqo 1 Jat(cid:145) paq(cid:146)jjkisg tym eidij(cid:150)m diat(cid:145)neym tou jatak(cid:149)cou tou paqaqt(cid:147)lator II tou pqytoj(cid:149)kkou aqih. 1 tgr t(cid:146)taqtgr s(cid:151)lbasgr AJE-EOJ, o t(cid:149)mor se joms(cid:146)qber tgr jk(cid:145)seyr ex 1604 tou ES pou paq(cid:145)cetai stg Dglojqat(cid:148)a tym Se(cid:153)- wekk(cid:150)m ap(cid:149) lg jatac(cid:149)lema x(cid:145)qia, heyqe(cid:148)tai (cid:149)ti jat(cid:145)cetai ap(cid:149) tgm em k(cid:149)cy w(cid:150)qa s(cid:151)lvyma le tour (cid:149)qour tgr paqo(cid:151)- sar ap(cid:149)vasgr. (cid:129)qhqo 2 G paq(cid:146)jjkisg pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 1 evaql(cid:149)fetai stir pos(cid:149)tgter pou paqat(cid:148)hemtai sto paq(cid:145)qtgla tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr, oi opo(cid:148)er en(cid:145)comtai ap(cid:149) tg Dglojqa- t(cid:148)a tym Se(cid:153)wekk(cid:150)m ap(cid:149) tgm 1g Septelbq(cid:148)ou 1998 (cid:146)yr tir 29 Vebqouaq(cid:148)ou tou 2000. (cid:129)qhqo 3 Tir pos(cid:149)tgter pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 2 diaweiq(cid:148)fetai g Epitqop(cid:147), g opo(cid:148)a kalb(cid:145)mei (cid:149)ka ta dioijgtij(cid:145) l(cid:146)tqa pou jq(cid:148)mei sj(cid:149)pila cia tgm apotekeslatij(cid:147) diawe(cid:148)qisg. Stgm peq(cid:148)ptysg pou (cid:146)mar eisacyc(cid:146)ar upob(cid:145)kkei se jq(cid:145)tor l(cid:146)kor dias(cid:145)vgsg cia tg h(cid:146)sg se eke(cid:151)heqg jujkovoq(cid:148)a, sulpeqikalbamol(cid:146)mgr ait(cid:147)seyr cia ma epyvekghe(cid:148) ap(cid:149) tgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg, to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor, ev(cid:149)som g dias(cid:145)vgsg (cid:146)wei c(cid:148)mei apodejt(cid:147) ap(cid:149) tir tekymeiaj(cid:146)r aqw(cid:146)r, joimopoie(cid:148) stgm Epitqop(cid:147) tgm epihul(cid:148)a tou ma apos(cid:151)qei tgm pos(cid:149)tgta pou amtistoiwe(cid:148) stir am(cid:145)cjer tou. Oi ait(cid:147)seir cia ap(cid:149)suqsg pou v(cid:146)qoum tgm gleqolgm(cid:148)a apo- dow(cid:147)r tym diasav(cid:147)seym diabib(cid:145)fomtai al(cid:146)syr stgm Epi- tqop(cid:147). G Epitqop(cid:147) d(cid:148)mei (cid:145)deia cia tir apos(cid:151)qseir jat(cid:145) seiq(cid:145) tym gleqolgmi(cid:150)m apodow(cid:147)r tym diasav(cid:147)seym cia h(cid:146)seir se eke(cid:151)heqg jujkovoq(cid:148)a ap(cid:149) tir tekymeiaj(cid:146)r aqw(cid:146)r tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m, up(cid:149) tom (cid:149)qo (cid:149)ti to epitq(cid:146)pei to diah(cid:146)silo up(cid:149)koipo. 20. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 15/9 E(cid:145)m (cid:146)ma jq(cid:145)tor l(cid:146)kor dem wqgsilopoi(cid:147)sei tgm pos(cid:149)tgta pou ap(cid:146)suqe, aut(cid:147) epistq(cid:146)vetai to cqgcoq(cid:149)teqo stgm amt(cid:148)- stoiwg pos(cid:149)stysg. E(cid:145)m oi ait(cid:147)seir upeqba(cid:148)moum to diah(cid:146)silo up(cid:149)koipo liar dedol(cid:146)mgr pos(cid:149)stysgr, oi pos(cid:149)tgter woqgco(cid:151)mtai jat’ amakoc(cid:148)a. G Epitqop(cid:147) emgleq(cid:150)mei ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg cia tgm ap(cid:149)suqsg posot(cid:147)tym ap(cid:149) tir posost(cid:150)seir. J(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor enasvak(cid:148)fei (cid:149)ti oi eisacyce(cid:148)r (cid:146)woum sumew(cid:147) jai (cid:148)sg pq(cid:149)sbasg stir diah(cid:146)siler pos(cid:149)tgter ev(cid:149)- som to epitq(cid:146)pei to up(cid:149)koipo. (cid:129)qhqo 4 Oi tekymeiaj(cid:146)r aqw(cid:146)r tym Se(cid:153)wekk(cid:150)m kalb(cid:145)moum ta apa- qa(cid:148)tgta l(cid:146)tqa cia tg dienacyc(cid:147) posotij(cid:150)m ek(cid:146)cwym stir enacyc(cid:146)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1. Cia to sjop(cid:149) aut(cid:149) (cid:149)ka ta pistopoigtij(cid:145) pou ejd(cid:148)doum s(cid:151)lvyma le tgm em k(cid:149)cy ap(cid:149)vasg peqi(cid:146)woum swetij(cid:147) lme(cid:148)a. Oi aql(cid:149)dier aqw(cid:146)r tym Se(cid:153)wekk(cid:150)m upob(cid:145)kkoum stgm Epitqop(cid:147) j(cid:145)he tqeir l(cid:147)mer d(cid:147)kysg cia tir pos(cid:149)tgter cia tir opo(cid:148)er (cid:146)woum ejdohe(cid:148) pistopoigtij(cid:145) jujkovoq(cid:148)ar EUR. 1 s(cid:151)lvyma le tgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg, jai amav(cid:146)qoum tour a(cid:151)nomter aqihlo(cid:151)r aut(cid:150)m tym pistopoigtij(cid:150)m. (cid:129)qhqo 5 Stg h(cid:146)sg 7 tym pistopoigtij(cid:150)m EUR. 1 pou ejd(cid:148)domtai sto pka(cid:148)sio tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr amacq(cid:145)vomtai ta aj(cid:149)- kouha: «Paq(cid:146)jjkisg — ap(cid:149)vasg aqih. 3/98». (cid:129)qhqo 6 Ta jq(cid:145)tg tgr Avqij(cid:147)r, Jaqa(cid:152)bij(cid:147)r jai Eiqgmijo(cid:151) (jq(cid:145)tg AJE) jai ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg jai g Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta kalb(cid:145)moum ta apaqa(cid:148)tgta l(cid:146)tqa cia tgm evaqloc(cid:147) tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. (cid:129)qhqo 7 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a tgr (cid:146)jdos(cid:147)r tgr. G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Septelbq(cid:148)ou 1998. Bqun(cid:146)kker, 17 Dejelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm epitqop(cid:147) tekymeiaj(cid:147)r sumeqcas(cid:148)ar AJE-EJ Lichel VANDEN ABEELE Qhilip LAINGI MWANZIA Sulpq(cid:149)edqoi PAQAQTGLA Se(cid:153)w(cid:146)kker A(cid:151)nym aqihl(cid:149)r Jk(cid:145)sg ES Peqicqav(cid:147) elpoqeu- l(cid:145)tym Peq(cid:148)odor Pos(cid:149)tgter 09. 1662 ex 1604 T(cid:149)mor se joms(cid:146)qber 1. 9. 1998 — 31. 12. 1998 1. 1. 1999 — 31. 12. 1999 1. 1. 2000 — 29. 2. 2000 850 t(cid:149)moi 1 500 t(cid:149)moi 200 t(cid:149)moi