title: Accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunità europea e il governo della Repubblica popolare cinese

eurovoc_concepts:
China
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
technical cooperation

text: L 6/40 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunità europea e il governo della Repubblica popolare cinese ACCORDO LA COMUNITÀ EUROPEA in seguito denominata «la Comunità», da una parte, e IL GOVERNO DELLA REPUBBLICA POPOLARE CINESE, dall'altra, in seguito denominati «le parti», VISTO l'accordo di cooperazione commerciale ed economica tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare cinese stipulato nel 1985, CONSIDERATA l'importanza che riveste la ricerca scientifica e tecnologica per lo sviluppo economico e sociale delle parti; CONSIDERATA la cooperazione scientifica e tecnologica in atto tra la Comunità e la Cina; CONSIDERATO che la Comunità europea e la Cina stanno conducendo ricerche e attività tecnologiche, incluse attività di dimostrazione, in alcuni settori di interesse comune e che le parti possono trarre reciproco vantaggio dalla partecipazione alle rispettive attività di ricerca e sviluppo a condizione di reciprocità; DESIDERANDO stabilire una base formale per la cooperazione nel campo della ricerca scientifica e tecnologica che consenta di ampliare e rafforzare le attività di cooperazione in settori di interesse comune e di promuovere l'applicazione dei risultati di tale cooperazione a vantaggio del loro sviluppo economico e sociale; CONSIDERATO che il presente accordo di cooperazione scientifica e tecnologica si colloca nel contesto della coopera- zione globale tra la Cina e la Comunità, CONVENGONO QUANTO SEGUE: Articolo 1 Obiettivo Le parti promuovono, sviluppano e agevolano attività di cooperazione in settori d'interesse comune in cui conducono attività di ricerca e sviluppo scientifico e tecnologico. Articolo 2 Definizioni Ai fini del presente accordo, si intende per: a) «attività di cooperazione», qualunque attività che le parti intraprendono o finanziano ai sensi del presente accordo, compresa la ricerca congiunta; b) «informazioni», dati scientifici o tecnici, risultati o metodi di ricerca e sviluppo frutto di ricerche congiunte e qualsiasi altro dato ritenuto necessario dai partecipanti alle attività di cooperazione, incluse, se del caso, le parti stesse; c) «proprietà intellettuale», la definizione data dall'articolo 2 della convenzione che istituisce l'Organizzazione mondiale della proprietà intellettuale, conclusa a Stoccolma il 14 luglio 1967; d) «ricerca congiunta», ricerca, sviluppo tecnologico o dimo- strazione attuata con o senza il finanziamento di una delle parti o di entrambe, che comporti la collaborazione di partecipanti sia della Comunità che della Cina e che sia designata per iscritto come ricerca congiunta dalle parti o da agenzie e organismi scientifici e tecnologici delle parti, che attuino programmi di ricerca scientifica. Se il finanziamento è erogato da una sola parte, la designazione spetta alla parte finanziatrice e ai partecipanti al progetto; e) «partecipante» o «organismo di ricerca», qualsiasi persona fisica o giuridica, istituto di ricerca o qualunque altro soggetto giuridico o impresa avente sede nella Comunità o in Cina, che partecipi ad attività di cooperazione, incluse le parti stesse. Articolo 3 Principi Le attività di cooperazione sono svolte sulla base dei principi seguenti: a) il vantaggio reciproco fondato su una ripartizione equili- brata dei vantaggi; b) l'accesso reciproco alle attività di ricerca e sviluppo tecnolo- gico intraprese dalle parti; c) lo scambio tempestivo delle informazioni che possono inci- dere sulle attività di cooperazione; d) una tutela adeguata dei diritti di proprietà intellettuale. Articolo 4 Settori di cooperazione La cooperazione ai sensi del presente accordo può avere per oggetto tutte le attività di ricerca, sviluppo tecnologico e dimo- strazione, in seguito denominate «RST», comprese nella prima azione del programma quadro e descritte all'articolo 130 G del trattato che istituisce la Comunità europea nonché tutte le attività di RST analoghe intraprese in Cina nei corrispondenti settori scientifici e tecnologici. 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/41 Il presente accordo lascia impregiudicata la partecipazione della Cina, in quanto paese in via di sviluppo, alle attività della Comunità nel campo della ricerca ai fini dello sviluppo. di rappresentanti per ciascuna parte; esso adotta il proprio regolamento interno. c) Il comitato direttivo svolge, tra l'altro, le seguenti funzioni: Articolo 5 Modalità delle attività di cooperazione a) Nell'osservanza delle leggi, dei regolamenti e delle politiche applicabili, le parti favoriscono nella massima misura possi- bile l'adesione di partecipanti alle attività di cooperazione ai sensi del presente accordo, con l'obiettivo di offrire oppor- tunità comparabili di partecipazione alle rispettive attività di ricerca e sviluppo scientifico e tecnologico. b) Le attività di cooperazione possono assumere le forme seguenti: — partecipazione di organismi di ricerca cinesi a progetti di RST previsti dalla prima azione del programma quadro e reciproca partecipazione di organismi di ricerca aventi sede nella Comunità a progetti cinesi intrapresi in settori analoghi di RST. Tale partecipazione è soggetta alle in ciascuna delle norme e alle procedure applicabili parti; — collaborazione in progetti di RST già in atto in confor- mità delle procedure previste dai programmi di RST delle parti; — visite e scambi di personale scientifico e personale tecnico; — organizzazione in comune di seminari, conferenze, simposi e workshop e partecipazione di esperti a tali attività; — azioni concertate; — scambi o condivisione di attrezzature e materiali; — scambi di informazioni su pratiche, leggi, regolamenti e programmi rilevanti ai fini della cooperazione ai sensi del presente accordo; — qualsiasi altra modalità raccomandata dal comitato diret- tivo e ritenuta conforme alle politiche e procedure appli- cabili in entrambe le parti. I progetti congiunti di RST sono attuati dopo che i parteci- panti hanno elaborato un piano di gestione della tecnologia, secondo quanto indicato nell'allegato al presente accordo. Coordinamento e Articolo 6 agevolazione cooperazione delle attività di a) Il coordinamento e la promozione delle attività di coopera- zione ai sensi del presente accordo sono di competenza del Ministero della scienza e della tecnologia, per conto della Cina, e dei servizi della Commissione delle Comunità europee in veste di organi esecutivi delle parti, per conto della Comunità. b) Gli organi istituiscono un comitato direttivo per la coopera- zione nel campo della RST (in seguito denominato «comi- tato direttivo») a cui è affidata la gestione del presente accordo. Il comitato direttivo è formato da un numero pari 1) promuove e controlla le varie attività di cooperazione menzionate all'articolo 4 nonché le attività eventual- mente intraprese a titolo di cooperazione nel campo della RST ai fini dello sviluppo; 2) indica anno per anno, tra i possibili settori di coopera- zione ai sensi dell'articolo 5, lettera b), primo trattino, quali sono i settori e i sottosettori prioritari di reciproco interesse in cui è opportuno cooperare; 3) propone ai sensi dell'articolo 5, lettera b), secondo trat- tino, ai ricercatori di entrambe le parti le collaborazioni nei progetti da loro attuati che possono essere reciproca- mente vantaggiose e complementari; 4) formula raccomandazioni ai sensi dell'articolo 5, lettera b), settimo trattino; 5) consiglia alle parti metodi per valorizzare e rafforzare la cooperazione coerenti con i principi stabiliti dal presente accordo; 6) esamina l'efficienza e l'applicazione dell'accordo; 7) compila ogni anno una relazione destinata alle parti sullo stato della cooperazione intrapresa in virtù del presente accordo, sul livello raggiunto dalla stessa e sui suoi risultati. Tale relazione è inviata alla Commissione mista istituita dall'accordo di cooperazione commerciale ed economica del 1985 tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare cinese. d) Il comitato direttivo si riunisce normalmente una volta all'anno, preferibilmente prima della riunione della Commis- sione mista istituita dall'accordo di cooperazione commer- ciale ed economica tra la Comunità economica europea e la Repubblica popolare cinese del 1985, nelle date concordate tra le parti. Le riunioni si tengono alternativamente nella Comunità e in Cina. Su richiesta di una delle parti, possono essere convocate riunioni straordinarie. e) I costi del comitato direttivo e le spese effettuate a suo nome sono a carico della parte a cui i membri si riferiscono. I costi diversi dalle spese di viaggio e di soggiorno diretta- mente connessi con le riunioni del comitato direttivo sono a carico della parte ospitante. Articolo 7 Finanziamento a) Le attività di cooperazione sono subordinate alla disponibi- fondi sufficienti e all'osservanza delle leggi, delle lità di politiche e dei programmi applicabili nelle parti. I costi sostenuti dai partecipanti alle attività di cooperazione non possono comportare trasferimenti di fondi da una parte all'altra. b) Qualora determinati programmi di cooperazione di una parte prevedano il finanziamento di partecipanti dell'altra parte, qualsiasi sovvenzione, contributo finanziario o di altro tipo erogato da una parte ai partecipanti dell'altra parte a favore di tali attività deve essere esentato da imposte, tasse e dazi doganali conformemente alla legge applicabile nel territorio di ciascuna parte. L 6/42 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 Articolo 8 Circolazione del personale e delle apparecchiature Ciascuna delle parti adotta le misure necessarie e si adopera, nel rispetto delle leggi vigenti nel territorio di ciascuna parte, al fine di agevolare l'entrata e l'uscita dal territorio del personale, del materiale, delle informazioni e delle apparecchiature impie- gati in attività di cooperazione individuate dalle parti in confor- mità del presente accordo. Articolo 9 Divulgazione e utilizzazione di informazioni intellettuale la divulgazione e l'uso di Per quanto riguarda la titolarità, sorta nel la proprietà informazioni nonché contesto della partecipazione a progetti comunitari di RST, gli organismi di ricerca aventi sede in Cina, che partecipano a progetti comunitari di RST, sono tenuti ad osservare le norme sulla diffusione dei ricerca derivanti da risultati della programmi specifici comunitari di RST e le disposizioni dell'al- legato al presente accordo. Per quanto riguarda la titolarità, la divulgazione e l'uso di informazioni nonché la proprietà intellettuale sorta nell'ambito della partecipazione ad attività di cooperazione, gli organismi di ricerca aventi sede nella Comunità, che partecipano a progetti cinesi di RST, hanno gli stessi diritti ed obblighi spet- tanti agli organismi di ricerca cinesi, fermo restando l'obbligo di osservare le disposizioni dell'allegato al presente accordo. L'allegato sulla proprietà intellettuale forma parte integrante del presente accordo. Articolo 10 Ambito d'applicazione territoriale intraprendere attività di coopera- fatta salva la possibilità di zione in alto mare, nello spazio atmosferico, o in territori di paesi terzi, conformemente al diritto internazionale. Articolo 11 Entrata in vigore, denuncia e controversie composizione delle a) Il presente accordo entra in vigore alla data in cui entrambe le parti si sono notificate per iscritto l'avvenuto espleta- mento delle procedure previste dai rispettivi ordinamenti per l'entrata in vigore dell'accordo. b) Il presente accordo è concluso per un periodo iniziale di cinque anni e può essere prorogato su accordo delle parti (proroga tacita) dopo una valutazione effettuata nel penul- timo anno di ogni quinquennio. c) L'accordo può essere consensualmente modificato dalle parti. Le modificazioni entrano in vigore alla data in cui entrambe le parti si sono notificate per iscritto l'avvenuto espletamento delle procedure previste dai rispettivi ordina- menti per la modificazione dell'accordo. d) Il presente accordo può essere denunciato in qualsiasi momento da ciascuna delle parti con preavviso scritto di sei mesi. La cessazione o la denuncia del presente accordo lasciano impregiudicati la validità e la durata dei contratti stipulati nel suo contesto, nonché i diritti e gli obblighi attribuiti a norma dell'allegato. Il presente accordo si applica nei territori in cui è applicabile il trattato che istituisce la Comunità europea, alle condizioni da esso indicate, e nel territorio della Repubblica popolare cinese, e) Qualsiasi questione o controversia relativa all'interpreta- zione o all'attuazione del presente accordo sarà composta consensualmente tra le parti. In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo. Fatto a Bruxelles, il 22 dicembre 1999, in duplice copia, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese, tedesca e cinese, ciascun testo facente ugualmente fede. Per il Consiglio dell'Unione europea Per il Governo della Repubblica popolare cinese 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/43 ALLEGATO PROPRIETÀ INTELLETTUALE I diritti di proprietà intellettuale sorti o conferiti in virtù del presente accordo sono attribuiti secondo le disposizioni del presente allegato. I. Applicabilità Il presente allegato si applica alla ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo, salvo che sia diversamente convenuto tra le parti. II. Titolarità, attribuzione ed esercizio dei diritti 1. Agli effetti del presente allegato, la definizione di «proprietà intellettuale» è quella data dall'articolo 2, lettera c), dell'accordo. 2. Il presente allegato disciplina l'attribuzione dei diritti, degli interessi e delle royalties alle parti e ai partecipanti. Ciascuna delle parti provvede affinché l'altra parte e i partecipanti dell'altra parte ottengano i diritti di proprietà intellettuale loro spettanti a norma del presente allegato. Il presente allegato non modifica né pregiudica altrimenti la ripartizione di diritti, interessi e royalties tra una parte e i suoi cittadini che è disciplinata dalle norme e procedure previste dall'ordinamento di ciascuna parte. 3. Le parti si attengono inoltre ai seguenti principi che devono essere riportati nei contratti conclusi in base al presente accordo: a) protezione effettiva dei diritti di proprietà intellettuale. Ciascuna parte si impegna a notificare all'altra e/o ad assicurare che i propri partecipanti notifichino alle proprie controparti entro un termine ragionevole qualunque diritto di proprietà intellettuale sorto nel contesto del presente accordo e a provvedere tempestivamente alla protezione di tale diritto. b) Sfruttamento effettivo dei risultati, tenendo conto dei contributi delle parti e dei loro partecipanti. c) Trattamento non discriminatorio dei partecipanti dell'altra parte rispetto al trattamento accordato ai propri partecipanti. d) Protezione delle informazioni commerciali riservate. 4. I partecipanti elaborano congiuntamente un piano di gestione della tecnologia che determina la titolarità e l'uso, inclusa la pubblicazione, delle informazioni e delle invenzioni od opere oggetto di proprietà intellettuale che dovessero essere create nell'ambito della ricerca congiunta. Il piano di gestione della tecnologia deve essere approvato dal dipartimento o agenzia che eroga i fondi della parte finanziatrice della ricerca, prima della conclusione dei contratti specifici di cooperazione nelle attività di ricerca e sviluppo, ai quali deve essere allegato. Il piano di gestione della tecnologia deve essere elaborato nell'osservanza della legislazione vigente in ciascuna delle parti, tenendo conto delle finalità della ricerca congiunta, del relativo finanziamento e degli altri contributi delle parti e dei partecipanti, della convenienza di stabilire un regime di licenze territoriali o per campi di applicazione, del trasferimento di dati, beni o servizi soggetti a controlli di esportazione, dei requisiti prescritti dalle leggi applicabili e di ogni altro fattore che i partecipanti ritengano rilevante. Il piano di gestione della tecnologia definisce anche i diritti e gli obblighi in materia di proprietà intellettuale per quanto riguarda le ricerche condotte da ricercatori ospiti (cioè ricercatori che non provengono dalle parti né sono partecipanti). Il piano di gestione della tecnologia è un accordo specifico sottoscritto dai partecipanti al fine di regolare l'attuazione della ricerca congiunta ed i rispettivi diritti ed obblighi. Normalmente, per quanto riguarda la proprietà intellettuale il piano di gestione della tecnologia disciplina, tra l'altro, i seguenti aspetti: la titolarità, la tutela e l'oggetto dei diritti di utilizzazione a fini di ricerca e sviluppo, di sfruttamento e di divulgazione, inclusa la pubblicazione in comune, i diritti e gli obblighi dei ricercatori ospiti e le. procedure di composizione delle controversie. Il piano di gestione della tecnologia può definire anche il regime delle informazioni preliminari o di base, delle licenze e degli elaborati. 5. Se nel corso della ricerca congiunta sono ottenute informazioni o sorgono diritti di proprietà intellettuale non contemplati dal piano di gestione della tecnologia, la titolarità di tali informazioni o diritti è attribuita, con il consenso di entrambe le parti, in conformità dei principi stabiliti dal piano di gestione della tecnologia. In caso di disaccordo, la titolarità di tali informazioni o diritti spetta in comune a tutti i partecipanti alla ricerca congiunta che ha dato origine alle informazioni o ai diritti. Ciascun partecipante a cui si applica la presente disposizione ha diritto di sfruttare economicamente tali informazioni e diritti di proprietà intellettuale senza limiti geografici. 6. Ciascuna parte provvede affinché siano attribuiti all'altra parte ed ai partecipanti di questa i diritti di proprietà intellettuale loro spettanti in virtù del presente accordo. L 6/44 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 1. 2000 7. Compatibilmente con il mantenimento della concorrenza nei settori in cui opererà il presente accordo, ciascuna parte fa il possibile per assicurare che i diritti acquistati in base al presente accordo e ai contratti stipulati nel suo contesto siano esercitati in modo da promuovere i) la divulgazione e l'utilizzazione delle informazioni create, rivelate o altrimenti rese disponibili ai sensi dell'accordo e ii) l'adozione e l'applicazione di norme tecniche internazionali. 8. La cessazione o la denuncia dell'accordo lasciano impregiudicati i diritti e gli obblighi attribuiti a norma del presente allegato. III. Opere oggetto di diritto d'autore e letteratura scientifica Ai diritti d'autore spettanti alle parti o ai partecipanti si applica la disciplina della convenzione di Berna (atto di Parigi 1971). II diritto d'autore può avere per oggetto soltanto espressioni e non idee, procedure, metodi operativi o concetti matematici in quanto tali. Le limitazioni o le deroghe ai diritti di esclusiva sono ammesse solo in casi speciali e non possono impedire il normale sfruttamento dell'opera né pregiudicare la posizione del titolare del diritto. Salvo diverse disposizioni del piano di gestione della tecnologia e quanto previsto alla sezione II, i risultati della ricerca sono pubblicati in comune dalle parti o dai partecipanti alla ricerca congiunta. Fermo restando tale principio generale, si applicano le seguenti disposizioni: 1) In caso di pubblicazione ad opera di una parte o di un organismo pubblico di una parte di riviste, articoli, relazioni o libri di carattere scientifico o tecnico, inclusi video o software, che siano frutto di una ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo, l'altra parte ha diritto di ottenere una licenza non esclusiva, irrevocabile, a titolo gratuito e valida in tutti i paesi, che le consenta di tradurre, riprodurre, adattare, trasmettere e distribuire al pubblico tali opere. 2) Le parti assicurano che le opere di dell'accordo e pubblicate da editori letteratura scientifica frutto di una ricerca congiunta condotta ai sensi indipendenti abbiano la più ampia diffusione possibile. 3) Ogni riproduzione destinata al pubblico di un'opera tutelata da diritto d'autore, prodotta a norma delle presenti disposizioni deve indicare i nomi degli autori dell'opera, salvo quelli che espressamente richiedano di non essere citati. Deve inoltre contenere una menzione chiara e visibile del contributo delle parti alla cooperazione. IV. Invenzioni, scoperte ed altri ritrovati scientifici e tecnologici Le invenzioni, le scoperte ed altri ritrovati scientifici e tecnologici creati nell'ambito di attività di cooperazione svolte direttamente dalle parti sono di proprietà delle parti stesse, salvo diverso accordo tra le parti. V. Informazioni esclusive A. Informazioni esclusive documentali 1. Ciascuna delle parti e, se del caso, le agenzie e i partecipanti di questa devono indicare quanto prima possibile, preferibilmente nel piano di gestione della tecnologia, le informazioni esclusive che esse intendono mantenere segrete con riferimento all'accordo, sulla base, tra l'altro, dei seguenti criteri: a) segretezza delle informazioni, nel senso che non deve trattarsi di informazioni già note o conoscibili con leciti da esperti del settore nella loro individualità o nell'esatta configurazione o insieme degli mezzi elementi che le compongono, b) valore economico effettivo o potenziale delle informazioni in virtù della loro segretezza, c) protezione precedente delle informazioni, nel senso che esse devono essere state oggetto delle precauzioni loro legittimo detentore per mantenerne la segretezza. richieste dalle circostanze e poste in essere dal Le parti e i loro partecipanti possono convenire in taluni casi che, salvo diversa indicazione, tutte o parte delle informazioni fornite, scambiate o create nel corso di una ricerca congiunta condotta ai sensi dell'accordo devono essere tenute segrete. 2. Ciascuna parte identifica o assicura che i propri partecipanti identifichino chiaramente le informazioni esclusive, per esempio mediante apposito timbro o menzione. Ciò vale anche per le riproduzioni, integrali o parziali, di dette informazioni. La parte che riceve informazioni esclusive ai sensi dell'accordo si impegna ad osservare l'obbligo del segreto. Tale obbligo cessa automaticamente quando le informazioni sono rese di pubblico dominio dal titolare. 3. Le informazioni esclusive comunicate a norma dell'accordo possono essere rivelate dalla parte che le riceve a propri funzionari e dipendenti e ad altri dipartimenti ed agenzie che le fanno capo, specificamente autorizzati ai fini della ricerca congiunta in corso, sempreché la rivelazione delle informazioni esclusive avvenga in base ad un contratto in cui è fatto obbligo di mantenerle segrete ed esse siano riconoscibili come tali, nella maniera sopra indicata. 11. 1. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 6/45 4. Previo consenso scritto della parte che fornisce le informazioni esclusive, la parte che riceve dette informazioni può divulgarle in maniera più ampia di quanto consentito ai sensi del punto 3. Le parti collaborano al fine di stabilire le procedure in base alle quali può essere chiesto ed ottenuto il consenso scritto per una più ampia divulgazione delle informazioni esclusive. Ciascuna parte si limiti consentiti dalla propria legislazione e dalle proprie politiche. impegna a rilasciare tale consenso nei B. Informazioni esclusive non documentali Alle informazioni esclusive non documentali e ad ogni altra informazione confidenziale fornita nel corso di seminari o altre riunioni indette ai sensi dell'accordo, nonché alle informazioni apprese attraverso il personale distaccato, loro partecipanti applicano le disposizioni previste dal presente accordo per le informazioni documentali, a condizione che i soggetti che ricevono tali informazioni esclusive, confidenziali o segrete siano resi edotti del carattere confidenziale o segreto delle informazioni all'atto della comunicazione delle stesse. l'uso di strutture o l'esecuzione di progetti congiunti, le parti ed i C. Controllo Ciascuna parte si impegna a controllare l'osservanza delle disposizioni dell'accordo per quanto riguarda l'obbligo di mantenere il segreto sulle informazioni esclusive. Se una delle parti si rende conto che non è in grado o che presumibilmente non sarà in grado di osservare le disposizioni sull'obbligo del segreto contenute nelle sezioni A e B, ne informa immediatamente l'altra parte. Le parti quindi si consultano per definire gli interventi del caso


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2827/98 av den 22 december 1998 om upphörande av fiske efter skarpsill med fartyg under dansk flagg

eurovoc_concepts:
Denmark
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing regulations
ship's flag

formats: html pdf print

text: 29. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 351/17 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2827/98 av den 22 december 1998 om upph(cid:148)rande av fiske efter skarpsill med fartyg under dansk flagg EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om inf(cid:148)rande av ett kontrollsystem f(cid:148)r den gemensamma fiskepolitiken (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2635/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 21. 3 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 45/98 av den 19 december 1997 om fastst(cid:132)llande, f(cid:148)r vissa fiskbest(cid:134)nd och grupper av fiskbest(cid:134)nd, av totala till(cid:134)tna f(cid:134)ngstm(cid:132)ngder f(cid:148)r (cid:134)r 1998 och av vissa villkor f(cid:148)r f(cid:134)ngsten (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2386/98 (4), f(cid:148)reskrivs kvoter f(cid:148)r skarp- sill f(cid:148)r 1998. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att best(cid:132)mmelserna f(cid:148)ljs vad g(cid:132)ller de kvantitativa begr(cid:132)nsningarna f(cid:148)r f(cid:134)ngster av best(cid:134)nd som omfattas av kvoter, m(cid:134)ste kommissionen fastst(cid:132)lla datum f(cid:148)r n(cid:132)r fartyg under en viss medlemsstats flagg skall anses ha utt(cid:148)mt den tilldelade kvoten. Enligt de uppgifter som kommissionen mottagit har de f(cid:134)ngster av skarpsill farvattnen i ICES-omr(cid:134)de II a (EG-zon) och IV (EG-zon) som gjorts av fartyg under dansk flagg eller som (cid:132)r registrerade i Danmark uppn(cid:134)tt f(cid:148)r 1998. Danmark har den kvot som de tilldelats i f(cid:148)rbjudit fiske av detta best(cid:134)nd fr(cid:134)n och med den 25 november 1998. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att utg(cid:134) fr(cid:134)n detta datum. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 i F(cid:134)ngster av skarpsill farvattnen i ICES-omr(cid:134)de II a (EG-zon) och IV (EG-zon) som gjorts av fartyg under dansk flagg eller som (cid:132)r registrerade i Danmark skall anses ha utt(cid:148)mt den kvot som tilldelats Danmark f(cid:148)r 1998. i Fiske efter skarpsill farvattnen i ICES-omr(cid:134)de II a (EG-zon) och IV (EG-zon) som g(cid:148)rs av fartyg under dansk flagg eller som (cid:132)r registrerade i Danmark skall vara f(cid:148)rbjudet, liksom beh(cid:134)llande ombord, omlastning och landning av s(cid:134)dant best(cid:134)nd som f(cid:134)ngats av dessa fartyg efter denna f(cid:148)rordnings till(cid:132)mpningsdatum. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 25 november 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 22 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Emma BONINO Ledamot av kommissionen (1) EGT L 261, 20. 10. 1993, s. 1. (2) EGT L 356, 31. 12. 1997, s. 14. (3) EGT L 12, 19. 1. 1998, s. 1. (4) EGT L 297, 6. 11. 1998, s. 2


title: Κατευθυντήρια γραμμή της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας της 22ας Δεκεμβρίου 1998 σχετικά με τους κοινούς κανόνες και τα ελάχιστα πρότυπα για την προστασία του εμπιστευτικού χαρακτήρα των ατομικών στατιστικών πληροφοριών που συλλέγει η Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα με τη συνδρομή των Εθνικών Κεντρικών Τραπεζών (ΕΚΤ/1998/NP28)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
central bank
confidentiality
data collection
statistics

formats: html print


title: Regulamento (CE) nº 2783/98 da Comissão de 22 de Dezembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1524/98 que fixa as regras de execução relativas às medidas específicas decididas a favor dos departamentos franceses ultramarinos nos sectores das frutas e produtos hortícolas, das plantas e das flores e determina a estimativa de abastecimento para 1999

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
floriculture
fresh fruit
fresh vegetable
production aid
supply balance sheet

text: 23. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 347/17 REGULAMENTO (CE) Nº 2783/98 DA COMISS(cid:212)O de 22 de Dezembro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1524/98 que fixa as regras de execu(cid:135)(cid:209)o relativas (cid:133)s medidas espec(cid:146)ficas decididas a favor dos departamentos franceses ultrama- rinos nos sectores das frutas e produtos hort(cid:146)colas, das plantas e das flores e determina a estimativa de abastecimento para 1999 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3763/91 do Conselho, de 16 de Dezembro de 1991, que estabelece medidas espec(cid:146)ficas relativas a determinados produtos agr(cid:146)colas a favor dos departamentos franceses ultrama- rinos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2598/95 (2), e, nomeadamente, o nº 6 do seu artigo 2º, Considerando que as normas de execu(cid:135)(cid:209)o comuns do regime espec(cid:146)fico de abastecimento dos DU em certos produtos agr(cid:146)colas foram estabelecidas pelo Regulamento (CEE) nº 131/92 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1736/96 (4), e que o Regulamento (CE) nº 1524/98 da Comiss(cid:209)o (5) esta- beleceu as regras de execu(cid:135)(cid:209)o complementares do regime de abastecimento em frutos e produtos hort(cid:146)colas transfor- mados, assim como a estimativa de abastecimento que fixa as quantidades que podem beneficiar do regime espe- c(cid:146)fico de abastecimento para o per(cid:146)odo de 1 de Julho a 31 de Dezembro de 1998; Considerando que as quantidades de produtos que benefi- ciam do regime espec(cid:146)fico de abastecimento s(cid:209)o determi- nadas no quadro de estimativas de abastecimento estabe- lecidas periodicamente e revis(cid:146)veis em fun(cid:135)(cid:209)o das necessi- dades essenciais dos mercados e tomando em conside- ra(cid:135)(cid:209)o as produ(cid:135)(cid:210)es locais e as correntes de trocas comer- ciais tradicionais e que as necessidades do mercado dos DU para 1999 conduzem ao estabelecimento da estima- tiva de abastecimento constante do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Produtos Transformados (cid:133) Base de Frutos e Produtos Hort(cid:146)colas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A parte A do anexo I do Regulamento (CE) nº 1524/98 (cid:130) substitu(cid:146)da pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Janeiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Dezembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 356 de 24. 2. 1991, p. 1. (2) JO L 267 de 9. 11. 1995, p. 1. (3) JO L 15 de 22. 1. 1992, p. 13. (4) JO L 225 de 6. 9. 1996, p. 3. (5) JO L 201 de 17. 7. 1998, p. 29. L 347/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 12. 98 ANEXO «Parte A: Estimativa de abastecimento dos DU em produtos dos sectores das frutas e dos produtos hort(cid:146)colas transformados para o per(cid:146)odo de 1 de Janeiro a 31 de Dezembro de 1999 Grupos de produtos C(cid:155)digos NC Produtos A B C D ex 2007 91 ex 2007 99 ex 2008 30 ex 2008 40 ex 2008 50 ex 2008 60 ex 2008 70 ex 2008 80 ex 2008 92 ex 2008 99 ex 2009 11 11 ex 2009 11 19 ex 2009 19 11 ex 2009 19 19 ex 2009 20 11 ex 2009 20 19 ex 2009 60 11 ex 2009 60 19 ex 2009 60 51 ex 2009 60 71 ex 2009 70 11 ex 2009 70 19 ex 2009 80 11 ex 2009 80 19 ex 2009 80 35 ex 2009 80 38 Pur(cid:130)s de frutas, obtidos por cozimento, com ou sem adi(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car ou de outros edulcorantes, para transforma(cid:135)(cid:209)o Citrinos Outros, com excep(cid:135)(cid:209)o de frutas tropicais Polpas de frutas, preparadas ou conservadas de outro modo, com ou sem adi(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car ou de outros edulcorantes ou de (cid:145)lcool, n(cid:209)o especificadas nem compreendidas noutras posi(cid:135)(cid:210)es, para transforma(cid:135)(cid:209)o Citrinos P(cid:136)ras Damascos Cerejas P(cid:136)ssegos Morangos Misturas, com excep(cid:135)(cid:209)o de frutas tropicais Outros, com excep(cid:135)(cid:209)o de frutas tropicais Sumos concentrados de frutas (inclu(cid:146)dos os mostos de uvas) n(cid:209)o fermentados, sem adi(cid:135)(cid:209)o de (cid:145)lcool, com ou sem adi(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car ou de outros edulcorantes, para transforma(cid:135)(cid:209)o: Sumo de laranja Sumo de toranja Sumo de uva Sumo de ma(cid:135)(cid:209) Sumo de p(cid:136)ra Sumo de qualquer outro fruto, com excep(cid:135)(cid:209)o das frutas tropicais Quantidades (toneladas) 100 1 500 1 000 1 300 ex 2009 90 11 Misturas de sumo de ma(cid:135)(cid:209) e de sumo de p(cid:136)ra ex 2009 90 19 ex 2009 90 21 Outras misturas, com excep(cid:135)(cid:209)o das frutas tropicais ex 2009 90 29 Total 3 900»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3832/98 του Paul RUEBIG προς την Επ τροπή. Επιπτώσεις των διεθνών οικονομικών αναταραχών στην ευρωπαiκή αγορά χάλυβα - τομέας βασικής εκπαίδευσης και μετεκπαίδευσης

eurovoc_concepts:
competitiveness
economic recession
import policy
in-service training
iron and steel industry
production improvement
protectionism
steel
technical education
vocational training


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi ranskalle kuuluvien alueiden Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten rahapoliittisista järjestelyistä

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
Mayotte
Saint Pierre and Miquelon
single monetary policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ***** ** +* Bryssel, 22. 12. 1998 KOM(1998) 801 lopullinen 98/0364(CNB) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Ranskalle kuuluvien alueiden Saint-Pierre-et-Miquelonin. ja Mayotten rahapoliittisista järjestelyistä (komission esittämä) Ehdotus: Neuvoston päätös Ranskalle kuuluvien alueiden Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten rahapoliittisista järjestelyistä PERUSTELUT Euro korvaa sen käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuutat 1 päivänä tammikuuta 1999. Valtion- ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto vahvisti 3 päivänä toukokuuta 1998, että Ranska täyttää yhtenäisvaluutan 1 päivänä tammikuuta 1999 tapahtuvan käyttöönoton välttämättömät edellytykset; sen vuoksi euro korvaa Ranskan frangin mainitusta päivästä alkaen. Komissio esittää luonnoksen Ranskalle osoitettavaksi neuvoston päätökseksi, jolla turvataan se, että eurosta tulee myös niiden Ranskalle kuuluvien alueiden valuutta, jotka eivät kuulu Euroopan yhteisöön. I. Yleisiä huomioita Saint-Pierre-et-Miquelon ja Mayotte ovat Ranskalle kuuluvia alueita (collectivités territoriales). Ne eivät kuulu Euroopan yhteisöön. Ilman eri toimenpiteitä euroalueen raha-asioita koskeva lainsäädäntö ja muut talous- ja rahaliittoon liittyvät yhteisön säännöt eivät koske näitä alueita. Saini-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten valuutta on nykyisin Ranskan frangi, ja Ranskan liikkeeseen laskemilla seteleillä ja metallirahoilla on niissä laillisen maksuvälineen asema. Setelit ja metallirahat laskee kummallakin alueella liikkeeseen IEDOM (Institut d'Emission des Départements d'Outre-Mer) (Mayottessa 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen). ja määrää vähimmäisvarantovaatimukset (varantovaatimukset toistaiseksi vain Saint-Pierre-et- Miquelonissa). jälleenrahoitusjärjestelyjä tarjoaa myös IEDOM Perustamissopimuksessa ei määritellä Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa sovellettavia rahapoliittisia järjestelyjä. Yhteisöllä on 1 päivästä tammikuuta 1999 yksinomainen toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttaa koskevissa asioissa euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa. On tarpeen, että neuvosto määrittelee Ranskalle osoitettavassa päätöksessä, millaisia valuuttajärjestelyjä näillä Ranskalle kuuluvilla alueilla tulee soveltaa. Perustamissopimuksen 109 1 artiklan 4 kohta on tälle päätökselle soveltuva oikeusperusta. Siinä määrätään, että neuvosto toteuttaa myös muut toimenpiteet (muuntokurssien määräämisen lisäksi), jotka ovat tarpeen otettaessa euro nopeasti käyttöön näiden jäsenvaltioiden yhtenäisvaluuttana. Tällä päätösehdotuksella pyritään turvaamaan se, että Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa käytetään edelleen samaa valuuttaa kuin Ranskassa. Sen vuoksi ehdotetaan, että eurosta tulee myös Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten valuutta ja että Ranska myöntää Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille seteleille ja metallirahoille laillisen maksuvälineen aseman näillä alueilla. Lisäksi Euroopan keskuspankki ja Ranskan keskuspankki suorittavat näillä alueilla Euroopan keskuspankkijärjestelmän tehtävät, jotka on määritelty EKP:n ja EKPJ:n perussäännöissä. Euroalueen rahapolitiikan yhtenäisyyden ja tällä alueella sijaitsevien rahoituslaitosten tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi Ranskaa pyydetään varmistamaan, että myös Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa sovelletaan talous-ja rahaliiton sujuvan toiminnan kannalta tarpeellisia yhteisön lainsäädännön osia nyt ja tulevaisuudessa. II. Artiklakohtaiset huomautukset 1 artikla Artiklassa määrätään, että Ranska ottaa euron käyttöön näillä kahdella alueella. Saint- Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa käyttöön otettavalla eurolla on kaikki euron tunnuspiirteet; erityisesti se jakaantuu sataan senttiin ja siirtymäkauden aikana kansallisiin valuuttayksiköihin asetuksessa (EY) N:o 974/98 säädetyllä tavalla. 2 artikla Artiklassa käsitellään maksuvälineen oikeudellista asemaa. Artiklassa Ranska velvoitetaan varmistamaan, että sama maksuväline kuin Ranskassa on laillinen Saint- Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa. Ensimmäinen ja toinen kohta ilmentävät laillisen maksuvälineen erilaista asemaa euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ennen vuoden 2001 alkua ja sen jälkeen. 3 artikla Artiklassa todetaan, että Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit, jotka tarjoavat kyseisillä kahdella alueella sijaitseville rahoituslaitoksille jälleenrahoitusta, noudattavat näin tehdessään EKPJ:n rahapoliittisia tehtäviä ja toimintoja koskevia sääntöjä; tämä koskee myös EKPJ:n perussäännössä olevia setelien liikkeeseenlaskuun liittyviä määräyksiä. Kansallinen keskuspankki, joka toteuttaa toimenpiteitä kyseisillä kahdella alueella, on tavallisesti Ranskan keskuspankki. tehtävää, Ranska uudistaa Institut d'Emission des Départements d'Outre Merin (IEDOMin) asemaa keskuspankkijärjestelmälle ja perustamissopimuksessa määrättyjen Institut d'Emission d'Outre Merin (IEOM) tehtävät Mayottessa lakkaavat 1 päivänä tammikuuta 1999. tehtävien kanssa yhteensopiviksi. Euroopan saadaan jotta ne 4 artikla Artiklassa Ranska velvoitetaan varmistamaan, että kaikkia nykyisiä tai tulevia yhteisön lakeja, jotka ovat tarpeen talous- ja rahaliiton toiminnalle, sovelletaan näillä kahdella alueella. Näin toimiessaan Ranskan on kuultava komissiota ja Euroopan keskuspankkia. Kyseisiä lainsäädännön alueita ovat erityisesti eurosta annetut kaksi asetusta, N:o 1103/97 ja 974/98, Euroopan keskuspankin antama lainsäädäntö sekä kaikki muut talous- ja rahaliiton toiminnalle tarpeelliset lait. 5 artikla Artiklassa todetaan, että päätös tulee voimaan 1 päivästä tammikuuta 1999, jolloin toimivalta rahapoliittisissaja valuutta-asioissa siirtyy yhteisölle ja euro korvaa Ranskan frangin. 6 artikla Artiklassa todetaan, että päätös on osoitettu Ranskalle. Ehdotus: Neuvoston päätös [], tehty , Ranskalle kuuluvien alueiden Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten rahapoliittisista järjestelyistä Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 109 1 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon, sekä katsoo, että euro korvaa 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ( 1 ) 974/98 i mukaan 1 päivästä tammikuuta 1999 jokaisen euroalueeseen osallistuvan jäsenvaltion valuutan muuntokurssiin, yhteisöllä on euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa toimivalta rahapoliittisissa (2) ja valuuttakurssia koskevissa asioissa samasta päivästä alkaen, (3) euro korvaa Ranskan frangin 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen, (4) Ranskalle kuuluvat alueet (collectivités territoriales) Saint-Pierre-et-Miquelon ja Mayotte ovat kiinteä osa Ranskaa; ne eivät kuitenkaan kuulu Euroopan yhteisöön; Saint- Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten rahapoliittisia järjestelyjä ei määritellä perustamissopimuksessa; niiden rahapoliittisia järjestelyjä on tarpeen selkiinnyttää; näillä alueilla pitäisi olla sama valuutta kuin Ranskalla, Institut d'Emission des Départements d'Outre Mer (IEDOM) laskee liikkeeseen (5) Ranskan frangin määräiset setelit ja metallirahat Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen Mayottessa; näillä alueilla sijaitsevat rahoituslaitokset voivat käyttää IEDOMin Ranskan frangin määräisiä jälleenrahoitusjärjestelyjä; Ranska aikoo uudistaa ajoissa IEDOMin aseman ja tehtävät, jotta ne olisivat yhteensopivat perustamissopimuksen pöytäkirjassa N:o 3 Euroopan keskuspankkijärjestelmälle määrättyjen tehtävien kanssa, eurosta tulee näiden alueiden valuutta; Ranskan on annettava Ranskan frangin (6) seteleille ja metallirahoille ja Euroopan keslmspankkijärjestelmän ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen asema, EYVLL 139, 11. 5. 1998, s. l. h Euroopan keskuspankkijärjestelmä määrittelee ja panee täytäntöön 1 päivästä (7) tammikuuta 1999 alkaen yhteisön rahapolitiikan; Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat toteuttaa kaikkia pankkitapahtumia kolmansissa maissa sijaitseviin rahoituslaitoksiin nähden; ne voivat toteuttaa näitä pankkitapahtumia myös sellaisilla jäsenvaltion alueilla, jotka eivät kuulu yhteisöön; niiden tulee käyttää tätä toimivaltaa suhteessa näihin alueisiin; Euroopan keskuspankkijärjestelmän rahapolitiikan yhtenäisyyden ja euroalueella sijaitsevien rahoituslaitosten tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi on asianmukaista, että Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa sovelletaan niitä yhteisön lainsäädännön nykyisiä ja tulevia osia, jotka ovat tarpeen talous- ja rahaliiton toiminnalle, Ranskan on määriteltävä Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten rahapoliittiset (8) järjestelyt kansallisella lainsäädännöllä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Saint-Pierre-et-Miquelonin ja Mayotten valuutta on euro. 1 artikla 2 artikla Ranska antaa edelleen laillisen maksuvälineen aseman Ranskan frangin 1. määräisille seteleille ja metallirahoille Saint-Pierre-et-Miqueloninissaja Mayottessa enintään 30 päivään kesäkuuta 2002. Ranska antaa Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa laillisen maksuvälineen 2. aseman euroseteleille ja-metallirahoille 1 päivästä tammikuuta 2002. 3 artikla keskuspankki suorittavat Euroopan Euroopan keskuspankkijärjestelmälle kuuluvat tehtävät ja toimet Saint-Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön IV luvussa ja 16 artiklassa määrätyllä tavalla. keskuspankit kansalliset ja 4 artikla Ranska pitää komissiota ja Euroopan keskuspankkia kuullen huolen siitä, että Saint- Pierre-et-Miquelonissa ja Mayottessa sovelletaan niitä yhteisön lainsäädännön osia, jotka ovat tai tulevat olemaan tarpeen talous- ja rahaliiton toiminnan kannalta. fämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Ranskalle. 6 artikla Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ISSN 1024-4492 KOM(98) 801 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 02 01 10 Luettelonumero : CB-CO-98-809-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2831/98 tat-22 ta’ Diċembru 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1503/96 dwar ir-regoli dettaljati għall-applikazzjoni Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3072/95 dwar id-dazji ta’ importazzjoni fuq ir-ross

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
product quality
rice
third country

text: 248 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 31998R2831 29. 12. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 351/25 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 2831/98 tat-22 ta’ Diċembru 1998 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1503/96 dwar ir-regoli dettaljati għall-applikazzjoni Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3072/95 dwar id-dazji ta’ importazzjoni fuq ir-ross IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat Ewropej, it-Trattat li jistabbilixxi il-Komunitajiet Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3072/95 tat-22 ta’ Diċembru 1995 fuq l-organizzazzjoni komuni tas-suq tar-ross (1), kif (KE) Nru 2072/98 (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 11(4) tiegħu, l-aħħar emendat bir-Regolament l-perjodu ta’ prova għas-sistema kumulattiva ta’ rkuprar Billi (CRS) biex jiġu stabiliti id-dazji sħaħ ta’ importazzjoni fuq ross bil-ħliefa li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1006 20 imwaqqaf bir- Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 703/97 (3), kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 1470/98 (4), jagħlaq fil-31 ta’ Diċembru 1998; billi l-evalwazzjoni tas-sistema esegwita skond l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 703/97 tissuġġerixxi li m’għandux jiġi estiż ‘l hinn minn dik id-data; Billi, meta jiġi biex ikun iffissat il-prezz rappreżentattiv tar-ross Indika bil-ħliefa fis-suq ta’ il-kondizzjonijiet ekonomiċi kurrenti jiġġustifikaw żieda fil-prezzijiet irrikordjati l-Istati Uniti, għall-kwalitajiet ta’ referenza elenkati fl-Anness li jinsab mar- Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 1503/96 (5), kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) No 1403/97 (6); billi din iż-żieda tista’ tiġi stmata f’kull żmien mill-Kummissjoni; billi dak ir- Regolament għandu għalhekk jiġi emendat; l-Kumitat ta’ Ġestjoni għaċ-Ċereali ma tax opinjoni fil- Billi limitu ta’ żmien iffissat mill-President, ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 L-Anness I li jinsab mar-Regolament (KE) Nru 1503/96 huwa mibdul bl-Anness li jinsab ma’ dan ir-Regolament. Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum li jiġi wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fit-22 ta’ Diċembru 1998. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 329, tat-30. 12. 1995, p. 18. (2) ĠU L 265, tat-30. 9. 1998, p. 4. (3) ĠU L 104, tat-22. 4. 1997, p. 12. (4) ĠU L 194, ta’ l-10. 7. 1998, p. 5. (5) ĠU L 189, tat-30. 7. 1996, p. 71. (6) ĠU L 194, tat-23. 7. 1997, p. 2. 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 249 ANNESS “ANNESS I Ross Indika Ross Japonica Bil-qoxra Midħun Bil-qoxra Midħun Kodifika CN 10062017 10062098 Kwalitàta' renza refe- tawwali Ross 2/4/73 (2) Ross imsaħħan 1/4/88 (2) tawwali 10063027 10063048 10063067 10063098 1006 20 barra minn 1006 20 17 1006 20 98 1006 30 barra minn 1006 30 27 1006 30 48 1006 30 67 1006 30 98 US Thai 100 % B US Gulf medium grain (3) US Oriġini Stage (1) USA cif loose ARAG Tajlandja USA cif loose ARAG cif loose ARAG USA cif loose ARAG (1) Cif ARAG: kwotazzjoni għall-portijiet fil-Baħar tat-Tramuntana (Antwerp, Rotterdam, Amsterdam, Ghent). (2) (3) Fin-nuqqas ta' din il-kwalità, jistgħu jintużaw kwalitajiet oħra ta' ross tat-tip japonica. ” Il-prezzijiet li jirrelataw ma' dawn iż-żewġ kwalitajiet ta' referenza huma miżjuda bi 8 %


title: Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Folkerepublikken Kina

text: L 6/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Folkerepublikken Kina AFTALE DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«, på den ene side, og REGERINGEN FOR FOLKEREPUBLIKKEN KINA på den anden side, i det følgende benævnt »parterne«, SOM TAGER aftalen af 1985 om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem Folkerepublikken Kina og Det Europæiske Økonomiske Fællesskab I BETRAGTNING; SOM TAGER I BETRAGTNING, hvor stor betydning videnskab og teknologi har for deres økonomiske og sociale udvikling; SOM TAGER det igangværende videnskabelige og teknologiske samarbejde mellem Fællesskabet og Kina I BETRAGT- NING; SOM TAGER I BETRAGTNING, at Fællesskabet og Kina gennemfører forsknings- og teknologiaktiviteter, herunder demonstrationsaktiviteter, på en række områder af fælles interesse, og at det vil være udbyttegivende for begge parter at deltage i hinandens forsknings- og udviklingsaktiviteter på gensidig basis; SOM ØNSKER at etablere et formelt grundlag for samarbejdet om videnskabelig og teknologisk forskning, der vil udvide og styrke samarbejdsaktiviteter på områder af fælles interesse og tilskynde til anvendelse af resultaterne af dette samarbejde til social og økonomisk gavn for parterne; SOM TAGER I BETRAGTNING, at denne aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde falder inden for rammerne af det overordnede samarbejde mellem Kina og Fællesskabet — ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: Artikel 1 Formål Parterne skal befordre, udvikle og lette samarbejdsaktiviteter mellem Fællesskabet og Kina på områder af fælles interesse, hvor de gennemfører videnskabelige og teknologiske forsk- nings- og udviklingsaktiviteter. Artikel 2 Definition I denne aftale forstås ved: a) »samarbejdsaktivitet«: en aktivitet, som parterne iværksætter eller støtter i medfør af denne aftale, herunder fælles forsk- ning b) »viden«: videnskabelige og tekniske data, forsknings- og udviklingsresultater eller -metoder, som er opstået ved fælles forskning, samt alle andre data, som deltagerne, herunder om fornødent parterne selv, anser for nødvendige i samar- bejdsaktiviteterne c) »intellektuel ejendomsret«: »intellektuel ejendomsret« som defineret i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfær- diget i Stockholm den 14. juli 1967 d) »fælles forskning«: forskning, teknologisk udvikling eller demonstrationsaktiviteter, der gennemføres med eller uden finansiel støtte fra den ene part eller fra begge parter, og som indebærer samarbejde mellem deltagere fra både Fælles- skabet og Kina, idet denne forskning skriftligt skal være defineret som fælles forskning af parterne eller disses viden- skabelige og teknologiske organisationer og styrelser, der står for gennemførelsen af de videnskabelige programmer. Såfremt kun den ene part stiller midler til rådighed, afgør denne part og deltagerne i det pågældende projekt, hvad der defineres som fælles forskning e) »deltager« eller »forskningsforetagende«: en fysisk eller juri- disk person, et forskningsinstitut eller enhver anden juridisk enhed eller virksomhed hjemmehørende i Fællesskabet eller i Kina, som deltager i en samarbejdsaktivitet, herunder parterne selv. Artikel 3 Principper Samarbejdet gennemføres på grundlag af følgende principper: a) gensidigt udbytte baseret på en generelt lige fordeling af fordele b) gensidig adgang til de aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling, som parterne hver især gennemfører c) behørig udveksling af viden, der kan få indflydelse på samarbejdsaktiviteter d) behørig beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Artikel 4 Samarbejdsområder Samarbejdet i medfør af denne aftale kan omfatte alle aktivi- teter vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demon- stration, i det følgende benævnt »FTU«, der indgår i første aktion under rammeprogrammet, jf. traktatens artikel 130 G, og alle lignende FTU-aktiviteter i Kina inden for tilsvarende videnskabelige og teknologiske områder. 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/41 Denne aftale berører ikke Kinas deltagelse som udviklingsland i Fællesskabets aktiviteter inden for forskning i udviklingens tjeneste. Artikel 5 Former for samarbejdsaktiviteter a) Med forbehold af gældende love, forskrifter og målsætninger befordrer parterne i videst muligt omfang deltageres medvirken i samarbejdsaktiviteter i henhold til denne aftale med det sigte at tilvejebringe sammenlignelige muligheder for deltagelse i hinandens videnskabelige og teknologiske forsknings- og udviklingsaktiviteter. b) Samarbejdsaktiviteterne kan antage følgende former: rammeprogrammets — kinesiske forskningsforetagenders deltagelse i FTU-aktivi- teter under aktion og gensidig deltagelse af forskningsforetagender fra Fælles- skabet i kinesiske projekter inden for tilsvarende FTU- områder. Deltagelsen er undergivet de for hver part gældende regler og procedurer første — fælles udførelse af FTU-projekter, der allerede er iværksat i henhold til de gældende procedurer i parternes respek- tive FTU-programmer — besøg og udveksling af forskere og tekniske eksperter — fælles afholdelse af videnskabelige seminarer, konfe- rencer, symposier og workshopper samt deltagelse af eksperter i disse aktiviteter — samordnede foranstaltninger — udveksling og fælles brug af udstyr og materialer — udveksling af viden om praksis, love, bekendtgørelser og programmer, der er relevante for samarbejdet i henhold til denne aftale — andre samarbejdsformer, som styringsudvalget måtte anbefale, og som anses for at være i overensstemmelse med begge parters målsætninger og procedurer. De fælles FTU-projekter gennemføres, når deltagerne har udarbejdet en teknologiforvaltningsplan, jf. bilaget til denne aftale. Artikel 6 Koordinering og fremme af samarbejdsaktiviteter a) Samarbejdsaktiviteter i henhold til denne aftale koordineres og fremmes på Kinas vegne af ministeriet for videnskab og teknologi og på Fællesskabets vegne af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, der optræder som eksekutiv- myndigheder. b) Eksekutivmyndighederne nedsætter et styringsudvalg for FTU-samarbejdet (i det følgende benævnt »styringsudvalg«), som skal forvalte denne aftale; udvalget skal bestå af lige mange officielle repræsentanter for hver part; det fastlægger selv sin forretningsorden. c) Styringsudvalget har bl. a. følgende opgaver: 1) at fremme og føre tilsyn med de forskellige samarbejds- aktiviteter, jf. artikel 4, samt de aktiviteter, der måtte gennemføres som led i FTU-samarbejdet i udviklingens tjeneste 2) i henhold til artikel 5, litra b), første led, at angive for det følgende år, hvilke af de potentielle FTU-samarbejdsom- råder eller delområder der er af fælles interesse og priori- teres højest i samarbejdet 3) i henhold til artikel 5, litra b), andet led, at stille forslag til begge parters forskere om, hvilke projekter der supplerer hinanden og bør grupperes til gensidig fordel 4) at fremsætte anbefalinger i henhold til artikel 5, litra b), syvende led 5) at rådgive parterne om, hvordan de kan styrke og forbedre samarbejdet i overensstemmelse med aftalens principper 6) at overvåge, om denne aftale fungerer effektivt 7) at aflægge en årlig rapport til parterne, hvori der gøres status over samarbejdet i henhold til denne aftale og redegøres for, hvilket niveau der er nået, samt hvor effektivt samarbejdet er. Denne rapport fremsendes til det fælles udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen af 1985 om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Kina. d) Styringsudvalget samles normalt hvert år, helst inden mødet i det fælles udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen af 1985 om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Folkere- publikken Kina, og efter en tidsplan, der aftales i fællesskab. Møderne holdes skiftevis i Fællesskabet og i Kina. Der kan afholdes ekstraordinære møder på anmodning af en af parterne. e) Styringsudvalgets direkte eller indirekte udgifter afholdes af den part, som de pågældende medlemmer tilhører. Dog afholdes andre udgifter end udgifter til rejse og ophold, som er direkte forbundet med styringsudvalgets møder, af værts- parten. Artikel 7 Finansiering a) Samarbejdsaktiviteterne er betinget af, at der er bevilget midler hertil, og de er underlagt parternes gældende love og bestemmelser, politik og programmer. Deltagernes udgifter i forbindelse med samarbejdsaktiviteterne medfører ikke over- førsel af midler fra den ene part til den anden. b) Hvis særlige samarbejdsordninger hos en part medfører, at der ydes finansiel støtte til deltagerne fra den anden part, skal sådanne tilskud og finansielle eller andre bidrag til støtte for samarbejdsaktiviteterne fritages for told og afgifter i overensstemmelse med de love og bestemmelser, der gælder for den enkelte parts område. L 6/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 Artikel 8 Adgang for personale og udstyr Artikel 10 Territorial anvendelse Inden for rammerne af de love og bestemmelser, der gælder for den enkelte parts område, tager hver part alle rimelige skridt og gør sit bedste for, at personer, materiel, data og udstyr, som har tilknytning til eller anvendes ved de samarbejdsaktiviteter, der er fastlagt af parterne i henhold til denne aftale, uhindret kan få adgang til, opholde sig på og forlade dens område. Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, og på de betingelser, der er fastsat i nævnte traktat, og på den anden side for Folkerepublikken Kinas område. Dette er ikke til hinder for gennemførelse af samarbejdsaktiviteter på det åbne hav, i det ydre rum eller på tredjelandes område i overensstemmelse med folkeretten. Artikel 11 Artikel 9 Ikrafttrædelse, opsigelse og bilæggelse af tvister Formidling og udnyttelse af viden Forskningsforetagender hjemmehørende i Kina, som deltager i Fællesskabets FTU-projekter, er med hensyn til ejendomsret, formidling og udnyttelse af viden og med hensyn til intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en sådan deltagelse, underlagt reglerne for formidling af forskningsresultater, der samt hidrører bestemmelserne i bilaget til denne aftale. fra Fællesskabets særprogrammer for FTU, Forskningsforetagender hjemmehørende i Fællesskabet, som deltager i kinesiske forskningsprojekter, har med hensyn til ejendomsret, formidling og udnyttelse af viden og med hensyn til intellektuel ejendomsret, der fremkommer som følge af en sådan deltagelse, samme rettigheder og pligter som kinesiske i forskningsforetagender og er underlagt bestemmelserne bilaget til denne aftale. Bilaget om intellektuel ejendomsret udgør en integrerende del af denne aftale. a) Denne aftale træder i kraft på den dag, hvor parterne skrift- ligt har meddelt hananden, at de har afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for aftalens ikrafttrædelse. b) Denne aftale indgås i første omgang for en periode på fem år og kan forlænges ved enighed mellem parterne (stiltiende forlængelse), idet den evalueres i løbet af det næstsidste år i hver femårsperiode. c) Denne aftale kan ændres efter aftale mellem parterne. Ændringer træder i kraft på den dag, hvor parterne skriftligt har meddelt hinanden, at de har afsluttet de interne proce- durer, som er nødvendige for en ændring af denne aftale. d) Denne aftale kan til enhver tid opsiges skriftligt af en af parterne med seks måneders varsel. Aftalens udløb eller opsigelse påvirker ikke gyldigheden eller varigheden af even- tuelle ordninger i henhold til aftalen eller eventuelle speci- fikke rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i henhold til bilaget. e) Alle spørgsmål eller tvister vedrørende fortolkningen eller gennemførelsen af denne aftale afgøres ved fælles overens- komst mellem parterne. Til bekræftelse heraf har undertegnede, der er behørigt bemyndiget dertil, underskrevet denne aftale. Udfærdiget i, Bruxelles den, 22. december 1998, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk, tysk og kinesisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. For Rådet for den Europæiske Union For regeringen for Folkerepublikken Kina 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/43 BILAG INTELLEKTUEL EJENDOMSRET Rettigheder til intellektuel ejendom, der frembringes eller stilles til rådighed i medfør af aftalen, tilkendes efter bestemmel- serne i dette bilag. I. Anvendelsesområde Dette bilag finder anvendelse på fælles forskning, der gennemføres i medfør af aftalen, medmindre parterne beslutter andet. II. Ejendomsret samt tildeling og udøvelse af rettigheder 1. I dette bilag gælder definitionen af »intellektuel ejendomsret« i aftalens artikel 2, litra c). 2. Dette bilag omhandler fordelingen af rettigheder og interesser mellem parterne og deres deltagere. Hver part og dennes deltagere sikrer, at den anden part og dens deltagere kan opnå de intellektuelle ejendomsrettigheder, som tilkendes i overensstemmelse med dette bilag. Dette bilag ændrer og berører i øvrigt ikke fordelingen af rettigheder, interesser og royalties mellem en part og dens statsborgere eller deltagere, idet dette spørgsmål afgøres i henhold til den pågældende parts gældende love og praksis. 3. Parterne følger nedenstående principper, der også bør fremgå af bestemmelserne i de kontrakter, der indgås: a) Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret. Parterne sikrer, at de og/eller deres deltagere inden for et rimeligt tidsrum underretter hinanden om intellektuel ejendom, der fremkommer i henhold til denne aftale eller gennemførelsesordninger hertil, og søger beskyttelse for sådan intellektuel ejendom inden for et rimeligt tidsrum. b) Effektiv udnyttelse af resultaterne, idet der tages hensyn til parternes og deres deltageres bidrag. c) Ikke-diskriminerende behandling af deltagere fra den anden part, set i forhold til den behandling ens egne deltagere får. d) Beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger. 4. Deltagerne udarbejder i fællesskab en teknologiforvaltningsplan for ejendomsret og anvendelse, herunder offentlig- gørelse, af viden og intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning. Teknologiforvaltningspla- nerne skal godkendes af den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indgås specifikke kontrakter om forsknings- og udviklingssamarbejde, og planerne vedlægges kontrakterne. Teknologiforvaltningsplanerne udarbejdes i overensstemmelse med de regler og bestemmelser, der gælder hos hver part, og under hensyntagen til målsætningerne for den fælles forskning, parternes og deltagernes forholdsmæssige finansielle eller andre bidrag, fordele og ulemper ved at tildele rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesområder, overførsel af data, varer og tjenesteydelser, der er underlagt eksportkontrol, krav i henhold til gældende love og andre faktorer, som parterne finder relevante. Rettigheder og forpligtelser, for så vidt angår intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere (dvs. forskere, der ikke er fra den pågældende part eller nogen af deltagerne), behandles også i de fælles teknologiforvalt- ningsplaner. Teknologiforvaltningsplanen er en særlig aftale, der indgås mellem deltagerne, om gennemførelsen af den fælles forskning og deltagernes respektive rettigheder og pligter. For så vidt angår intellektuel ejendomsret, vil teknologiforvaltningsplanen normalt omhandle bl. a. : ejendomsret, beskyttelse, ret forsknings- og udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle forgrunds- og baggrundsviden, videregivelse af rettigheder og forskningsresultater. til anvendelse til 5. Rettigheder til viden eller intellektuel ejendom, der frembringes som led i den fælles forskning, og som ikke er omhandlet i teknologiforvaltningsplanen, tildeles med parternes godkendelse efter de principper, der er opstillet i planen. I tilfælde af uenighed ejes sådan viden eller intellektuel ejendom i fællesskab af alle deltagere, der er involveret i den fælles forskning, som den pågældende viden eller intellektuelle ejendom er et resultat af. Hver deltager, der er omfattet af denne bestemmelse, tildeles retten til at udnytte sådan viden eller intellektuel ejendom til egne kommercielle formål uden geografiske begrænsninger. 6. Hver part sikrer, at den anden part og dens deltagere kan få de rettigheder til intellektuel ejendom, som tildeles dem i overensstemmelse med disse principper. L 6/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 1. 2000 7. Parterne fastholder konkurrencevilkår på de områder, der er berørt af aftalen, men bestræber sig samtidig på at sikre, at de rettigheder, der erhverves i henhold til denne aftale og ordninger i medfør heraf, udøves på en sådan måde, at det fremmer især i) formidling og anvendelse af viden, der er frembragt, frigivet eller på anden måde gjort tilgængelig som led i aftalen, og ii) vedtagelse og indførelse af internationale standarder. 8. Aftalens udløb eller opsigelse berører ikke rettigheder og forpligtelser i henhold til dette bilag. III. Ophavsretligt beskyttede værker og videnskabelig litteratur Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse med Bernerkonventionen (Paris- akten af 1971). Den ophavsretlige beskyttelse omfatter udtryksformer, men ikke idéer, procedurer, driftsmetoder eller matematiske begreber som sådanne. Der må kun fastsættes begrænsninger af eller undtagelser fra enerettigheder i visse særlige tilfælde, som ikke strider mod en normal udnyttelse af værket og ikke i urimelig grad er til skade for rettighedsindehaverens legitime interesser. Parterne eller deltagerne i den fælles forskning står sammen for offentliggørelsen af forskningsresultater, jf. dog afsnit II, medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen. Ud over denne generelle regel skal følgende procedurer overholdes: 1) I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver videnskabelige og tekniske tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger, herunder videoer og programmel på grundlag af fælles forskning i henhold til aftalen, tilfalder der den anden part en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt distribuere sådanne værker. 2) Parterne sikrer, at litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af fælles forskning i henhold til aftalen, og som er offentliggjort af uafhængige forlag, får videst mulig udbredelse. 3) Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der er omfattet af denne bestemmelse og distribueres offentligt, skal være forsynet med forfatternavn(e), medmindre forfatteren udtrykkeligt anmoder om ikke at blive nævnt ved navn. Desuden skal de klart og tydeligt omtale parternes fælles medvirken. IV. Opfindelser, opdagelser og andre tekniske og videnskabelige resultater Opfindelser, opdagelser og andre tekniske og videnskabelige resultater, der frembringes som led i samarbejdet mellem parterne selv, ejes af parterne, medmindre disse aftaler andet. V. Ikke-frigivet viden A. Ikke-frigivet viden i dokumentform 1. Parterne eller, hvor det er relevant, deres organer eller deltagere, fastlægger så tidligt som muligt og helst i teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden de fortsat ikke ønsker frigivet i forbindelse med aftalen, idet de bl. a. tager hensyn til følgende kriterier: a) den pågældende videns hemmelige karakter i den forstand, at den ikke som helhed eller i sin nøjagtige form eller sammenstilling af enkeltdele er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med lovlige midler for sagkyndige på området b) den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i kraft af dens hemmeligholdelse c) tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person, som lovligt sidder inde med denne viden, har taget skridt, der efter omstændighederne er rimelige, for at hemmeligholde den. Parterne og deres deltagere kan i visse tilfælde aftale, at dele af eller hele den viden, der udveksles eller frembringes som led i den fælles forskning i medfør af aftalen, ikke må frigives, medmindre andet fremgår. 2. Parterne sørger for, at deres deltagere tydeligt angiver, hvad der er ikke-frigivet viden, f. eks. ved en passende mærkning eller brugsindskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel eller delvis gengivelse af den pågældende viden. Når en part modtager ikke-frigivet viden i medfør af aftalen, skal den respektere denne videns beskyttede karakter. Dette krav bortfalder automatisk, når ejeren gør den pågældende viden alment tilgængelig. 3. Ikke-frigivet viden, som meddeles i medfør af aftalen, kan af den modtagende part videregives til personer inden for eller ansat af den modtagende part samt til andre berørte ministerier og styrelser hos den modtagende part, når disse har fået tilladelse hertil med specielt henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning, at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en aftale om fortrolighed, og at den som anført ovenfor let kan identificeres som sådan. 11. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/45 4. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed, kan den modta- gende part give sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts nationale praksis, love og bestemmelser. B. Ikke-frigivet viden, der ikke er i dokumentform Ikke-frigivet viden eller anden fortrolig viden, der ikke forelægges i dokumentform, men som stilles til rådighed på seminarer eller møder, der afholdes i henhold til aftalen, eller som er tilvejebragt gennem udstationering af personale, brug af faciliteter eller gennem fælles projekter, behandles af parterne og deres deltagere efter princip- perne for ikke-frigivet viden i dokumentform, dog forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller fortrolig eller beskyttet viden er blevet gjort opmærksom på denne videns fortrolige karakter på det tidspunkt, hvor den pågældende viden blev meddelt. C. Forvaltning af ikke-frigivet viden Parterne bestræber sig på at sikre, at ikke-frigivet viden, som de får stillet til rådighed i henhold til aftalen, forvaltes på den måde, som er fastlagt heri. Hvis en af parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i afsnit A og B, giver den omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der bør tages


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3821/98 von Concepció FERRER Beitritt Litauens zur Europäischen Union

eurovoc_concepts:
European Commission
Lithuania
accession to the European Union
report

text: C 325/30 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 12. 11. 1999 Einzelheiten der ESF-Programme für Katalonien (Zeitraum 1994/1999): Programm 940230ES2 Pluriregional (1994/96) 940233ES2 Ziel 2 (1994/96) 970230ES2 Pluriregional (1997/99) 970233ES2 Ziel 2 (1997/99) (EUR) 8 982 160 107 413 794 17 995 283 129 271 000 940311ES3 Pluriregional Instituto Nacional de Empleo (INEM) 256 415 540 Insgesamt Ziel 2 263 662 237 940312ES3 Pluriregional Ministerio de Educacion y Ciencia (MEC) y migraciones 940313ES3 Pluriregional 940314ES3 Pluriregional varios ministerios 940323ES3 Ziel 3 402 294 3 794 725 46 456 710 96 712 924 940401ES4 Ziel 4 940503ES5 Ziel 5b Insgesamt Ziel 3 403 782 193 133 801 800 23 850 154 Für weitere Einzelheiten über die Tätigkeiten des Europäischen Sozialfonds in Katalonien kann sich die Frau Abgeordnete an Joseph Ma. Puig I Vidal, Cap de Servei de Planificació I Ocupacional, Sepùlveda, 148-150, E-08011 Barcelona, Tel + 34 93 228 57 57, Fax + 34 93 228 57 38 wenden. Für Projekte, die im Rahmen anderer sozialpolitischer Haushaltslinien finanziert wurden, sind keine nach Regionen aufgeschlüsselten Informationen verfügbar. (1999/C 325/036) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3821/98 von Concepció Ferrer (PPE) an die Kommission (22. Dezember 1998) Betrifft: Beitritt Litauens zur Europäischen Union Ist der Kommission in Anbetracht der Tatsache, daß die von ihr verfaßten Bewertungsberichte über die im vergangenen Jahr in den beitrittswilligen Ländern erzielten Fortschritte zu dem Schluß gelangen, daß Lettland den Beitrittsprozeß Ende 1999 einleiten kann, jedoch Litauen seine Bemühungen um Erfüllung der Kriterien von Kopenhagen noch weiter fortsetzen muß, bewußt, welche wirtschaftlichen und politischen Konsequenzen die Tatsache haben kann, daß Litauen als einziges der drei baltischen Länder von diesem Prozeß aus- geschlossen bleibt, trotz der erzielten Fortschritte, die auch die Kommission anerkennt? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (19. Januar 1999) Bei der Ausarbeitung ihrer regelmäßigen Berichte über die Fortschritte der Beitrittsländer bei ihren Beitritts- vorbereitungen hielt sich die Kommission an die Schlußfolgerungen der Europäischen Räte von Luxemburg und Cardiff, nach denen die gleichen Kriterien für alle Beitrittsländer angewandt werden müssen. Der Europäische Rat von Wien bestätigte, daß jedes Land auch weiterhin anhand der eigenen Fortschritte beurteilt werden muß. Die Bewertungen der Kommission in ihrem regelmäßigen Bericht von 1998 über Litauen verbauen nicht die Möglichkeit, bereits Ende 1999 vorzuschlagen, die Beitrittsverhandlungen mit Litauen zu eröffnen. Dies wird jedoch vom Engagement Litauens abhängen, die im Evaluierungsbericht festgestellten Probleme schnell und effizient zu lösen


title: 299/1999/EKGS: Beschikking van de Commissie van 22 december 1998 betreffende steunmaatregelen van Duitsland ten behoeve van de kolenindustrie in 1999 [kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4569] (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
coal industry
financial aid

text: L 117/44 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 5. 1999 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 22 december 1998 betreffende steunmaatregelen van Duitsland ten behoeve van de kolenindustrie in 1999 (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4569) (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst) (1999/299/EGKS) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal, Gelet op Beschikking nr. 3632/93/EGKS van de Commissie van 28 december 1993 tot vaststelling van een communautaire regeling voor de steunmaatregelen van de lidstaten ten behoeve van de kolenindustrie (1), inzonder- heid op artikel 2, lid 1, en artikel 9, Gezien Beschikking 1999/270/EG van de Commissie van 2 december 1998 betreffende steunmaatregelen van Duitsland ten behoeve van de kolenindustrie in 1998 (2), Overwegende hetgeen volgt: I B¶ brieven van 25 september 1998, 2 december 1998 en 14 december 1998 heeft Duitsland de Commissie over- eenkomstig artikel 9, lid 1, van Beschikking nr. 3632/93/ EGKS kennis gegeven van de steunmaatregelen die het voornemens is voor het jaar 1999 ten behoeve van de steenkoolindustrie te nemen. Overeenkomstig het bepaalde in Beschikking nr. 3632/ 93/EGKS brengt de Commissie advies uit over de volgende financi(cid:137)le maatregelen voor 1999: a) steun voor de bedr¶fsvoering overeenkomstig artikel 3 ten bedrage van 5 141 miljoen DEM; b) steun voor buitenbedr¶fstelling overeenkomstig artikel 4 ten bedrage van 3 220 miljoen DEM; c) steun overeenkomstig artikel 3 ten bedrage van 73 miljoen DEM voor het behoud van het ondergronds werkende personeel („Bergmannspr(cid:132)mie”); d) steun overeenkomstig artikel 5 ten bedrage van 11,3 miljoen DEM ter dekking van buitengewone lasten ten behoeve van de onderneming RAG Aktiengesellschaft; e) steun overeenkomstig artikel 5 ten bedrage van 748 miljoen DEM ten behoeve van de ondernemingen RAG Aktiengesellschaft en Sophia Jacoba GmbH, welke die ondernemingen in staat stelt de kosten te dekken die uit de herstructurering van de kolenindus- trie voortvloeien of die daaruit z¶n voortgevloeid en (1) PB L 329 van 30. 12. 1993, blz. 12. (2) PB L 109 van 27. 4. 1999, blz. 14. geen verband houden met de lopende productie (lasten uit het verleden). De door Duitsland ten behoeve van de steenkoolindustrie geplande financi(cid:137)le maatregelen vallen onder het toepas- singsgebied van artikel 1, lid 1, van Beschikking nr. 3632/ 93/EGKS. De Commissie moet derhalve overeenkomstig artikel 9, lid 4, deze maatregelen aan de algemene doel- stellingen en criteria van artikel 2 en de specifieke criteria van de artikelen 3 en 4 van genoemde beschikking toetsen en nagaan of z¶ verenigbaar z¶n met de werking van de gemeenschappel¶ke markt. Voorts beoordeelt de Commissie overeenkomstig artikel 9, lid 6, of de aange- melde maatregelen verenigbaar z¶n met het plan voor modernisering, rationalisering, herstructurering en buiten- bedr¶fstelling, ten aanzien waarvan de Commissie in haar beschikking van 2 december 1998 een positief standpunt heeft ingenomen. II De steun voor de bedr¶fsvoering overeenkomstig artikel 3 ten bedrage van 5 141 miljoen DEM, is bestemd voor de productie-eenheden van de ondernemingen RAG Aktien- gesellschaft, Preussag Anthrazit GmbH, Dr. Arnold Sch(cid:132)fer GmbH en Merchweiler GmbH. In het geval van de RAG Aktiengesellschaft wordt de steun met name verleend ten behoeve van de productie- eenheden Friedrich Heinrich/Rheinland, Niederberg, Walsum, Lohberg/Osterfeld, Prosper/Haniel, Westerholt, Auguste Victoria, Blumenthal/Haard en Heinrich Robert. De maatregel is bovendien bestemd voor de productie- eenheden Ensdorf en Warndt/Luisenthal, die sedert 1 januari 1998 tot de RAG Aktiengesellschaft behoren. In het geval van Preussag Anthrazit GmbH komt de steun ten goede van de productie-eenheid Ibbenb(cid:129)ren. Deze steun is bedoeld om het verschil te compenseren tussen de productiekosten en de verkooppr¶s die de contractpart¶en vr¶ hebben bepaald op basis van de op de wereldmarkt genoteerde pr¶zen voor steenkool van soort- gel¶ke kwaliteit uit derde landen. De steun stelt zodoende de ondernemingen en productie-eenheden in staat de inspanningen te leveren die noodzakel¶k z¶n om tot een trendmatige daling van de productiekosten te komen. Volgens de door Duitsland verstrekte gegevens liggen de gemiddelde productiekosten van de productie-eenheden die onder artikel 3 vallen, tegen pr¶zen van 1992, in 5. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 117/45 (tse) 1999 re(cid:137)el 8,2 % lager dan in 1995, dit wil zeggen 246 DEM per ton steenkoolequivalent tegenover 268 DEM/tse. De vermindering van de productiekosten beant- woordt aan de doelstellingen van het plan voor moderni- sering, rationalisering, herstructurering en buitenbedr¶f- stelling, ten aanzien waarvan de Commissie in haar beschikking van 2 december 1998 een positief standpunt heeft ingenomen. Mocht bl¶ken dat een onderneming niet aan de in artikel 3 vermelde voorwaarden kan voldoen, kan de Commissie b¶ de beoordeling van de aangemelde maatregelen verlangen dat Duitsland de afw¶kingen van het door Duitsland gew¶zigde en door de Commissie op 2 december 1998 goedgekeurde herstructureringsplan 1998- 2002 rechtvaardigt en eventueel de nodige corrigerende maatregelen voorstelt, zoals de opneming van productie- eenheden van de betrokken onderneming in het slui- tingsplan overeenkomstig artikel 4 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS. B¶ de beoordeling van de steun voor de bedr¶fsvoering, zoals bedoeld in artikel 3 van Beschikking nr. 3632/93/ EGKS, heeft de Commissie eveneens rekening gehouden met de noodzaak de sociale en regionale gevolgen van de herstructurering van de steenkoolindustrie in reeds door meer dan gemiddelde structurele werkloosheid getroffen regio’s zoveel mogel¶k af te zwakken. Het werkloosheidspercentage in de kolenbekkens van het Roergebied ligt in 1998 met rond 15 % (district Duisburg 15,8 %, Recklinghausen 13,7 % en Gelsenkirchen 16,4 %) ver boven het West-Duitse gemiddelde dat 9,7 % bedraagt. Ook in Saarland is de werkloosheid in de m¶nbouwgebieden meer dan het gemiddelde hoog (Saar- br(cid:129)cken 13,9 %, Saarlouis 11 %). De steenkoolregio’s z¶n bovendien gebieden die onder de Europese regionale ontwikkeling vallen (doelstelling 2, regio’s waar de industrie in verval is) en tevens gebieden die voor steunmaatregelen van de staten in de zin van artikel 92, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag in aanmer- king komen. Op grond van de door Duitsland verstrekte gegevens en de door Duitsland aangegane verplichtingen (zie deel VI van deze beschikking) is de voor 1999 geplande steun voor de bedr¶fsvoering met Beschikking nr. 3632/93/ EGKS, en met name met de artikelen 2 en 3 ervan, verenigbaar. III De steun ten bedrage van 3 220 miljoen DEM voor buitenbedr¶fstelling, zoals bedoeld in artikel 4 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS, moet het verschil tussen de productiekosten en de op basis van de op de wereld- markt genoteerde pr¶zen voor steenkool van soortgel¶ke kwaliteit uit derde landen vr¶ bepaalde verkooppr¶s compenseren. Binnen de onderneming RAG Aktien- gesellschaft komt de steun met name de productie- eenheden F(cid:129)rst Leopold/Wulfen, Ewald/Hugo, Haus Aden/Monopol en Westfalen ten goede. De maatregel is bovendien voor de productie-eenheid G(cid:148)ttelborn/Reden bestemd, die sedert 1 januari 1998 tot de onderneming RAG Aktiengesellschaft behoort. De bedoelde sluitingen vormen een onderdeel van de overeenkomst van 13 maart 1997, die tussen 1998 en 2002, ten opzichte van 1997, tot een vermindering van de productiecapaciteit met 10 miljoen tse (21 % van de totale productiecapaciteit) en tot het verlies van 30 000 arbeidsplaatsen zal leiden. geldigheidsduur Overeenkomstig het bepaalde in artikel 4 van Beschik- king nr. 3632/93/EGKS worden de productie-eenheden G(cid:148)ttelborn/Reden, Ewald/Hugo en Westfalen v(cid:155)(cid:155)r het van genoemde verstr¶ken van de beschikking, op 23 juli 2002, volledig gesloten. De Commissie neemt er kennis van dat de onderneming RAG Aktiengesellschaft, gezien de begrenzing van de steun en de teruggang van de steenkoolpr¶zen op de wereldmarkt, besloten heeft de sluiting van de Ewald/ Hugo-m¶n te vervroegen van juli 2002 naar 30 april 2000. De van 1995 tot 1999 te noteren productievermindering zal volgens de door Duitsland verstrekte gegevens 15,2 % of 8,6 miljoen tse bedragen. Het aantal arbeidsplaatsen zal van 1995 tot 1999 wellicht met 25,5 % oftewel 25 680 eenheden verminderen. De Commissie constateert dat de geplande inkrimping van de productiecapaciteit in overeenstemming is met het plan voor modernisering, rationalisering, herstructurering de ten en Commissie in haar beschikking van 2 december 1998 een positief standpunt heeft ingenomen. buitenbedr¶fstelling, aanzien waarvan De voor het jaar 1999 geplande steun voor buitenbedr¶f- stelling is met Beschikking nr. 3632/93/EGKS, en met name met de artikelen 2 en 4 ervan, verenigbaar. IV De steun ten bedrage van 73 miljoen DEM voor de finan- ciering van de premies voor m¶nwerkers van de Duitse kolenindustrie („Bergmannspr(cid:132)mien”), die 10 DEM per ploegendienst ondergronds bedragen, moet een stimulans voor geschoold personeel vormen om ondergronds te werken en de rationalisering van de productie bevorderen. Uit de kennisgeving van Duitsland bl¶kt dat deze steun voor de m¶nwerkers een financieel voordeel vormt. Hoewel de premie geen bestanddeel van de productie- kosten van de kolenm¶nondernemingen vormt, verlicht de steun mede de loonkosten van de ondernemingen. Het gaat derhalve om een steunmaatregel in de zin van artikel 1, lid 2, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS, die toetsing behoeft in het licht van artikel 3 van die beschikking. L 117/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 5. 1999 De geplande steunmaatregel moet ertoe b¶dragen de productiviteit zoveel mogel¶k te verhogen en vergemak- kel¶kt daardoor de herstructurering en rationalisering van de steenkoolindustrie. H¶ draagt zodoende ook b¶ tot de verwezenl¶king van de in artikel 2, lid 1, eerste streepje, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS genoemde doelstel- ling, namel¶k verdere vooruitgang, in het licht van de kolenpr¶zen op de wereldmarkt, in de richting van economische rentabiliteit teneinde tot een degressie van de steunmaatregelen te komen. B¶ de beoordeling van de steunmaatregel heeft de tweede Commissie overeenkomstig artikel 2, rekening streepje, gehouden met de noodzaak de sociale en regionale gevolgen van de herstructurering zoveel mogel¶k af te zwakken. beschikking genoemde van de lid 1, ontoereikende De steun draagt overeenkomstig artikel 3 van Beschik- king nr. 3632/93/EGKS b¶ tot een lichte verbetering van het de betrokken ondernemingen, aangezien de dankz¶ het behoud van geschoold ondergronds personeel bereikte productiviteitsst¶ging tot een verlaging van de productie- kosten leidt. concurrentievermogen van Duitsland garandeert dat deze steun samen met de overige steun voor de lopende productie voor geen enkele onderneming of voor geen enkele productie-eenheid meer zal bedragen dan het verschil tussen de productie- kosten en de te verwachten winsten. In het licht van het bovenstaande en op grond van de door Duitsand verstrekte informatie is de voor 1999 geplande steun voor de „Bergmannspr(cid:132)mie” met de doel- stellingen van Beschikking nr. 3632/93/EGKS, en met name met de artikelen 2 en 3 ervan, verenigbaar. V De steun ter dekking van buitengewone lasten, zoals bedoeld in artikel 5 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS, ten behoeve van de ondernemingen RAG Aktiengesell- schaft en Sophia Jacoba GmbH bedraagt in totaal 759,3 miljoen DEM. Deze financi(cid:137)le maatregel omvat in de eerste plaats een steunbedrag van 11,3 miljoen DEM ter dekking van buitengewone lasten ten behoeve van de onderneming RAG Aktiengesellschaft. Deze steun dient ter dekking van extra afwateringskosten voor bedr¶ven die in het kader van de herstructurerings- maatregelen werden gesloten en die zich in de nab¶heid van actieve m¶ninstallaties bevinden. Daar in de gesloten m¶nen niet of slechts in beperkte mate wordt afgewaterd, vloeit water, dat geenszins aan de bestaande productie is gebonden, naar de in de nab¶heid gelegen actieve productie-eenheid, hetgeen extra kosten veroorzaakt. Deze uitdrukkel¶k in deel I, onder i), en in deel II, onder b), van de b¶lage b¶ Beschikking nr. 3632/93/EGKS vermelde steun die geen verband houdt met de lopende productie, dekt door de herstructurering veroorzaakte uitgaven voor de watervoorziening en de lozing van afval- water. Overeenkomstig artikel 5 van de beschikking mag deze steun niet hoger z¶n dan de kosten. De Commissie heeft de overeenkomsten tussen de over- heid en de ondernemingen alsook, in het raam van een audit, de gegevens betreffende de kosten gecontroleerd en vastgesteld dat de steunbedragen de vastgelegde middelen niet overschr¶den. De daardoor mogel¶k geworden ontlasting van de betrokken ondernemingen vermindert hun gebrek aan financieel evenwicht en stelt deze in staat hun activiteiten voort te zetten. De steun voldoet b¶gevolg aan de in artikel 2, lid 1, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS genoemde doelstellingen. in de tweede plaats Deze financi(cid:137)le maatregel omvat steun ter dekking van buitengewone lasten ten bedrage van 748 miljoen DEM ten behoeve van de onderne- mingen RAG Aktiengesellschaft en Sophia Jacoba GmbH. Deze steun moet de kosten dekken die uit de herstructu- rering van de kolenindustrie voortvloeien of die daaruit z¶n voortgevloeid en geen verband houden met de lopende productie (lasten uit het verleden). Een gedeelte van deze steun, ten bedrage van 609 miljoen DEM , is het resultaat van besluiten die in het kader van de „Kolenronde” van 11 november 1991 z¶n genomen na onderhandelingen tussen de m¶nbouwondernemingen, de elektriciteitsproducenten, de Bondsregering, de rege- ring van de deelstaat Noordr¶n-Westfalen en die van de deelstaat Saarland en de m¶nwerkersbonden. De rest ten bedrage van 139 miljoen DEM vloeit voort uit nieuwe sluitingen, waartoe op 13 maart 1997 werd besloten. De steun dient ter dekking van de volgende kosten, met uitzondering van de door de staat als b¶zondere b¶drage in de zin van artikel 56 van het EGKS-Verdrag gedragen kosten voor sociale vergoedingen: lasten in verband met de betaling van de sociale uitkeringen die het gevolg z¶n van de pensionering van werknemers vooraleer deze de wettel¶ke pensioengerechtigde leeft¶d hebben bereikt, andere uitzonderl¶ke uitgaven voor werknemers die inge- volge herstructureringen en rationaliseringen hun baan hebben verloren, uitbetaling van pensioenen en schade- loosstellingen buiten het wettel¶ke systeem aan werkne- mers die ingevolge herstructureringen en rationalise- ringen hun baan hebben verloren en aan hen die daarop v(cid:155)(cid:155)r de herstructureringen recht hadden, gratis kolenleve- ringen aan werknemers die ingevolge herstructureringen en rationaliseringen hun baan hebben verloren en aan hen die daarop v(cid:155)(cid:155)r de herstructureringen recht hadden. In technisch en financieel opzicht dient de steun 5. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 117/47 ter dekking van b¶komende beveiligingswerkzaamheden ondergronds die het gevolg z¶n van herstructureringen, alsook van uitzonderl¶ke intrinsieke waardeverminde- ringen, voorzover deze uit de herstructurering van de ondernemingen voortvloeien. Deze steun ter dekking van de uitdrukkel¶k in deel I, onder a), b), c), d), f) en k), van de b¶lage b¶ Beschikking nr. 3632/93/EGKS vermelde kosten mag, om aan artikel 5 van genoemde beschikking te voldoen, de bedoelde kosten niet overschr¶den. Duitsland verbindt zich ertoe, overeenkomstig artikel 86 van het EGKS-Verdrag, de steun in de vereiste mate te beperken, met inachtneming van sociale en regionale overwegingen in verband met de teruggang van de steen- koolwinning in de Gemeenschap, en erop toe te zien dat deze steun rechtstreeks noch onrechtstreeks een econo- misch voordeel voor een andere activiteit dan voor de steenkoolproductie oplevert, b¶voorbeeld voor industri(cid:137)le activiteiten in verband met de productie of omzetting van steenkool uit de Gemeenschap De Commissie heeft de gegevens betreffende de kosten in het raam van een audit gecontroleerd en vastgesteld dat de steunbedragen niet hoger z¶n dan de vastgelegde middelen. Voorts w¶st de Commissie Duitsland erop dat een essen- tieel kenmerk van de steunregeling erin bestaat dat de steun in elk geval aan het communautaire belang moet beantwoorden en de werking van de gemeenschappel¶ke markt niet mag verstoren. De daardoor mogel¶k geworden ontlasting van de betrokken ondernemingen vermindert hun gebrek aan financieel evenwicht en stelt deze in staat hun activiteiten voort te zetten. De steun voldoet b¶gevolg aan de in artikel 2, lid 1, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS genoemde doelstellingen. VI Duitsland verbindt zich ertoe, aangezien ernaar gestreefd wordt de steun tot een minimum terug te brengen en het zelf het beginsel huldigt dat steun slechts voor de afzet van steenkolen aan de elektriciteitsproducenten en aan de ¶zer- en staalindustrie in de Gemeenschap mag worden verleend, de voor de industrie en huisbrand bestemde productie tegen pr¶zen (nettopr¶zen zonder vergoe- dingen) te verkopen die de productiekosten dekken. De Commissie neemt er kennis van dat Duitsland in het raam van verordeningen („Verordnungen”) de maatregelen treft die noodzakel¶k z¶n om ervoor te zorgen dat de krachtens deze beschikking toegekende steun niet meer bedraagt dan het verschil tussen de productiekosten en de op basis van de op de wereldmarkt genoteerde pr¶zen door de contractpart¶en vr¶ overeengekomen verkoop- pr¶s voor de afzet aan steenkoolverbruikende onderne- mingen. De steunbedragen per ton lopende productie mogen niet ertoe leiden dat de pr¶zen voor kolen uit de Gemeenschap lager voor kolen van gel¶kwaardige kwaliteit uit derde landen. Voorts ziet Duitsland erop toe dat de steun geen concurrentieverval- sing en geen discriminatie tussen kolenproducenten en tussen afnemers en verbruikers van kolen in de Gemeen- schap veroorzaakt. z¶n dan die Teneinde de Commissie in staat te stellen na te gaan of de ondernemingen die steun voor de bedr¶fsvoering over- eenkomstig artikel 3 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ontvangen, daadwerkel¶k een trendmatige daling van de productiekosten naar de maatstaf van de op de wereld- markt genoteerde pr¶zen teweegbrengen, verbindt Duits- land zich ertoe de Commissie jaarl¶ks uiterl¶k op 30 september de productiekosten van elke productie-eenheid voor het afgelopen jaar alsmede alle in artikel 9 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS bedoelde gegevens mede te delen. Wanneer de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS in aanzienl¶ke mate niet kunnen worden vervuld, stelt Duitsland de Commissie corrigerende maatregelen voor alsook een herziening van de indeling van de productie-eenheden overeenkomstig de artikelen 3 en 4 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS. Krachtens artikel 3, lid 1, tweede streepje, en artikel 9, leden 2 en 3, van Beschikking nr. 3632/93/EGKS moet de Commissie de voor de lopende productie toegekende steun aan de doelstellingen van de artikelen 3 en 4 van genoemde beschikking toetsen. Duitsland deelt derhalve uiterl¶k 30 september 2000 de in 1999 werkel¶k uitge- keerde bedragen alsook eventuele aanpassingen van de oorspronkel¶k vermelde bedragen mede. Duitsland stelt naar aanleiding van dit jaarl¶kse overzicht alle informatie ter beschikking die voor het toezicht op de nakoming van de in de genoemde artikelen vastgestelde criteria z¶n vereist. B¶ de goedkeuring van de steunmaatregelen heeft de Commissie rekening gehouden met de noodzaak de sociale en regionale gevolgen van de herstructurering zoveel mogel¶k af te zwakken, L 117/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 5. 1999 HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 2 Artikel 1 Duitsland wordt gemachtigd ten gunste van de steenkool- industrie de volgende maatregelen te nemen: a) steun voor de bedr¶fsvoering overeenkomstig artikel 3 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ten bedrage van 5 141 miljoen DEM; b) steun voor buitenbedr¶fstelling overeenkomstig artikel 4 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ten bedrage van 3 220 miljoen DEM; c) steun overeenkomstig artikel 3 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ten bedrage van 73 miljoen DEM voor het behoud van het ondergrondse personeel („Berg- mannspr(cid:132)mie”); d) steun overeenkomstig artikel 5 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ten bedrage van 11,3 miljoen DEM ter dekking van buitengewone lasten ten behoeve van de onderneming RAG Aktiengesellschaft; e) steun overeenkomstig artikel 5 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS ten bedrage van 748 miljoen DEM ter dekking van buitengewone lasten ten behoeve van de ondernemingen RAG Aktiengesellschaft en Sophia Jacoba GmbH, die deze ondernemingen in staat stelt de kosten te dekken die uit de herstructurering van de kolenindustrie voortvloeien of die daaruit z¶n voortge- vloeid en geen verband houden met de lopende productie. Duitsland verbindt zich ertoe overeenkomstig artikel 86 van het EGKS-Verdrag alle algemene of b¶zondere maat- regelen te treffen om de voor Duitsland uit deze beschik- king voortvloeiende verplichtingen na te komen. Duitsland ziet erop toe dat de overeenkomstig artikel 1 goedgekeurde steun uitsluitend voor de genoemde doel- stellingen wordt gebruikt en draagt ervoor zorg dat steun voor alle geschrapte, te hoog geraamde of oneigenl¶k gebruikte uitgaven voor de in artikel 1 genoemde posten aan Duitsland wordt terugbetaald. Artikel 3 Duitsland deelt uiterl¶k op 30 september 2000 de bedragen mede die in het kolenjaar 1999 daadwerkel¶k werden uitgekeerd en verstrekt de in artikel 9 van Beschikking nr. 3632/93/EGKS bedoelde gegevens. Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot de Bondsrepubliek Duits- land. Gedaan te Brussel, 22 december 1998. Voor de Commissie Christos PAPOUTSIS Lid van de Commissie