title: Verordnung (EG) Nr. 2813/98 der Kommission vom 22. Dezember 1998 mit Durchführungsvorschriften zu den Übergangsmaßnahmen für die Einführung des Euro in der gemeinsamen Agrarpolitik

eurovoc_concepts:
European Monetary System
agri-monetary policy
common agricultural policy
exchange rate
monetary compensatory amount

text: L 349/48 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 24. 12. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2813/98 DER KOMMISSION vom 22. Dezember 1998 mit Durchf(cid:129)hrungsvorschriften zu den (cid:154)bergangsmaßnahmen f(cid:129)r die Einf(cid:129)h- rung des Euro in der gemeinsamen Agrarpolitik DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2799/98 des Rates vom 15. Dezember 1998 (cid:129)ber die agromonet(cid:132)re Regelung nach Einf(cid:129)hrung des Euro (1), insbesondere auf Artikel 10, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2800/98 des Rates vom 15. Dezember 1998 mit (cid:154)bergangsmaßnahmen f(cid:129)r die Einf(cid:129)hrung des Euro in der gemeinsamen Agrarpo- litik (2), insbesondere auf Artikel 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2800/98 k(cid:148)nnen die Mitgliedstaaten Landwirten, die von einer sp(cid:129)rbaren eine Ausgleichsbeihilfe betroffen sind, Aufwertung gew(cid:132)hren. Ein Teil dieser Ausgleichsbeihilfe betrifft insbesondere bestimmte tats(cid:132)chliche Verringerungen der direkten Beihilfen. In der Verordnung sind einige Bedin- gungen f(cid:129)r die Gew(cid:132)hrung und die zeitliche Staffelung der Ausgleichsbeihilfe sowie die Methode zur Bestim- mung des H(cid:148)chstbetrags festgelegt, der von einem Mitgliedstaat gew(cid:132)hrt werden darf. Die Ausgleichsbeihilfe wird vollst(cid:132)ndig oder teilweise aus dem Haushalt der Gemeinschaft finanziert. Der maßgebliche Tatbestand f(cid:129)r den Umrechnungskurs, der zur Umrechnung der in Euro ausgedr(cid:129)ckten Betr(cid:132)ge in die Landesw(cid:132)hrung der Mitgliedstaaten verwendet wird, ist festzulegen. Um die finanzielle Abwicklung zu erleich- tern, ist die Zahlung mehrerer Jahrestranchen der Ausgleichsbeihilfe im Laufe ein und desselben Haushalts- jahres zu vermeiden. In Anbetracht der internationalen Verpflichtungen der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft und im Interesse sollten Verfahren festgelegt werden, die die Mitgliedstaaten, die eine Ausgleichsbeihilfe einhalten m(cid:129)ssen. gew(cid:132)hren wollen, der Transparenz der Verwaltung sie soll Die Ausgleichsbeihilfe muß, ihren Zweck erf(cid:129)llen, innerhalb einer bestimmten Frist und in einer H(cid:148)he, die den betreffenden Einkommensverlust nicht (cid:129)bersteigt, direkt an die Beg(cid:129)nstigten, d. h. im Prinzip an die Landwirte, gezahlt werden. In bestimmten F(cid:132)llen k(cid:148)nnen jedoch vereinfachte Gew(cid:132)hrungsverfahren ange- wandt werden, um einen (cid:129)berm(cid:132)ßigen Verwaltungsauf- wand aufgrund der Zahlung vieler kleiner Betr(cid:132)ge an eine Vielzahl von Beg(cid:129)nstigten zu vermeiden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme der zust(cid:132)ndigen Verwal- tungsaussch(cid:129)sse — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: TITEL I Ausgleichsbeihilfen bei sp(cid:129)rbaren Aufwertungen Artikel 1 (1) In diesem Titel werden die Durchf(cid:129)hrungsvor- schriften f(cid:129)r die Gew(cid:132)hrung einer Ausgleichsbeihilfe gem(cid:132)ß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 2800/98 festge- legt. (2) Die H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge dieser Ausgleichsbeihilfe werden gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 2799/ 98 festgesetzt. Artikel 2 Die Umrechnung des Beihilfeh(cid:148)chstbetrags in Landes- w(cid:132)hrung erfolgt f(cid:129)r die teilnehmenden Mitgliedstaaten zu den gem(cid:132)ß Artikel 109l Absatz 4 erster Satz des Vertrags unwiderruflich festgelegten Umrechnungskursen und f(cid:129)r die nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten zu den Wechsel- kursen, die am 1. Januar 1999 gelten. Artikel 3 Die Bestimmungen von Artikel 7 Absatz 1 sowie Artikel 8 und 9 der Verordnung (EG) Nr. 2808/98 der Kommis- sion (3) (cid:129)ber die Gew(cid:132)hrung der Ausgleichsbeihilfe sind auf diesem Titel anwendbar. die Ausgleichsbeihilfen gem(cid:132)ß TITEL II Ausgleichsbeihilfen bei Verringerung der auf direkte Beihilfen anwendbaren Kurse Artikel 4 (1) In diesem Titel werden die Durchf(cid:129)hrungsvor- schriften f(cid:129)r die Gew(cid:132)hrung einer Ausgleichsbeihilfe gem(cid:132)ß Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2800/98 festge- legt. (2) Die H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge dieser Ausgleichsbeihilfe werden gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 2799/ 98 festgesetzt. (1) Siehe Seite 1 dieses Amtsblatts. (2) Siehe Seite 8 dieses Amtsblatts. (3) Siehe Seite 36 dieses Amtsblatts. 24. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 349/49 Artikel 5 TITEL III Die Umrechnung des Beihilfeh(cid:148)chstbetrags in Landes- w(cid:132)hrung erfolgt f(cid:129)r die teilnehmenden Mitgliedstaaten zu den gem(cid:132)ß Artikel 109l Absatz 4 erster Satz des Vertrags unwiderruflich festgelegten Umrechnungskursen und f(cid:129)r die nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten zu den Wechsel- kursen, die am Tag des Eintretens des maßgeblichen Tatbestands gelten. Artikel 6 Der H(cid:148)chstbetrag der Ausgleichsbeihilfe gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 2, die infolge einer Verringerung des bis 1. Januar 1999 eingefrorenen landwirtschaftlichen Umrechnungs- kurses gew(cid:132)hrt wird, wird um den Kehrwert des Verh(cid:132)lt- nisses zwischen dem Kurs gem(cid:132)ß Artikel 5 und dem vorgenannten landwirtschaftlichen Umrechnungskurs erh(cid:148)ht. Artikel 7 Die Bestimmungen von Artikel 10 Abs(cid:132)tze 2, 3, 4 und 5 der Verordnung (EG) Nr. 2808/98 sind auf die Ausgleichsbeihilfen gem(cid:132)ß diesem Titel anwendbar. Allgemeine und (cid:154)bergangsbestimmungen Artikel 8 Die allgemeinen Bestimmungen der Artikel 11, 12, 13 und 15 der Verordnung (EG) Nr. 2808/98 sind auf die in den Titeln I und II dieser Verordnung genannten Ausgleichsbeihilfen anwendbar. Artikel 9 Abweichend von Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 2808/98 ist f(cid:129)r Gesch(cid:132)fte, bei denen der Tag des maßgeb- lichen Tatbestands in die Zeit zwischen dem 1. Januar und dem 4. Januar 1999 f(cid:132)llt, der Umrechnungskurs vom 4. Januar 1999 anzuwenden. Artikel 10 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt ab 1. Januar 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 22. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3819/98 του Concepcio FERRER Προγράμματα και σχέδια στον τομέα της κοινωνικής πολιτικής στην Καταλωνία

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU financing
European Social Fund
fight against unemployment
integration into employment
rural development
social policy

formats: html pdf print

text: 12. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 325/29 (1999/C 325/034) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3815/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Σχε΄δια και προγρα΄µµατα για τη γεωργι΄α και την αλιει΄α στην Καταλονι΄α Έχοντας υπο΄ψη την πολιτικη΄ της διαφα΄νειας που ακολουθει΄ η Επιτροπη΄ σε σχε΄ση µε τις δαπα΄νες που πραγµατοποιει΄, θα µπορου΄σε να µας πληροφορη΄σει ποια΄ απο΄ τα σχε΄δια που υλοποιη΄θηκαν στην Καταλονι΄α την περι΄οδο 1994-1999 ε΄τυχαν ενι΄σχυσης στο πλαι΄σιο των διαφο΄ρων µε΄τρων για τη γεωργι΄α και την αλιει΄α; Επι΄σης, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει το ποσο΄ που ε΄χει τελικα΄ διατεθει΄ για το κα΄θε ε΄να απο΄ τα εν λο΄γω σχε΄δια; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (12 Μαι΅ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στην γραπτη΄ της ερω΄τηση P-3790/98 (1). (1) ΕΕ C 142 της 21. 5. 1999, σελ. 150. (1999/C 325/035) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3819/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Προγρα΄µµατα και σχε΄δια στον τοµε΄α της κοινωνικη΄ς πολιτικη΄ς στην Καταλωνι΄α Έχοντας υπο΄ψη την πολιτικη΄ διαφα΄νειας που ακολουθει΄ η Επιτροπη΄ σε θε΄µατα δαπανω΄ν της, θα η΄θελε να µου αναφε΄ρει,για την περι΄οδο 1994-1999,ποια απο΄ τα προγρα΄µµατα που υλοποιη΄θηκαν στην Καταλωνι΄α ευεργετη΄θηκαν απο΄ τις ενισχυ΄σεις που διατι΄θενται στο πλαι΄σιο της Κοινωνικη΄ς πολιτικη΄ς; Θα µπορου΄σε,επι΄σης,η Επιτροπη΄ να διευκρινι΄σειτα ποσα΄ που διατε΄θηκαν τελικα΄ για κα΄θε ε΄να απο΄ τα εν λο΄γω σχε΄δια Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (4 Μαρτι΄ου 1999) Ο στο΄χος 2 του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινωνικου΄ Ταµει΄ου (ΕΚΤ) καλυ΄πτει τις ζω΄νες που ε΄χουν πληγει΄ σοβαρα΄ απο΄ την παρακµη΄ της βιοµηχανι΄ας. Το συνολικο΄ ποσο΄ που διατε΄θηκε στην Καταλωνι΄α κατα΄ την περι΄οδο 1994-1999 για το στο΄χο αυτο΄ν ει΄ναι 263. 662. 237 ευρω΄. Ο στο΄χος 3 αφορα΄ την καταπολε΄µηση της µακροχρο΄νιας ανεργι΄ας, την επαγγελµατικη΄ ε΄νταξη των νε΄ων και την ενσωµα΄τωση των προσω΄πων των εκτεθειµε΄νων στον αποκλεισµο΄ απο΄ την αγορα΄ εργασι΄ας, την προαγωγη΄ της ισο΄τητας ευκαιριω΄ν για τους α΄νδρες και τις γυναι΄κες. Το συνολικο΄ ποσο΄ που διατε΄θηκε στην Καταλωνι΄α κατα΄ την περι΄οδο 1994-1999 για το στο΄χο αυτο΄ν ει΄ναι 403. 782. 193 ευρω΄. Ο στο΄χος 4 ενισχυ΄ει την προσαρµογη΄ των εργαζοµε΄νων στις βιοµηχανικε΄ς αλλαγε΄ς και την εξε΄λιξη των συστηµα΄των παραγωγη΄ς. Το συνολικο΄ ποσο΄ που διατε΄θηκε στην Καταλωνι΄α κατα΄ την περι΄οδο 1994-1999 για το στο΄χο αυτο΄ν ει΄ναι 133. 801. 800 ευρω΄. Ο στο΄χος 5β καλυ΄πτει την ανα΄πτυξη και τη διαρθρωτικη΄ προσαρµογη΄ των αγροτικω΄ν περιοχω΄ν. Το συνολικο΄ ποσο΄ που διατε΄θηκε στην Καταλωνι΄α κατα΄ την περι΄οδο 1994-1999 για το στο΄χο αυτο΄ν ει΄ναι 23. 850. 154 ευρω΄. Για το συ΄νολο αυτω΄ν των στο΄χων και για την περι΄οδο 1994-1999 το ποσο΄ που διατε΄θηκε στην Καταλωνι΄α ει΄ναι 825. 096. 384 ευρω΄


title: WRITTEN QUESTION No. 3817/98 by Concepció FERRER to the Commission. Programmes and projects in the field of industry and energy in Catalonia

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU expenditure
aid to industry
energy industry

text: C 142/154 Official Journal of the European Communities EN 21. 5. 1999 (1999/C 142/208) WRITTEN QUESTION E-3817/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of industry and energy in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of industry and energy for the period 1994-1999? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (18 January 1999) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (1999/C 142/209) WRITTEN QUESTION E-3818/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of the environment in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of the environment for the period 1994-1999? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (18 January 1999) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (1999/C 142/210) WRITTEN QUESTION E-3820/98 by Concepció Ferrer (PPE) to the Commission (22 December 1998) Subject: Programmes and projects in the field of regional policy in Catalonia Bearing in mind the policy of transparency pursued by the Commission in relation to its spending, can the Commission say what projects implemented in Catalonia benefitted from each type of aid available in the area of regional policy for the period 1994-1999? Can the Commission further specify what amounts were finally allocated to each of the above projects?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3815/98 af Concepció FERRER til Kommissionen. Programmer og projekter vedrørende landbrug i Katalonien

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU expenditure
aid to agriculture

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/153 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. januar 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 142/206) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3815/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Programmer og projekter vedrørende landbrug i Katalonien Kan Kommissionen i betragtning af den åbenhedspolitik, den fører i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemført i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige støtteordninger på landbrugs- og fiskeriområdet? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beløb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. januar 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger. (1999/C 142/207) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3816/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Programmer og projekter vedrørende kultur, uddannelse og ungdom i Katalonien Kan Kommissionen i betragtning af den åbenhedspolitik, den fører i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemført i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige støtteordninger inden for området kultur, uddannelse og ungdom? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beløb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. januar 1999) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3822/98 af Concepció FERRER Tilskud til den indiske lædersektor (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts: fancy leather goods and glove-making industry

text: C 341/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 1999 (1999/C 341/020) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3818/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Programmer og projekter vedrørende miljø i Katalonien Kan Kommissionen i betragtning af den åbenhedspolitik, den fører i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemført i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige støtteordninger på miljøområdet? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beløb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. maj 1999) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-3790/98 (1). (1) Se side 12. (1999/C 341/021) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3820/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Regionalpolitiske programmer og projekter i Katalonien Kan Kommissionen i betragtning af den åbenhedspolitik, den fører i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemført i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige støtteordninger på det regionalpolitiske område? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beløb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. maj 1999) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-3790/98 (1). (1) Se side 12. (1999/C 341/022) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3822/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Tilskud til den indiske lædersektor Kommissionen bedes opstille en liste over de projekter, den har finansieret til fordel for den indiske lædersektor (læder/sko/lædervarer), med angivelse af godkendelsesdato for og formål med projekterne


title: 1999/589/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Itävallan Ergee Textilwerk GmbH:lle myöntämästä tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4568) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
aid for restructuring
aid to industry
restriction on competition
textile industry

text: 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, It(cid:228)vallan Ergee Textilwerk GmbH:lle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4568) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/589/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan l kohdan a alakohdan, on kehottanut niit(cid:228), joiden etua asia koskee, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huo- mautuksensa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY 1997 numerolla NN 181/97 (ex N 455/97) ajanjaksolle hein(cid:228)- kuusta 1997 vuoden 1997 loppuun. It(cid:228)vallan liittohallitukselle ilmoitettiin komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Vastaava tiedonanto julkaistiin Euroo- pan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (1). kirjeell(cid:228) It(cid:228)vallan viranomaiset ilmoittivat 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) rakenneuudistustuesta. Komissio pyysi 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) lis(cid:228)tietoja, jotka It(cid:228)vallan viranomaiset toimittivat 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Komissio pyysi 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) j(cid:228)lleen t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja, jotka sen olisi pit(cid:228)nyt saada tavanomaisen 20 arkip(cid:228)iv(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan kuluessa. Komission edustajat ja It(cid:228)vallan viranomaiset k(cid:228)sitteli- v(cid:228)t asiaa 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998 Brysseliss(cid:228). GBI:lle toimi- tettiin n(cid:228)m(cid:228) taustatiedot 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kir- jeell(cid:228). Kyseist(cid:228) tapausta koskevia t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja, joita vaa- dittiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), ei kui- tenkaan ole viel(cid:228) toimitettu. Sen sijaan It(cid:228)vallan viranomaiset toimittivat komissiolle 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) faksilla muutoksia ilmoitukseen. my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) It(cid:228)vallan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)- kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) pelastamistuesta Schremsiss(cid:228) It(cid:228)vallassa sijaitsevan Ergee Textilwerk GmbH:n (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Ergee(cid:146)) hyv(cid:228)ksi. Liittovaltio ja Nieder(cid:246)sterreichin osavaltio enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n takauksen aikoivat 150 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (10,8 miljoonan ecun) toimin- taluotolle. My(cid:246)hemmin It(cid:228)vallan viranomaiset ilmoittivat my(cid:246)s uuden osakkaan my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) 25 miljoonan (cid:154)illingin (1,8 mil- joonan ecun) p(cid:228)(cid:228)omatuesta, joka oli tarkoitus muuttaa omaksi p(cid:228)(cid:228)omaksi. Uusi osakas on wienil(cid:228)inen valtion omistama Gesellschaft des Bundes f(cid:252)r Industriepolitische Ma(cid:223)nahmen GmbH (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)GBI(cid:146)). Koska GBI otti yrityksen haltuunsa ja siirsi p(cid:228)(cid:228)oman sille ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), tapaus kirjattiin ilmoittamatta j(cid:228)tettyjen tukien rekis- teriin. Komissio hyv(cid:228)ksyi pelastamistuen 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta Komissio ilmoitti It(cid:228)vallalle 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Komissio katsoi, ettei It(cid:228)valta ollut viel(cid:228) osoittanut, ett(cid:228) kaikki rakenneuudistus- toimenpiteet olivat ehdottomasti tarpeen tai ett(cid:228) valtiontuki oli rajattu v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n Lis(cid:228)ksi komissio halusi tiet(cid:228)(cid:228), oliko Ergee saanut rakenneuudis- tustukea jo vuonna 1994. Komissio totesi my(cid:246)s, ett(cid:228) 25 mil- joonan (cid:154)illingin (1,8 milj. ecua) p(cid:228)(cid:228)omapanos GBI:lt(cid:228) kuusi kuukautta kest(cid:228)neen pelastustoimenpidejakson aikana saattoi olla jatkettua pelastamistukea ja ett(cid:228) my(cid:246)s muut GBI:n toimen- piteet saattaisivat vaatia perusteellisempaa tarkastelua. ehdottomasti (1) EYVL C 70, 6. 3. 1998, s. 8. L 227/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 8. 1999 Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen yhdistetyiss(cid:228) asioissa C-324/90 ja C-342/90 (Saksan liittotasavalta ja Pleuger Worthington GmbH v. komissio) (2) 13. 4. 1994 antaman tuomion mukaisesti komis- sio vaati It(cid:228)valtaa toimittamaan sille kaikki asiakirjat, tiedot ja p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, soveltuuko pelastamistuki yhteismarkkinoille. 3. NIIDEN HUOMAUTUKSET, JOIDEN ETUA ASIA KOSKEE British Apparel & Textile Confederation ilmaisi 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksyv(cid:228)ns(cid:228) t(cid:228)ysin komission toimenpiteet. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa leh- dess(cid:228) (3). Samalla kehotettiin niit(cid:228), joiden etua asia koskee, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa. Komissiolle toimitettiin yksi huo- mautus. 2. TUKITOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS It(cid:228)valta ilmoitti seuraavista rakenneuudistustoimenpiteist(cid:228): 1) Liittovaltio ja Nieder(cid:246)sterreichin osavaltio aikovat my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) vuosina 1998(cid:150)2000 yhteens(cid:228) 90 miljoonan (cid:154)illingin (6,5 milj. ecun) takauksen toimintaluotoille. Liittovaltio ja Nieder(cid:246)sterreichin osavaltio aikovat jakaa takaussitoumuk- sen siten, ett(cid:228) liittovaltion osuus on kaksi kolmasosaa ja osavaltion yksi kolmasosa. Takauksesta ei aiheudu kustan- nuksia Ergeelle. 2) Liittovaltio ja Nieder(cid:246)sterreichin osavaltio aikovat my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) 40 miljoonan (cid:154)illingin (2,9 milj. ecua) luoton, joka jaetaan samassa suhteessa kuin takaus (2/3 ja 1/3). Luotosta ei ensimm(cid:228)isen(cid:228) vuonna perit(cid:228) korkoa eik(cid:228) sit(cid:228) tarvitse lyhent(cid:228)(cid:228). Sen j(cid:228)lkeen laina maksetaan takaisin kuuden vuo- den kuluessa. Lyhennyksi(cid:228) ja koronmaksua koskevat ehdot ovat ERP-rahaston vuosille 1996(cid:150)1997 antamien suuntavii- vojen mukaiset. 3) Ty(cid:246)-, terveys- ja sosiaaliministeri(cid:246) sek(cid:228) Nieder(cid:246)sterreichin osavaltio eiv(cid:228)t aio peri(cid:228) korkoa Ergeelle 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta 1994 my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n 42 miljoonan (cid:154)illingin (3 milj. Jos yritys ty(cid:246)llist(cid:228)(cid:228) vuosina 1997(cid:150)1999 ecun) lainanantajat antavat anteeksi v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 370 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228), kolmasosan lainasummasta vuodessa, mik(cid:228) merkitsee 14 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (1 milj. ecua) vuodessa. luotosta. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat vahvistaneet, ett(cid:228) muut konserniin kuuluvat yritykset eiv(cid:228)t ole saaneet tukea. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat my(cid:246)s ilmoittaneet komissiolle, ett(cid:228) GBI aikoo korottaa p(cid:228)(cid:228)omapanostaan 25miljoonasta (cid:154)illingist(cid:228) (1,8 milj. ecua) 50 miljoonaan (cid:154)illinkiin (3,6 milj. ecua). It(cid:228)valta ei ole ilmoittanut t(cid:228)st(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska GBI:n toimenpide ei sen mielest(cid:228) kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamisalaan. (2) Kok. 1994, s. I-1173. (3) EYVL C 298, 26. 9. 1998, s. 2. 4. IT˜VALLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUS It(cid:228)valta toimitti 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeel- l(cid:228)(cid:228)n tiedot, joita komissio oli pyyt(cid:228)nyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n aloittaa kyseisi(cid:228) rakenneuudistustoimenpiteit(cid:228) koskeva menettely. It(cid:228)valta t(cid:228)ydensi my(cid:246)s jo toimittamaansa rakenneuudistussuun- nitelmaa. It(cid:228)valta toimitti tietoja omasta ja vieraasta p(cid:228)(cid:228)omasta vuonna 1997 sek(cid:228) tase-ennusteet vuosille 1998(cid:150)2000. N(cid:228)it(cid:228) tietoja sel- vitettiin perusteellisesti. It(cid:228)vallan viranomaiset toimittivat lis(cid:228)ksi tietoja vuonna 1997 toteutetuista ja vuosille 1998(cid:150)2000 suunnitelluista investoin- neista. Yksitt(cid:228)isi(cid:228) investointihankkeita kuvailtiin perusteellisesti ja niiden osoitettiin liittyv(cid:228)n Ergeen k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden kehitt(cid:228)- miseen ja tuotantokapasiteetiin. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) yksitt(cid:228)iset investointihankkeet ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. It(cid:228)valta toimitti ajantasaisen luettelon kaikista rakenneuudistus- kustannuksista, mukaan lukien operatiivisen toiminnan ja rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteiden aiheuttamat kus- tannukset, sek(cid:228) luettelon kaikista rakenneuudistukseen liitty- vist(cid:228) toimenpiteist(cid:228). It(cid:228)valta toimitti komissiolle my(cid:246)s yrityksen kassavirtalaskelmat, jotka viranomaisten mukaan osoittavat, ett(cid:228) kokonaistuki rajoittui Ergeen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. It(cid:228)vallan viranomaiset osoittivat, ett(cid:228) ty(cid:246)-, terveys- ja sosiaa- liministeri(cid:246)n sek(cid:228) Nieder(cid:246)sterreichin osavaltion vuonna 1994 my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) 42 miljoonan (cid:154)illingin (3 milj. ecua) korkotukilaina oli suunnattu investointeihin. Aiheutuneet investointikustan- nukset selvitettiin yksityiskohtaisesti. Viranomaiset kuvailivat kyseess(cid:228) olevia GBI:n toimenpiteit(cid:228) ja yrityksen yleist(cid:228) toimintatapaa. Viranomaisten mielest(cid:228) GBI toimi yksityisen sijoittajan tavoin, eik(cid:228) sen toiminta n(cid:228)in ollen ollut EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua val- tiontukea. toimittivat komissiolle my(cid:246)s laskelmat, Viranomaiset joihin GBI:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s Ergeen haltuunotosta perustui. It(cid:228)vallan mukaan n(cid:228)m(cid:228) laskelmat, joissa otettiin huomioon kyseiseen osakkuu- teen liittyv(cid:228)t suuret riskit, osoittivat selv(cid:228)sti, ett(cid:228) GBI voisi odottaa huomattavia etuja t(cid:228)st(cid:228) investoinnista. 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/3 5. OIKEUDELLINEN ARVIO Komissio tutki asiaa It(cid:228)vallan viranomaisten 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syys- kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) toimittamien tietojen perus- teella. Ergee toimii markkinoilla, joilla on selke(cid:228)sti ylikapasiteettia. GBI:n osakkuudesta Ergeess(cid:228) ilmoitettiin lopulta pelastus- ja rakenneuudistustukena. N(cid:228)in ollen komission on pitk(cid:228)aikaisen tutkimusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) mukaisesti varmistettava, ovatko GBI:n toimet valtiontukea (6). 5. 1 Tuensaaja Sonthofenilainen (Saksa) Edwin E. R(cid:246)ssler KG perusti Ergeen vuonna 1960. Ergee sijaitsee Waldviertelin alueella, joka on EFTAn valvontaviranomaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen nojalla (4) EY:n perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. R(cid:246)ssler KG haki 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1994 konkurssia. Ergeet(cid:228) ei kuitenkaan asetettu selvitystilaan. Ergeen toimitusjohtaja osti yrityksen osakkeet emoyhti(cid:246)lt(cid:228) ja hankki my(cid:246)s osakkuuden saksalaisesta emoyhti(cid:246)st(cid:228). Suurelta osin ulkoisella rahoituksella toteutettu yrityksen ostaminen toimivalle johdolle ei kuiten- kaan parantanut tilannetta ja hein(cid:228)kuussa 1997 valtion omis- tama GBI osti Ergeen yhdell(cid:228) It(cid:228)vallan (cid:154)illingill(cid:228). -yrityksest(cid:228), Ergeell(cid:228) oli vuonna 1997 noin 417 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228), sen liikevaihto oli 495,8 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (35,8 milj. ecua) ja taseen loppu- summa yhteens(cid:228) 428 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (30,9 milj. ecua). Ergeell(cid:228) on 69,7 prosentin osakkuus Roznovissa T(cid:154)ekiss(cid:228) sijait- sevasta Loana a. s. jonka nelj(cid:228)ss(cid:228) toimipaikassa ty(cid:246)skenteli 926 henkil(cid:246)(cid:228) vuonna 1997. Lis(cid:228)ksi Ergee omistaa kokonaan -myyntiyhti(cid:246)n Ergee GmbH ja Sveitsin Krohb(cid:252)hliss(cid:228) sijaitsevan Ergee (190 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228)) AG:n (7 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228)). Pienten ja keskisuurten yritysten m(cid:228)(cid:228)ritel- m(cid:228)st(cid:228) 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1996 annetun komission suosituk- sen mukaan (5) Ergee on suuri yritys, eik(cid:228) sit(cid:228) voida luokitella pk-yritykseksi. saksalaisen Ergee ja sen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t toimivat tekstiiliteollisuudessa. Ergee valmistaa It(cid:228)vallassa sukka- ja neuletuotteita. T(cid:154)ekkil(cid:228)inen tyt(cid:228)ryhti(cid:246) valmistaa sukkia, sukkahousuja, tukisukkia ja lasten p(cid:228)(cid:228)llysvaatteita. Vuonna 1996 Ergeen tavanomaisen liiketoiminnan tulos oli 214,2 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (15,5 milj. ecua) tappiollinen ja lii- kevaihto 600,1 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (43,3 milj. ecua). Oma p(cid:228)(cid:228)- oma oli vuoden 1996 lopulla 168,3 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (12,2 milj. ecua) negatiivinen. Silloin kun It(cid:228)valta ilmoitti rakenneuudistus- ja pelastustuesta, Ergee oli vaikeuksissa oleva yritys. 5. 2 GBI:n toiminta Liittohallitus perusti GBI:n vuonna 1983 julkisin varoin ja se toimii edelleen valtionyhti(cid:246)n(cid:228). It(cid:228)vallan osakeyhti(cid:246)lain mukai- sesti tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden hankkiminen, esim. Ergeen ostaminen, edel- lytt(cid:228)(cid:228) GBI:n hallintoneuvoston hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Liittovaltio on GBI:n omistajana nimitt(cid:228)nyt t(cid:228)m(cid:228)n hallintoneuvoston j(cid:228)senet. N(cid:228)in ollen valtiolla on vaikutusvaltaa GBI:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon. GBI:n p(cid:228)(cid:228)toimialana on vaikeuksissa olevien yritysten haltuun- ottaminen, yritysten pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden palaut- taminen ja lopulta yritysten myyminen. GBI on korostanut, ett(cid:228) sen rakenneuudistusasiantuntijoiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s tunnetut tilin- tarkastusyhti(cid:246)t tutkivat perusteellisesti hankkeet. It(cid:228)vallan viranomaisten mukaan GBI ottaa yrityksen haltuunsa ainoastaan silloin, kun sen kannatta- vuuden voidaan odottaa kahden tai kolmen vuoden kuluessa palautuvan. GBI on tutkinut vuodesta 1983 alkaen noin 90 yrityst(cid:228) ja hankkinut osakkuuden ainoastaan 9 yrityksest(cid:228). riippumattomat konsulttiyhti(cid:246)t ja T(cid:228)h(cid:228)n asti GBI on saneerannut varsin menestyksekk(cid:228)(cid:228)sti vaike- uksissa olevia yrityksi(cid:228). Vuonna 1983 se otti haltuunsa nelj(cid:228) yrityst(cid:228): Austria Haustechnik GmbH:n Rottenmannissa, Glanzs- toff Austria GmbH:n St. P(cid:246)lteniss(cid:228), Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH:n Spielbergiss(cid:228) ja IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG:n Waidhofen/Ybbsiss(cid:228). GBI sai jokaisen yrityk- sen myynnist(cid:228) vuosina 1988(cid:150)1989 voittoa menestyksekk(cid:228)(cid:228)n rakenneuudistuksen toteuttamisen j(cid:228)lkeen. Vuonna 1993 GBI otti haltuunsa it(cid:228)valtalaiset yritykset Schmid Schrauben Hain- feld GmbH:n ja Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n. Kum- massakin tapauksessa perustettiin omaisuudenhoitoyhti(cid:246)t, jotka ostivat vaikeuksissa olevien yritysten varastot ja vuokrasivat nii- den k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden. K(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus ostettiin vasta sitten kun rakenneuudistustoimenpiteiden onnistuminen oli varmis- tettu. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH:n myynti vuonna 1996 tuotti voittoa. Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n lis- taamista p(cid:246)rssiin harkitaan. Vuonna 1997 GBI otti haltuunsa Ergeen, ATB Austria Antriebstechnik AG:n Spielbergiss(cid:228) ja ATB Antriebstechnik AG:n Weinheimissa Saksassa. tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden maksamat osingot Komissio on tutkinut GBI:n taloudellista tilannetta ja todennut, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on eritt(cid:228)in kannattava yritys. Yrityksen tulol(cid:228)h- tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden maksamat palkkiot konsulttipalve- teit(cid:228) ovat luista, ja niiden tuottama voitto, p(cid:228)(cid:228)omasijoitusten tuotot ja yritysten myynnist(cid:228) saatu tuotto. GBI:n oma p(cid:228)(cid:228)oma vuonna 1983 oli 44 miljoonaa (cid:154)il- linki(cid:228) (3,2 milj. ecua), jota korotettiin vuoteen 1996 menness(cid:228) voittojen avulla 241 miljoonaan (cid:154)illinkiin (17,4 milj. ecua) ilman valtion varoja. It(cid:228)vallan viranomaiset selittiv(cid:228)t Ergeen osalta, ett(cid:228) GBI tutki ensin, onko due diligence -periaatetta noudatettu, ja hallintoneu- vosto p(cid:228)(cid:228)tti vasta sen j(cid:228)lkeen ottaa haltuunsa vaikeuksissa ole- van yrityksen. T(cid:228)st(cid:228) tutkimuksesta saatujen tulosten perusteella Ergeen tuotantotoimintaa jatkettiin. Ergee olikin Keski-Euroo- passa (Saksa, T(cid:154)ekki, Sveitsi, Slovakia ja It(cid:228)valta) varsin tun- nettu tuotemerkki. Yrityksen toimintaan liittyi monia osa-alu- eita, joilla rakenneuudistuksen toteuttaminen oli mahdollista. Henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n, organisaatioon, logistiikkaan ja yrityksen toimi- paikkojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)miseen liittyvien uudistusten lis(cid:228)ksi my(cid:246)s j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neiden tuotantolaitosten optimaaliseen ty(cid:246)njakoon ja yrityksen toimipisteverkon uudelleen j(cid:228)rjest(cid:228)mi- seen liittyv(cid:228)t rakenneuudistukset olivat tarpeen. It(cid:228)vallan viran- (4) EYVL C 199, 11. 5. 1994, s. 7. (5) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (6) EY-tiedote 9(cid:150)1984. L 227/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 8. 1999 omaisten mukaan GBI oli kiinnostunut my(cid:246)s er(cid:228)(cid:228)st(cid:228) Ergeen it(cid:228)valtalaisesta kilpailijasta, mutta p(cid:228)(cid:228)tti lopulta olla ottamatta sit(cid:228) haltuunsa. GBI korotti Ergeen p(cid:228)(cid:228)omaa 25 miljoonalla (cid:154)il- lingill(cid:228) (1,8 milj. ecua) ja liitti yrityksen konsernin kassanhal- lintaan kattaakseen sen lyhyen aikav(cid:228)lin rahoitustarpeet. GBI korotti Ergeen p(cid:228)(cid:228)omaa vuonna 1998 uudelleen 25 miljoonalla (cid:154)illingill(cid:228) (1,8 milj. eculla). GBI siirsi lis(cid:228)ksi kaksi markkinoin- nin ja rahoitusvalvonnan asiantuntijaansa Ergeehen vahvis- tamaan yrityksen johtoa. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaiset laskel- mat investointien tuotoista. GBI aikoo s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) osakkuutensa Ergeess(cid:228) vuoteen 2003. [(cid:133)](*). Komissio on tutkinut, voidaanko ilmoitettuihin toimenpiteisiin soveltaa n(cid:228)it(cid:228) poikkeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa ja ETA-so- pimuksen 61 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) poikkeuksia ei kyseess(cid:228) olevassa tapauksessa voida soveltaa, koska kyse ei ole yksitt(cid:228)isille kuluttajille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta, tuesta luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapah- tumien aiheuttaman vahingon korjaamiseksi eik(cid:228) tuesta sellai- sille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vai- kuttanut. sosiaalisesta Kaikkien edell(cid:228) mainittujen seikkojen perusteella komissio kat- soo, ett(cid:228) GBI:n toimenpiteet vastaavat yksityisen sijoittajan toi- mintaa, EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetuista valtiontuista. siis ole kyse eik(cid:228) 5. 3 Ilmoitetut valtion tukitoimenpiteet Valtion takaus, uusi laina sek(cid:228) luopuminen koronmaksu- ja mahdollisesti jo my(cid:246)nnettyjen lainojen takaisinmaksuvaatimuk- sista ovat valtion viranomaisten toimenpiteit(cid:228). N(cid:228)in ollen ne toteutetaan valtion varoin. N(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteill(cid:228) pyrittiin saatta- maan vaikeuksissa oleva Ergee tilanteeseen, jossa sen toiminta voi jatkua ja kannattavuus palautua. T(cid:228)ll(cid:228) tavoin Ergeet(cid:228) suosit- tiin sen kilpailijoihin verrattuna. Yritys toimii tekstiiliteollisuu- den alalla ja sill(cid:228) on monia kilpailijoita ETA-maissa. Yrityksen vahvimmat kilpailijat ovat it(cid:228)valtalainen Palmers Textil AG, it(cid:228)- valtalainen Wolford AG, saksalainen Falke-yhtym(cid:228) ja saksalai- nen Kunert VertriebsgmbH, jotka ovat kaikki kansainv(cid:228)lisi(cid:228) yri- tyksi(cid:228). Ilmoitetut toimenpiteet voivat siis vaikuttaa n(cid:228)iden toi- sissa j(cid:228)senvaltioissa toimivien kilpailijoiden taloudelliseen tilan- teeseen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t tai uhkaa- vat v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) kauppaa ja ne ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopi- muksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Edell(cid:228) mainitut tuet eiv(cid:228)t kuulu jo hyv(cid:228)ksyttyyn tai jo voimassa olevaan tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n ja sen vuoksi niist(cid:228) on ilmoitettava erikseen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. It(cid:228)vallan viranomaiset eiv(cid:228)t noudattaneet t(cid:228)t(cid:228) ilmoi- tusvelvollisuutta. 5. 4 Poikkeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopi- muksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisiss(cid:228) sopimuksissa tarkoitetut edellytykset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tuet eiv(cid:228)t periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa sek(cid:228) ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 koh- dassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n poikkeustapauksista, jolloin tuet voidaan kat- soa yhteismarkkinoille soveltuviksi. tai poikkeuksia EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakoh- dassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja alueellisia poikkeuksia ei voida soveltaa, sill(cid:228) tukea ei ole my(cid:246)nnetty taloudellisen kehityksen edist(cid:228)miseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen, tietyn talousalueen kehityksen edist(cid:228)miseen. EY:n tai EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikke- usten osalta komission on todettava, ett(cid:228) (cid:146)Euroopan yhteist(cid:228) etua(cid:146) koskevalle tuelle tavallisesti asetetut perusteet eiv(cid:228)t t(cid:228)yty, eik(cid:228) kyse ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltion taloudessa olevan vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamisesta. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikke- uksia ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n voida soveltaa, koska tuella ei edistet(cid:228) kult- tuuria eik(cid:228) kulttuuriperint(cid:246)(cid:228). Sen sijaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakoh- jos tuki dan poikkeusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten alkuosaa voitaisiin soveltaa, on suunnattu tietyn taloudellisen toiminnan kehitykseen ja jos se ei muuta kaupank(cid:228)ynnin edellytyksi(cid:228) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. 5. 5 Yhteis(cid:246)n suuntaviivat Ergee on vaikeuksissa oleva yritys ja ilmoitetut toimenpiteet ovat rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteis(cid:246)n suuntaviivoissa (7) ((cid:146)j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) suuntavii- vat(cid:146)) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n edellytykset, joiden t(cid:228)yttyess(cid:228) rakenneuudis- tustuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksen on oltava osa rea- listista, yksityiskohtaista ja laaja-alaista suunnitelmaa yrityksen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuulli- (*) Osia t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; n(cid:228)m(cid:228) osat ovat hakasulkeissa ja merkitty t(cid:228)hdell(cid:228). (7) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/5 sessa ajassa ja suunnitelman on perustuttava realistisiin oletuk- siin yrityksen tulevista toimintaedellytyksist(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on otettava huomioon yrityksen vaikeuksiin johtaneet tilanteet, tarjonta ja kysynt(cid:228) merkityksellisill(cid:228) tuotemarkkinoilla sek(cid:228) nii- den ennakoitu kehittyminen ja yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Suunnitelman on mahdollistettava yrityksen sujuva siirtyminen uuteen pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) kannattavaan organisaa- tiorakenteeseen, joka antaa sille mahdollisuuden jatkaa toimin- taansa omin voimin ilman lis(cid:228)tukea valtiolta. Rakenneuudistuksen l(cid:228)ht(cid:246)kohtana on yleens(cid:228) yrityksen toimin- nan uudelleen j(cid:228)rjestely ja j(cid:228)rkeist(cid:228)minen tehokkuuden paranta- miseksi, mik(cid:228) merkitsee tavallisesti sit(cid:228), ett(cid:228) voittoa tuottamat- tomista tai jo tappioita aiheuttaneista toiminnoista luovutaan. joilla T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi rakenneuudistus koskee niit(cid:228) toimintoja, kilpailukykyisyys voidaan palauttaa, ja mahdollisesti uusien kannattavien toimintojen kehitt(cid:228)mist(cid:228) tai monipuolistamista. Organisaation rakenneuudistuksen lis(cid:228)ksi edellytet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) yrityksen rahoituksen rakenneuudistusta. 5. 6 Pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden palauttaminen It(cid:228)vallan viranomaiset ovat esitt(cid:228)neet realistisen, yksityiskohtai- sen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman. Komissio toteaa, ett(cid:228) yritys on velvoitettu panemaan rakenneuudistus- suunnitelma t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan huomioon olosuhteet, jotka ovat johtaneet yrityksen vaikeuksiin. N(cid:228)m(cid:228) vaikeudet voi- daan jakaa kolmeen p(cid:228)(cid:228)ryhm(cid:228)(cid:228)n. Ensiksikin Ergeen ongelmana on heikko rahoitusrakenne. Vuo- den 1996 lopussa konsernin oma p(cid:228)(cid:228)oma oli 122 miljoonaa It(cid:228)vallan (cid:154)illinki(cid:228) (8,8 milj. ecua) negatiivinen. t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) rakenneuudistus Suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komission oli erityisesti tutkittava, seuraavat edellytykset: Rakenneuudistuksen on palautettava yrityksen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa, tuki ei saa v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) kilpai- lua kohtuuttomasti ja tuen on oltava suhteutettu rakenneuudis- tuskustannuksiin ja siit(cid:228) saatavaan hy(cid:246)tyyn. Toiseksi konsernin It(cid:228)vallassa ja T(cid:154)ekiss(cid:228) sijaitsevien tuotanto- laitosten toiminnan valvonta on selv(cid:228)sti puutteellista, niilt(cid:228) puuttui asianmukainen kustannustenhallinta eik(cid:228) konsernin ilmeisestik(cid:228)(cid:228)n pystynyt vastaamaan muuttu- tuotantoprosessi viin markkinaolosuhteisiin. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi yritys ei ollut noudat- tanut sopivaa tuotemerkki- ja tuotestrategiaa. Suuntaviivoissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) yrityksen on toteutettava komissiolle esitetty ja sen hyv(cid:228)ksym(cid:228) rakenneuudistussuunni- telma kokonaisuudessaan ja t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kaikki komission p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksess(cid:228) asetetut edellytykset. Kolmas ongelma-alue aiheutuu siit(cid:228), ettei Ergee ollut viime vuosina investoinut riitt(cid:228)v(cid:228)sti. Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n suuntaviivoissa todetaan, ett(cid:228) komissio valvoo rakenneuudistussuunnitelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja edistymist(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) Ergeen rakenneuudistustoimenpiteet, jotka on koottu j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) olevaan taulukkoon, keskittyiv(cid:228)t n(cid:228)ihin kol- meen p(cid:228)(cid:228)asialliseen ongelma-alueeseen. Rakenneuudistuskustannukset Negatiivisen oman p(cid:228)(cid:228)oman kattaminen Riitt(cid:228)v(cid:228)n oman p(cid:228)(cid:228)oman tason varmistaminen Operatiivisen toiminnan tappiot 1997(cid:150)1998 Varaston ja saatavien arvon poikkeuksellinen alentaminen milj. ATS 121,0 165,0 148,0 56,0 Rahoituksen rakenneuudistuskustannukset 491,0 Henkil(cid:246)st(cid:246)suunnitelma Varastokapasiteetin ja toimistotilojen siirto Organisaatiomuutokset Konsulttipalvelut Erityiset markkinointitoimenpiteet Operatiivisen toiminnan rakenneuudistuskustannukset Investoinnit 1997(cid:150)1999 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 84,1 76,0 milj. ECU 8,8 12,0 10,7 4,1 35,6 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 6,1 5,5 % 18,7 25,3 22,7 8,9 75,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 12,9 11,7 Rakenneuudistuskustannukset yhteens(cid:228) 651,1 47,2 100,0 L 227/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 8. 1999 5. 6. 1 Rahoituksen rakenneuudistus Rahoituksen rakenneuudistuskustannukset ovat yhteens(cid:228) noin 491 miljoonaa It(cid:228)vallan (cid:154)illinki(cid:228) (35,6 milj. ecua). Konsernin rahoitusaseman tervehdytt(cid:228)minen edellytti, ett(cid:228) 121 miljoonan (cid:154)illingin (8,8 milj. ecun) oman p(cid:228)(cid:228)oman vaje katetaan ja kon- sernille varmistetaan riitt(cid:228)v(cid:228) oman p(cid:228)(cid:228)oman taso eli noin 25 prosenttia konsernin taseen loppusummasta, mik(cid:228) merkit- see noin 165:t(cid:228) miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (12,0:aa milj. ecua). N(cid:228)m(cid:228) tarvittiin vuosina 1997(cid:150)1998 aiheutuneiden 148 miljoonan (cid:154)illingin (10,7 milj. ecua) tappioiden sek(cid:228) 56 miljoonan (cid:154)illin- gin (4,1 milj. ecun) varaston ja saatavien poikkeuksellisen arvon alentamisen kattamiseen Komission mielest(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) rahoituksen rakenneuudistustoimen- piteet ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) Ergeen rahoitusaseman tervehdytt(cid:228)- miseksi. Konsernin rahoitusaseman tervehdytt(cid:228)minen tapahtui p(cid:228)(cid:228)asi- assa siten, ett(cid:228) Ergeen velkojat luopuivat 338 miljoonan (cid:154)illin- gin (24,5 milj. ecun) vakuudettoman lainan takaisinmaksuvaa- timuksista vuonna 1997. Saatavistaan luopuivat it(cid:228)valtalaiset pankit Bank Austria AG, Erste Bank der (cid:246)sterreichischen Spar- kassen AG ja Raiffeisenbank Oberes Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschr(cid:228)nkter Haftung. N(cid:228)m(cid:228) pankit vahvis- tivat 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1998 ja 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228), ett(cid:228) ne olivat suostuneet luopumaan lainasaatavistaan, koska Ergeen ajautuminen konkurssiin olisi tappiot. Komissio katsoo aiheuttanut niille viel(cid:228) suuremmat Bank Austria AG:n olevan julkinen yritys, yli 50 prosenttia osakkeista on yksityisten sijoittajien hallussa, sill(cid:228) valtiolla on kuitenkin suurimpana yksitt(cid:228)isen(cid:228) osakkaana m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysvalta yrityksess(cid:228). Muut pankit ovat yksityisi(cid:228). Selke(cid:228)sti suu- rin osuus luotosta kuului kuitenkin yksityiselle Erste Bank der (cid:246)sterreichischen Sparkassen AG:lle. Pankit ovat perustaneet konsortion, ja tehneet p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset yksimielisesti. N(cid:228)in ollen komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) julkinen pankki Bank Austria AG on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. vaikka GBI sijoitti 25 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (1,8 milj. ecua) Ergeen oman p(cid:228)(cid:228)oman vajeen kattamiseen ja sitoutui toimittamaan yrityksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toiset 25 miljoonaa sen j(cid:228)lkeen, kun komissio on teh- nyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa. Valtion tarkoituksena on luopua j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neiden 42 miljoonan (cid:154)illingin (3,0 milj. ecun) vakuudettomien luottojen takaisinmak- suvaatimuksista, jos komissio antaa t(cid:228)h(cid:228)n luvan ja jos Ergee t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) It(cid:228)vallan tuotantolaitosten ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lle asetetut edellytykset. Lis(cid:228)ksi yritys aikoo itse osallistua rahoitukseen rea- lisoimalla omaisuutta [(cid:133)] (*) ja vuosille 1999(cid:150)2000 ennakoitu- jen yhteens(cid:228) [(cid:133)] (*) voittojen avulla. Yhteenlaskettuna t(cid:228)m(cid:228) merkitsee 494:(cid:228)(cid:228) miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (35,8:aa milj. ecua) ja varojen avulla varmistetaan, ett(cid:228) yrityk- sen rahoitusasema palaa terveelle pohjalle. henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228)(cid:228)n parantaakseen kustannusrakennettaan. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on jo v(cid:228)hennetty 1 966 ty(cid:246)ntekij(cid:228)st(cid:228) vuonna 1996 yhteens(cid:228) 1 397 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228)n vuonna 1998. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee 29 prosentin supistusta. Tarvittavan henkil(cid:246)s- t(cid:246)suunnitelman kustannukset (p(cid:228)(cid:228)asiassa Saksan osalta) ovat 55,5 miljoonaa (cid:154)illinki(cid:228) (4,0 milj. ecua). Seuravassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevia tilastotietoja: Henkil(cid:246)st(cid:246)n supistaminen 1996 1997 1998 It(cid:228)valta T(cid:154)ekki Saksa Sveitsi 521 1 215 225 5 417 926 197 8 390 921 78 8 Yhteens(cid:228) 1 966 1 548 1 397 Yhteens(cid:228) % verrattuna vuoteen 1996 100,0 78,7 71,1 Henkil(cid:246)st(cid:246)supistukset johtuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa konsernin sis(cid:228)isist(cid:228) organisaatiomuutoksista. Konsernin pyrkimyksen(cid:228) on valvoa tiukemmin It(cid:228)vallassa ja T(cid:154)ekiss(cid:228) sijaitsevia tuotantolaitoksia. Sen lis(cid:228)ksi konserni luopuu varastostaan Saksassa ja keskitt(cid:228)(cid:228) varastointitoiminnot It(cid:228)vallan toimipaikkaan. Saksalainen tyt(cid:228)r- yhti(cid:246) on tarkoitus muuttaa myyntiyhti(cid:246)ksi. [(cid:133)] (*). It(cid:228)vallan toimipaikassa tarvittavien organisaatiomuutosten kustannusten arvioidaan olevan 1 miljoona (cid:154)illinki(cid:228) (0,1 milj. ecua). Sen j(cid:228)lkeen kun Ergee siirtyi GBI:lle, Ergeen ja Loana a. s. :n hal- lituksen j(cid:228)senet korvattiin kokeneilla saneeraajilla. Lis(cid:228)ksi GBI ja rahoitusasiantuntijaa Ergeehen l(cid:228)hetti kaksi markkinointi- vahvistaakseen yrityksen johtoa. Ergeen hallintoneuvoston j(cid:228)se- net korvattiin niin ik(cid:228)(cid:228)n kokeneilla saneeraajilla ja tekstiiliteolli- suuden asiantuntijoilla. Johtotason muutokset olivat tarpeen, jotta voitaisiin toteuttaa kustannuksia supistavia toimenpiteit(cid:228) tuotannon tehokkuuden lis(cid:228)(cid:228)miseksi ja tuotantoaikojen lyhen- t(cid:228)miseksi It(cid:228)vallan ja T(cid:154)ekin tehtailla. Rakenneuudistustoimen- piteiden toteuttaminen on annettu konsulttien teht(cid:228)v(cid:228)ksi. [(cid:133)] (*). Pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden takaamiseksi konsernin on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) uudelleen markkina-asemansa ja kehitett(cid:228)v(cid:228) tuote- merkki- ja tuotantostrategiaansa. [(cid:133)] (*). Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet on tar- koitus rahoittaa p(cid:228)(cid:228)asiassa valtion takaamalla 90 miljoonan (cid:154)il- lingin (6,5 milj, ecun) toimintaluotolla. 5. 6. 3 Investointeihin liittyv(cid:228)t rakenneuudistustoimenpiteet 5. 6. 2 Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteiden kus- tannukset ovat yhteens(cid:228) 84,1 miljoonaa It(cid:228)vallan (cid:154)illinki(cid:228) (6,1 milj. ecua). Konsernin on ennen kaikkea v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) It(cid:228)vallan viranomaiset ovat osoittaneet, ett(cid:228) konsernin on investoitava palauttaakseen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuutensa. Vuosina 1997(cid:150)1999 konserni on sunnittellut investoivansa 76 miljoonan (cid:154)illinki(cid:228) (5,5 milj. ecua), joka vastaa keskim(cid:228)(cid:228)rin. [(cid:133)] (*) prosenttia liikevaihdosta. 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/7 Investoinnit liittyv(cid:228)t ennen kaikkea It(cid:228)vallassa sijaitsevan kes- kusvaraston laajentamiseen ja tekniseen uudenaikaistamiseen (sill(cid:228) Saksassa sijaitseva keskusvarasto on tarkoitus sulkea) sek(cid:228) laitteiden, kuten tietokoneohjelmien ja tietokoneiden, viimei- simpiin sovelluksiin. Pieni osa investoinneista on suunnattu konekantaan. N(cid:228)iden investointien avulla vanhat koneet on tarkoitus korvata uusilla, jotta tuotteiden korkea laatu voidaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ja ty(cid:246)st(cid:228)(cid:228) uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sek(cid:228) alentaa huomattavasti materiaalikustannuksia. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat selvitt(cid:228)neet, ett(cid:228) konserni on supistanut viime vuosina reaaliomaisuuttaan. Seuraavat luvut osoittavat, ett(cid:228) hankittujen (ostettujen tai vuok- rattujen) uusien koneiden arvo oli alhaisempi kuin konsernin k(cid:228)ytt(cid:228)mien koneiden poisto- ja leasingkulut, vaikka monien osalta poistot oli jo tehty kokonaisuudessaan. Koneiden arvon kehitys 1996 1997 1998 milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU Uusien koneiden hankkiminen (osto ja leasing) 24,0 1,7 19,3 1,4 15,6 1,1 Poisto- ja leasingkustannukset ﬂ 30,7 ﬂ 2,2 ﬂ 31,6 ﬂ 2,3 ﬂ 21,4 ﬂ 1,6 Uudishankinnat prosentteina poisto- ja leasingkustannuk- sista 78 % 61 % 73 % Investoinnit on tarkoitus rahoittaa valtion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) uudella 40 miljoonan (cid:154)illingin (2,9 milj. ecun) lainalla ja pankkilai- noilla. Komissio katsoo, ett(cid:228) investoinnit on rajoitettu pienimp(cid:228)(cid:228)n mahdolliseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, jolla konsernin rakenneuudistus voi- daan toteuttaa. 5. 6. 4 Ennusteet Komissio on tarkastellut vuoteen 2000 ulottuvia tase-, tulos- ja kassavirtalaskelmia m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228)kseen, palauttavatko rakenneuudis- tustoimenpiteet yrityksen elinkelpoisuuden. Komissio toteaa, ett(cid:228) ennusteet on tehty perusteellisesti ja niiden pohjana olevat oletukset on selostettu yksityiskohtaisesti. Tuotevalikoiman, henkil(cid:246)st(cid:246)n ja tuotantokapasiteetin supis- tamisstrategian tuloksena konsernin tuotanto laskee. Se on vuonna 2000 edelleen alhaisempi kuin vuonna 1997. assa henkil(cid:246)st(cid:246)kulujen huomattavaan laskuun, joka tuotan- nossa ilmaistuna merkitsi pudotusta 41,7 prosentista vuonna 1997 34,0 prosenttiin vuonna 1998. Tavanomaisen liiketoi- minnan tulos pysyy kuitenkin edelleen negatiivisena suurten korkokulujen vuoksi. Suunnitelman mukaan konsernin pit(cid:228)isi tuottaa voittoa taas vuonna 1999. [(cid:133)] (*). Parannus perustuu uusiin kustannusten supistuksiin ja tehokkaampaan tuotantop- rosessiin. Ennusteiden mukaisesti konserni nostaa vuonna 2000 voittojaan [(cid:133)] (*) eli [(cid:133)] (*) prosenttiin tuotannon arvosta. T(cid:228)m(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) vaikka konsernin on jatkettava kus- tannusten hallintaa, se on t(cid:228)ysin saneerauskelpoinen. Varsinkin pankkilainojen takaisinmaksuvaatimuksista luopumi- sen ja GBI:n p(cid:228)(cid:246)masijoituksen ansiosta konsernin oman p(cid:228)(cid:228)- oman taso oli jo vuonna 1997 positiivinen ja se vastasi 15,2 prosenttia taseen loppusummasta. GBI:n sijoittaman lis(cid:228)p(cid:228)(cid:228)- oman ja vuosina 1999(cid:151)2000 teht(cid:228)v(cid:228)n voiton turvin oman p(cid:228)(cid:228)oman tason arvioidaan vuonna 2000 olevan 27,8 prosent- tia taseen loppusummasta. Komission arvioiden mukaan kon- sernin taloudellinen tilanne on vakaa vuonna 2000. Komissio toteaa, ett(cid:228) huolimatta selke(cid:228)st(cid:228) tuotannon supis- tumisesta ((cid:150)6 %) edellisvuoteen verrattuna liiketoiminnan tulos on jo vuonna 1998 positiivinen. T(cid:228)m(cid:228) kehitys perustuu p(cid:228)(cid:228)asi- N(cid:228)in ollen ennusteet osoittavat komission mielest(cid:228), ett(cid:228) konser- nilla on mahdollisuus pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuteen ja ett(cid:228) se voi toimia omin voimin ilman valtion tukitoimia. L 227/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 8. 1999 Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto komission analyysissa huomioon otetuista t(cid:228)rkeimmist(cid:228) tun- nusluvuista: Tuloslaskelma (Konserni) milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU 1997 1998 1999 2000 Tuotanto 949,8 68,8 893,7 64,8 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Liiketoiminnan tulos ﬂ 97,2 ﬂ 7,0 6,2 0,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Rahoitustulos ﬂ 37,4 ﬂ 2,7 ﬂ 19,7 ﬂ 1,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Tavanomaisen liiketoiminnan tulos ﬂ 134,6 ﬂ 9,8 ﬂ 13,5 ﬂ 1,0 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 1997 1998 1999 2000 Tase (Konserni) milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU milj. ATS milj. ECU Oma p(cid:228)(cid:228)oma Vieras p(cid:228)(cid:228)oma 113,0 8,2 117,3 8,5 149,9 10,9 185,0 550,8 39,9 506,0 36,7 476,2 34,5 440,5 Taseen loppusumma 663,8 48,1 623,3 45,2 624,1 45,2 625,5 13,4 31,9 45,3 5. 7 Kilpailun kohtuuttoman v(cid:228)(cid:228)ristymisen v(cid:228)ltt(cid:228)minen Komissio on tutkinut, kompensoitiinko rakenneuudistustuesta kilpailijoille aiheutuvia kielteisi(cid:228) vaikutuksia. denalan rakenneuudistusta supistamalla sen tuotantokapasiteet- tia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen on peruuttamatonta silloin, kun kyseiset tuotantolaitokset h(cid:228)vite- t(cid:228)(cid:228)n, kun niiden aiempaa tuotantoa alennetaan pysyv(cid:228)sti tai kun ne suunnataan pysyv(cid:228)sti toisiin k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksiin. 5. 7. 1 Tuotantokapasiteetin supistaminen lis(cid:228)ksi Komissio toteaa, ett(cid:228) konsernin vaikeuksien taustalla olivat my(cid:246)s yrityksen ulkoiset syyt. Kattavan kyselytutkimuksen (8) tulosten mukaan 40 prosenttia niist(cid:228) kuluttajista, jotka supis- tavat menojaan, s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa vaatteiden hankinnassa. laskee T(cid:228)m(cid:228)n 5(cid:150)7 prosenttia vuodessa. Samanaikaisesti tuonti Kaukoid(cid:228)st(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyy. N(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t ovat johtaneet hintojen laskuun, tiuk- kaan valmistajien v(cid:228)liseen kilpailuun toisten pudottamiseksi markkinoilta ja rakenteellisen ylikapasiteetin syntyyn. Komissio toteaa, ettei It(cid:228)valta ole kielt(cid:228)nyt sit(cid:228), ett(cid:228) asian kannalta merki- tyksellisill(cid:228) markkinoilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia. Euroopassa tekstiilien kysynt(cid:228) Komissio toteaa, ett(cid:228) yrityksen on osana rakenneuudistustoi- menpiteit(cid:228) korvattava vanhat koneet s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228)kseen tuotannon korkealaatuisena, pysty(cid:228)kseen ty(cid:246)st(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sek(cid:228) tehostaakseen toimintaansa, jotta konsernin pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuus olisi turvattu. Koneiden korvaaminen ei siis johda laitekannan tai kapasiteetin kasvuun. It(cid:228)vallan viranomaiset ovat osoittaneet, ett(cid:228) omat sek(cid:228) vuokratut koneet huomioon ottaen koneiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kon- sernitasolla laskee ja lis(cid:228)ksi mahdollinen tuotantokapasiteetti (kappaletta/p(cid:228)iv(cid:228)) supistuu peruuttamattomasti. Konsernin neu- lontakapasiteetti supistuu 11 prosenttia, sukan k(cid:228)rkien neulon- tasoneulontakapasiteetti takapasiteetti 51,2 prosenttia. T(cid:228)m(cid:228) tuotantokapasiteetti on merkitt(cid:228)v(cid:228) yhty- m(cid:228)n omien tuotteiden valmistuksessa. Vuokrattujen koneiden osuus on v(cid:228)h(cid:228)inen omiin koneisiin verrattuna. prosenttia 23,9 ja Suuntaviivojen 3. 2. 2 kohdan b alakohdan mukaisesti raken- neuudistussuunnitelman on suhteessa saatavan tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n edistett(cid:228)v(cid:228) kyseisill(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoilla toimivan teollisuu- Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto konsernin tuotan- tokapasiteetin kehityksest(cid:228). (8) Kyselyn teki maaliskuussa 1995 aikakauslehti TV H(cid:246)ren und Sehen. [(cid:133)] (*) 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/9 varastojen Komissio toteaa my(cid:246)s, ett(cid:228) tuotantokapasiteetin laskuun liittyi henkil(cid:246)st(cid:246)n supistaminen 28,9 prosentilla, jonka lis(cid:228)ksi konser- 24 000 m2:st(cid:228) nin 13 000 m2:iin ja tuotevalikoimaa supistettiin 15 prosentilla. Lis(cid:228)ksi komissio korostaa j(cid:228)lleen sit(cid:228), ett(cid:228) vuoteen 2000 men- ness(cid:228) konserni ei aio nostaa tuotantoaan vuoden 1997 tason yl(cid:228)puolelle. v(cid:228)hennettiin pinta-alaa rahoituksen investointien v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien turvaamiseksi. Komissio on my(cid:246)s ottanut huomioon, ett(cid:228) 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) touko- kuuta 1994 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan yritys toimii EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tukialueella, jolla suurin sal- littu tuki-intensiteetti on 20 prosenttia netto. It(cid:228)vallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ergeell(cid:228) on t(cid:228)rkeimmill(cid:228) markkina-alueillaan It(cid:228)vallassa 10,9 prosentin ja Saksassa 6 prosentin markkina-osuus. Muissa ETA-maissa Ergeen markkinaosuudet eiv(cid:228)t ole merkitt(cid:228)vi(cid:228). N(cid:228)in ollen Ergee on ETA-markkinoilla suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)merkityksinen kilpailija. 5. 7. 2 Valtion tukitoimenpiteiden kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228) vaikutus Komission mielest(cid:228) suunniteltu valtion luopuminen vakuudet- toman 42 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista on tarpeen sen varmistamiseksi, ett(cid:228) konsernilla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)sti varoja. Komissio on lis(cid:228)ksi ottanut huomioon sen, ett(cid:228) It(cid:228)vallan toimittamien tietojen mukaan valtio olisi menett(cid:228)nyt koko lainasumman, jos Ergee ajautuisi konkurssiin. Valtio toimii samalla tavoin kuin Ergeelle luottoa my(cid:246)nt(cid:228)neet pankit, jotka luopuvat niin ik(cid:228)(cid:228)n kokonaisuudessaan vakuudettomista lainasaatavistaan. Lainasaa- tavista luopumiselle on lis(cid:228)ksi asetettu edellytykseksi, ett(cid:228) tietty henkil(cid:246)st(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n Ergeen palveluksessa vuoden 2000 loppuun. Valtion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n uuden 40 miljoonan (cid:154)illingin (2,9 milj. ecun) lainan osalta komissio on p(cid:228)(cid:228)tellyt, ett(cid:228) laina on tarpeen Ergee voi 90 miljoonan (cid:154)illingin (6,5 milj. ecun) takauksen avulla hankkia riitt(cid:228)v(cid:228)sti varoja rakenneuudistustoimenpitei- dens(cid:228) rahoittamiseksi. Komissio huomauttaa kuitenkin, ett(cid:228) Ergeelt(cid:228) ei vaadita mink(cid:228)(cid:228)nlaista maksua t(cid:228)st(cid:228) takauksesta. Koska konsernin ennakoidaan olevan elinkelpoinen pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ja koska sen talous on juuri tervehdytetty, palkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen kannattavuuden palautta- miseksi. Yhtym(cid:228)n rahoituskustannukset ovat sit(cid:228) paitsi vain noin 2 prosenttia tuotannon arvosta. Voidaan siis osoittaa, ett(cid:228) takauksen my(cid:246)nt(cid:228)minen ilmaiseksi ei ole perusteltua. N(cid:228)in ollen t(cid:228)llainen saatavista luopuminen v(cid:228)hent(cid:228)isi yritykseen kohdistuvia taloudellisia vaateita vuoteen 2000 asti ep(cid:228)oikeu- josta denmukaisella tavalla. Komissio katsoo, ett(cid:228) takaus, Ergeen ei tarvitse maksaa markkinoilla tavanomaista palkkiota, on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. 5. 8 Tukien suhtettaminen rakenneuudistuskustannuksiin ja siit(cid:228) saatavaan hy(cid:246)tyyn Komissio on tutkinut, onko tuki rajattu yrityksen raken- neuudistuksen toteuttamiseksi ehdottomasti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenvetona osallistuminen konsernin rakenneuudistukseen: Osallistuminen rakenneuudistukseen Valtion luopuminen lainan takaisinmaksuvaatimuksista Uusi laina Valtion takaamat lainat milj. ATS 42,0 40,0 90,0 Valtiontuki yhteens(cid:228) 172,0 Emoyhti(cid:246)n osuus 50,0 milj. ECU 3,0 2,9 6,5 12,5 3,6 % 6,5 6,1 13,8 26,4 7,7 Vuosina 1999 ja 2000 syntyv(cid:228)t voitot [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Omaisuuserien myynti [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Yrityksen osuus yhteens(cid:228) 63,5 Luopuminen lainojen takaisinmaksuvaatimuksista Tarvittavat uudet lainat 338,0 23,8 Pankkien osuus yhteens(cid:228) 365,6 4,6 24,5 1,7 26,5 9,8 51,9 4,2 56,2 Kaikki yhteens(cid:228) 651,1 47,2 100,0 L 227/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 8. 1999 Taulukosta ilmenee, ett(cid:228) yrityksen rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)- on rahoittajia 26,4 prosenttia, yrityksen oma osuus 9,8 prosenttia ja emoyh- ti(cid:246) GBI:n osuus 7,7 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. (56,2 %). Valtion pankit osuus ovat Edell(cid:228) mainitut prosenttiosuudet osoittavat, ett(cid:228) valtiontuki on asianmukaisesti suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuksiin niist(cid:228). Komissio huomauttaa kuitenkin, ett(cid:228) takauspalkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen elinkel- sovellu poisuuden palauttamiseksi. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) takaus ei yhteismarkkinoille. 5. 9 Nykyinen valtion laina It(cid:228)vallan viranomaiset ovat osoittaneet, ett(cid:228) valtion jo my(cid:246)n- t(cid:228)m(cid:228) 42 miljoonan (cid:154)illingin (3,0 milj. ecun) luotto oli suun- nattu 92,7 miljoonan (cid:154)illingin (6,7 milj. ecun) investointeihin vuosina 1994(cid:150)1995. Viranomaiset ovat toimittaneet my(cid:246)s yksityiskohtaisen selonteon investointikustannusten jakautumi- sesta. Nykyinen luotto my(cid:246)nnettiin ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)mist(cid:228) koskevan lain 35 a §:n nojalla (Arbeitsmarktf(cid:246)rderungsgesetz). EFTAn val- vontaviranomainen on kirjannut kyseisen lain numerolla 93-359 voimassa olevien aluetukij(cid:228)rjestelmien luetteloon. N(cid:228)in ollen komissio katsoo, ett(cid:228) tuki kuuluu voimassa olevaan tuki- j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. Komissio toteaa lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) It(cid:228)vallan viranomaisten toimitta- mien tietojen mukaan Ergee ei ollut osallisena saksalaisen emo- yhti(cid:246)n konkurssimenettelyss(cid:228) eik(cid:228) se ollut taloudellisissa vaike- uksissa kun luotto my(cid:246)nnettiin. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) kyseinen luotto on inves- tointitukea. Komissio toteaa, ett(cid:228) Ergee hakee rakenneuudistustukea ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa. 5. 10 Pelastamistukea ei jatketa Komissio antoi 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 luvan pelastamis- tuen my(cid:246)nt(cid:228)miseen takauksena ja GBI:n rahoittamana p(cid:228)(cid:228)- omankorotuksena hein(cid:228)kuun 1997 ja vuoden 1997 lopun v(cid:228)li- sen(cid:228) aikana. It(cid:228)vallan toimittamien tietojen mukaan takaus my(cid:246)nnettiin vain vuoden 1997 loppuun. Ergeell(cid:228) on kuitenkin edelleen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n GBI:n sille osoittamat 25 miljoonaa It(cid:228)val- lan (cid:154)illinki(cid:228) (1,8 milj. ecua). Komissio totesi pelastamistukea koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ilman sopivaa rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida osoittaa eik(cid:228) odottaa, ett(cid:228) yrityksen tavanomaiset tuotot voisivat palau- tua asianmukaisen ajan kuluessa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) GBI:n toimenpiteet saattoivat sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) valtiontukea pelas- tamistoimenpiteiden toteuttamisajankohtana. Koska komissio raken- on kuitenkin jo todennut, ett(cid:228) GBI:n toimenpiteet neuudistusvaiheen j(cid:228)lkeen ovat olleet taloudellisesti perusteltuja ja etteiv(cid:228)t ne ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tar- koitettua valtiontukea, ei ole mit(cid:228)(cid:228)n todellista syyt(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) GBI:n tekem(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omasijoitusta jatkona pelastamistuelle. 6. P˜˜TELM˜T Komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) GBI:n toiminta vastaa yksityisen sijoittajan tavanomaista toimintaa eik(cid:228) kyse ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio katsoo, ett(cid:228) It(cid:228)valta on toimittanut realistisen, yksi- tyiskohtaisen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman ja osoittanut, ett(cid:228) konsernin pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden palauttaminen on mahdollista ja ett(cid:228) se voi jatkaa toimintaansa omin voimin ilman lis(cid:228)tukea valtiolta. Tuotantokapasiteettia on supistettu huomattavasti ja sen avulla voidaan est(cid:228)(cid:228) markkinoi- den kohtuuton v(cid:228)(cid:228)ristyminen. Valtiontuki on suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuteen kustannuk- sista. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komissio toteaa, ett(cid:228) Ergee hakee raken- neuudistustukea ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa. Ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n mit(cid:228)(cid:228)n todellista syyt(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) GBI:n tekem(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omasijoitusta jatkona pelastamistuelle. Komissio katsookin, ett(cid:228) luopuminen takaus- palkkiosta ei ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttami- seksi. T(cid:228)m(cid:228) merkitsisi ep(cid:228)oikeudenmukaista etua konsernille. N(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) komissio hyv(cid:228)ksyy vain valtion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n uuden 40 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (2,9 milj. ecun) lainan ja luopumisen nykyisen 42 miljoonan (cid:154)illingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaa- timuksista. koronmaksuvaatimuksista sek(cid:228) Sit(cid:228) vastoin komissio katsoo, ett(cid:228) valtion korvauksetta Ergeelle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) 90 miljoonan (cid:154)illingin (6,5 milj. ecun) takaus on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. N(cid:228)in ollen komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) valtion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) uusi 40 miljoonan (cid:154)illingin (2,9 milj. ecun) laina ja luopuminen koronmaksuvaatimuksista sek(cid:228) nykyisen 42 miljoonan (cid:154)illingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista ovat tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edist(cid:228)miseen, eik(cid:228) tuki muuta kaupank(cid:228)ynnin edellytyksi(cid:228) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) valtion tukitoimenpiteet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimm(cid:228)isen osan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan korvauksetta 90 miljoonan (cid:154)illingin (6,5 milj. ecun) takauksena my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) valtiontuki muuttaa kaupank(cid:228)ynnin edellytyksi(cid:228) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla eik(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) sovellu yhteismark- kinoille. nojalla. vastoin valtion Sit(cid:228) 28. 8. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 227/11 Komissio kehottaa It(cid:228)vallan viranomaisia ilmoittamaan komis- siolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tiedoksi antamisesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimen- piteet. Yhteis(cid:246)n suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komissio vaatii It(cid:228)vallan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen vuosiker- tomuksen, joka osoittaa, ett(cid:228) rakenneuudistussunnitelma on pantu asianmukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, Yhteismarkkinoille soveltuvaksi katsotaan valtiontuki It(cid:228)vallan Schremsiss(cid:228) joka my(cid:246)nnettiin siten, ett(cid:228) valtio luopui koronmaksuvaatimuksis- taan ja my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) 42 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (3,0 miljoonan ecun) lainan takaisinmaksuvaatimuksista sek(cid:228) my(cid:246)nsi uuden 40 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (2,9 miljoonan ecun) lainan. Yhteismarkkinoille soveltumattomaksi katsotaan valtiontuki It(cid:228)- vallan Schremsiss(cid:228) sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, joka oli tarkoitus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) siten, ett(cid:228) valtio antaa korvauksetta 90 miljoonan It(cid:228)vallan (cid:154)illingin (6,5 miljoonan ecun) takauk- sen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tukea ei saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). 2 artikla It(cid:228)vallan viranomaisten on toimitettava yksityiskohtainen vuo- sikertomus, jossa osoitetaan, ett(cid:228) rakenneuudistussuunnitelma pannaan asianmukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. 3 artikla It(cid:228)vallan viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tiedoksi antamisesta p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu It(cid:228)vallan tasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:228) 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen


title: Komission asetus (EY) N:o 2812/98, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetusta asetuksesta (ETY) N:o 2456/93 poikkeamisesta ja sen muuttamisesta julkisen intervention osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2304/98 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
carcase
derogation from EU law
intervention agency
storage

text: 24. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 349/47 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2812/98, annettu 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetusta asetuksesta (ETY) N:o 2456/93 poikkeamisesta ja sen muut- tamisesta julkisen intervention osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2304/98 muut- tamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98 (2), ja erityisesti sen 6 artiklan 7 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiin, s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (EY) N:o 2304/98 (3) tietyist(cid:132) poikkeuksista komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (4) jotka koskevat vuoden 1998 loppuun asti ulottuvan jakson osalta avattuja tarjouskilpai- luja; mainittuja poikkeuksia olisi jatkettava v(cid:132)liaikaisesti tammi-, helmi- ja maaliskuun 1999 tarjouskilpailujen ja osalta, naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoaan puheenjohtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 2304/98 3 artiklan toinen alakohta seuraavasti: ”Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan lokakuun toiseen tarjouskilpailuun, vuoden 1998 marraskuussa ja joulu- kuussa avattaviin tarjouskilpailuihin sek(cid:132) vuoden 1999 avattaviin ensimm(cid:132)isen vuosinelj(cid:132)nneksen aikana tarjouskilpailuihin. ” 2 artikla tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 17 (3) EYVL L 288, 27. 10. 1998, s. 3 (4) EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3840/98 von Luigi MORETTI an die Kommission. Staatliche italienische Anstalt für Polygraphie und Münzprägung

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
capital increase
financial institution
monopoly
paper
public administration
supplies contract

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/107 (1999/C 297/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3840/98 von Luigi Moretti (NI) an die Kommission (22. Dezember 1998) Betrifft: Staatliche italienische Anstalt für Polygraphie und Münzprägung Kürzlich wurde bekannt, daß Herr Van Miert, Mitglied der Europäischen Kommission, ein Schreiben an das italienische Schatzministerium gerichtet hat, in dem es um die staatliche italienische Anstalt für Polygraphie und Münzprägung ging. Im Zusammenhang mit dem Amt wurde eine Reihe von Punkten beanstandet, wie u. a. seine Monopolstellung bei der Lieferung von Papiermaterialien an die öffentliche Verwaltung. Kann die Kommission genauere Angaben dazu machen, welche Punkte beanstandet wurden und zu welchen Schlußfolgerungen Herr Van Miert gekommen ist? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (14. Januar 1999) Die Kommission begann im April 1997 mit der Untersuchung vermuteter staatlicher Beihilfen an Poligrafico. Die auf Ersuchen der Kommission von den italienischen Behörden wiederholt vorgelegten Informationen vermochten die Bedenken der Kommission hinsichtlich der Gewährung von Beihilfen nicht zu zerstreuen. Deshalb beschloß sie am 28. Oktober 1998, ein Verfahren nach Artikel 93 Absatz 2 EGV in dieser Sache einzuleiten. Dieser Beschluß wurde der italienischen Regierung mit Schreiben vom 26. November 1998 mitgeteilt. Die italienische Regierung hat ihre Bemerkungen und die angeforderten Informationen binnen einem Monat vom Empfang dieses Schreibens an vorzulegen. Das Verfahren wird die Kommission in die Lage versetzen, das Vorhandensein staatlicher Beihilfen zu ermitteln und über die Vereinbarkeit der Kapitalzuführungen an die von Poligrafico kontrollierte Cartiere Miliani di Fabriano und des Alleinbezugsvertrags zugunsten von Poligrafico bei der Bereitstellung von Erzeugnissen und Dienstleistungen an den Staat zu befinden. Außerdem wird die Kommission weitere Beihilfemaßnahmen des Staates in Verbindung mit der Umstruk- turierung dieser Gruppe untersuchen. Die Maßnahmen werden gemäß den Regeln des EG-Vertrages für staatliche Beihilfen und insbesondere der Leitlinien für Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten zu bewerten sein. (1999/C 297/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3846/98 von José Valverde López (PPE) an die Kommission (22. Dezember 1998) Betrifft: Stand der Umsetzung der Richtlinie über die Beseitigung von PCB und PCT Die Richtlinie 96/59/EG (1) über die Beseitigung polychlorierter Biphenyle und polychlorierter Terphenyle sollte vor Ende März 1998 von den Mitgliedstaaten umgesetzt worden sein. Inwieweit haben die Mitgliedstaaten die Umsetzung dieser Richtlinie erfüllt? (1) ABl. L 243 vom 24. 9. 1996, S. 31. Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (4. Februar 1999) Acht Mitgliedstaaten (Belgien, Frankreich, Irland, Luxemburg, die Niederlande, Österreich, Finnland und Schweden) haben der Kommission Durchführungsmaßnahmen zur Richtlinie 96/59/EG des Rates vom 16. September 1996 über die Beseitigung polychlorierter Biphenyle und polychlorierter Terphenyle (PCB/PCT) übermittelt. Die Kommission hat Vertragsverletzungsverfahren nach Artikel 169 EG-Vertrag gegen die sieben Mitgliedstaaten eingeleitet, die keine Durchführungsmaßnahmen übermittelt haben


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3815/98 van Concepció FERRER Programma's en projecten op landbouwgebied in Catalonië (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU financing
farming sector
fishing industry

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/29 (1999/C 325/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3815/98 van Concepció Ferrer (PPE) aan de Commissie (22 december 1998) Betreft: Programma’s en projecten op landbouwgebied in Catalonië De Commissie voert een beleid van transparantie met betrekking tot haar uitgaven. Kan de Commissie meedelen welke projecten in Catalonië in de periode 1994-1999 steun hebben ontvangen in het kader van de verschillende steunmaatregelen op het gebied van de landbouw en de visserij? Kan de Commissie tevens preciseren welk bedrag uiteindelijk aan elk van deze projecten werd toegekend? Aanvullend antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (12 mei 1999) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op haar schriftelijke vraag P-3790/98 (1). (1) PB C 142 van 21. 5. 1999, blz. 150. (1999/C 325/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3819/98 van Concepció Ferrer (PPE) aan de Commissie (22 december 1998) Betreft: Programma’s en projecten op het gebied van sociaal beleid in Catalonië De Commissie voert een beleid van transparantie met betrekking tot haar uitgaven. Kan de Commissie meedelen welke projecten in Catalonië in de periode 1994-1999 steun hebben ontvangen in het kader van de verschillende steunmaatregelen op het gebied van sociaal beleid? Kan de Commissie tevens preciseren welk bedrag uiteindelijk aan elk van deze projecten werd toegekend? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (4 maart 1999) Doelstelling 2 van het Europees Sociaal Fonds (ESF) heeft betrekking op gebieden die zwaar door de achteruitgang van de industrie worden getroffen. Voor de periode 1994-1999 is uit hoofde van deze doelstelling in totaal 263 662 237 aan Catalonië toegekend. Doelstelling 3 heeft betrekking op de bestrijding van langdurige werkloosheid, inschakeling in het arbeids- proces van jongeren, integratie van met uitsluiting van de arbeidsmarkt bedreigde personen, alsmede gelijke kansen voor vrouwen en mannen. In totaal is aan Catalonië voor de periode 1994-1999 voor deze doelstelling 403 782 193 toegekend. Doelstelling 4 ondersteunt de aanpassing van de werknemers aan de veranderingen in het bedrijfsleven en de ontwikkeling van de productiestelsels. In totaal is aan Catalonië voor de periode 1994-1999 in het kader van deze doelstelling 133 801 800 toegekend. Doelstelling 5b heeft betrekking op de ontwikkeling en structurele aanpassing van het platteland. Voor de periode 1994-1999 is hiertoe aan Catalonië 23 850 154 toegekend. In totaal is aan Catalonië voor de periode 1994-1999 een bedrag ter hoogte van 825 096 384 toegekend


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2788/98 (1998. gada 22. decembris), ar ko attiecībā uz atļaujas atsaukšanu dažiem augšanas stimulatoriem groza Padomes Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām

eurovoc_concepts:
animal nutrition
approval
food additive
health risk
public health
veterinary drug

text: 224 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/24. sēj. 31998R2788 23. 12. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 347/31 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2788/98 (1998. gada 22. decembris), ar ko attiecībā uz atļaujas atsaukšanu dažiem augšanas stimulatoriem groza Padomes Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, tā kā saskaņā ar Direktīvas 70/524/EEK 3. a panta b) punktu atļauju attiecībā uz vielu neizsniedz, ja, ievērojot tās lietošanas nosacījumus, tai ir kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību; ņemot vērā Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 151. pantu saistībā ar XV pielikuma VII sadaļas E daļas 4. punktu, kā arī grozījumus Eiropas Savienības dibi- nāšanas līgumos, tā kā Komisija apspriedās ar Dzīvnieku ēdināšanas zinātnisko komiteju (SCAN) par to, vai, ņemot vērā Komisijas rīcībā esošo informāciju, hinoksalīna-N-dioksīda karbadoksa un olakvin- doksa izmantošana neapdraud patērētājus, darbiniekus vai pašus dzīvniekus; ņemot vērā Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/19/EK (2), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, tā kā saskaņā ar Pievienošanās akta XV pielikumu Zviedrijai bija atļauts līdz 1998. gada 31. decembrim atstāt spēkā savus tiesību aktus, kas bija spēkā pirms pievienošanās, attiecībā uz tādu piedevu izmantošanas aizliegumu barībā, kas pieder augšanas stimulatoru grupai; tā kā 1997. gada 10. aprīlī un tā iesniedza korekciju pieteikumus 1998. gada 2. februārī attiecībā uz karbadoksu un olakvindoksu, pievienojot sīki izstrādātu zinātnisku pamatojumu; tā kā Komisijai ne vēlāk kā 1998. gada 31. decembrī ir jāpieņem lēmums par Zviedrijas iesniegtajiem korekciju pieteikumiem; tā kā saskaņā ar Direktīvas 70/524/EEK 11. pantu dalībvalsts, kurai jaunas informācijas dēļ vai pēc informācijas pārvērtēšanas, kas veikta kopš attiecīgo noteikumu pieņemšanas, ir pamatots iemesls uzskatīt, ka, izmantojot vienu no minētajā direktīvā uzskaitītajām piedevām, tas rada draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai vai videi, var uz laiku apturēt atļauju izmantot minēto piedevu; tā kā Nīderlandes Karaliste 1997. gada 6. septembrī aizliedza savā teritorijā izmantot dzīvnieku barībā karbadoksu; tā kā tā 1997. gada 18. jūlijā paziņoja pārējām dalībvalstīm un Komi- sijai minētā lēmuma sīki izstrādāto pamatojumu; (1) OV L 270, 14. 12. 1970. , 1. (2) OV L 96, 28. 3. 1998. , 39. lpp. lpp. izpētījusi Komisijas iegūto informāciju, SCAN savā tā kā, 1998. gada 10. jūlijā sniegtajā atzinumā norādīja, ka tās viedoklis ir tāds pats kā iepriekš attiecībā uz hinoksalīna-N- dioksīda karbadoksa un olakvindoksa pieļaujamību iepriekš noteiktajos lietošanas nosacījumos; tā kā tomēr SCAN atzina to, ka laboratorijas testos ar izmēģinā- juma dzīvniekiem neviena no šīm divām vielām nav izrādījusies ideāli droša un ir maz ticams, ka nākotnē varētu tikt izstrādātas kādas citas piedevas ar šādām genotoksiskām īpašībām; tā kā SCAN atzina, ka karbadokss ir genotoksisks un kance- rogēns attiecībā pret grauzējiem un olakvindokss ir genotok- sisks un tumorogēns attiecībā pret grauzējiem; tā kā SCAN konstatē un Komisija tam pilnīgi piekrīt, ka iespē- jamā darbinieku saskare ar kaitīgām vielām ir neapšaubāms apdraudējums, jo viņi ir pakļauti mātes molekulu iedarbībai; tā kā personas, kas dzīvnieku barības rūpnīcās apmaina gaisa filtru elementus, kancerogēni apdraudētas, jo var nonākt saskarē ar mātes molekulām caur ādu vai tā kā ir iespējams, ka personas, kas ir pakļautas piedevu iedarbībai rūpnīcās vai fermās, absorbē mātes vielas; genotoksiski ieelpojot; īpaši vai ir 03/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 225 tā kā SCAN apzinās, ka ir jāievēro daudzi nosacījumi, pirms šīs vielas var droši lietot; tā kā SCAN vēlētos zināt, vai šie nosacī- jumi faktiski tiek ievēroti; tā kā SCAN jo īpaši iesaka pārvērtēt karbadoksa un olakvindoksa iedarbību darba vietā un veikt epidemioloģiskos pētījumus par tādu darbinieku veselības stāvokli, kas bijuši pakļauti barības piedevu iedarbībai; tā kā Komisija ir pārliecināta, ka, lai cik zems būtu genotoksis- kās piedevas slieksnis, tas nemazinātu apdraudējumu attiecībā uz patērētāju, jo pat mazs barības piedevas atlieku daudzums var provocēt mutāciju, kas izraisa tumorus; tā kā tāpēc patērē- tāju drošību nav iespējams nodrošināt, nosakot atsaukšanas termiņu; tā kā Komisija ir pārliecināta, ka ar preparātu sastāva precīzu aprakstu un ieteikumiem valkāt maskas un aizsargtērpus nepie- tiek, lai nodrošinātu darbinieku aizsardzību rūpnīcās vai lauku ir ziņots par gadījumiem, kad, saimniecībās; tā kā Komisijai neievērojot aizsargpasākumus, lopkopji ir nonākuši saskarē ar genotoksiskām un potenciāli kancerogēnām mātes vielām caur ādu vai ieelpojot; tā kā būtu jāatsauc atļaujas izmantot augšanas stimulatorus karbadoksu un olakvindoksu, ņemot vērā to iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēku veselību; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Barības pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Direktīvas 70/524/EEK B pielikumā svītro ierakstus par šādiem augšanas stimulatoriem: “— Karbadokss, — Olakvindokss”. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šo regulu piemēro no 1999. gada 1. janvāra. Tomēr gadījumā, ja kāda dalībvalsts nav saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šīs regulas spēkā stāšanās dienā aizliegusi vienu vai vairākus augšanas stimulatorus, kas minēti šīs regulas 1. pantā, tad šis augšanas stimulators vai stimulatori joprojām ir atļauti attiecīgajā dalībvalstī līdz 1999. gada 31. augustam. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 22. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Verordnung (EG) Nr. 2781/98 der Kommission vom 22. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 23. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 347/13 VERORDNUNG (EG) Nr. 2781/98 DER KOMMISSION vom 22. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 23. Dezember 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 22. Dezember 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. L 347/14 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 23. 12. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 22. Dezember 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 220 624 999 052 204 999 052 204 999 052 204 999 052 464 999 052 600 999 052 060 064 400 404 728 999 052 064 400 720 999 129,9 109,0 242,0 242,1 180,8 89,3 94,7 92,0 32,3 39,5 35,9 76,4 58,4 67,4 53,1 171,5 112,3 59,2 70,4 64,8 64,5 16,5 45,1 69,3 76,4 88,7 60,1 145,4 59,2 88,9 63,0 89,1 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3820/98 του Concepcio FERRER Προγράμματα και σχέδια στον τομέα της περιφερειακής πολιτικής στην Καταλωνία (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
regional aid
regional policy

text: C 341/14 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 1999 (1999/C 341/020) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3818/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Προγρα΄µµατα και σχε΄δια στον τοµε΄α του περιβα΄λλοντος στην Καταλωνι΄α Έχοντας υπο΄ψη την πολιτικη΄ διαφα΄νειας που ακολουθει΄ η Επιτροπη΄ σε θε΄µατα δαπανω΄ν της, θα η΄θελε να µου αναφε΄ρει,για την περι΄οδο 1994-1999,ποια απο΄ τα προγρα΄µµατα που υλοποιη΄θηκαν στην Καταλωνι΄α ευεργετη΄θηκαν απο΄ τις ενισχυ΄σεις που διατι΄θενται στο πλαι΄σιο του περιβα΄λλοντος; Θα µπορου΄σε,επι΄σης,η Επιτροπη΄ να διευκρινι΄σειτα ποσα΄ που διατε΄θηκαν τελικα΄ για κα΄θε ε΄να απο΄ τα εν λο΄γω σχε΄δια; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (12 Μαι΅ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στην γραπτη΄ της ερω΄τηση P-3790/98 (1). (1) βλε΄πε σελι΄δα 12. (1999/C 341/021) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3820/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Προγρα΄µµατα και σχε΄δια στον τοµε΄α της περιφερειακη΄ς πολιτικη΄ς στην Καταλωνι΄α Έχοντας υπο΄ψη την πολιτικη΄ διαφα΄νειας που ακολουθει΄ η Επιτροπη΄ σε θε΄µατα δαπανω΄ν της, θα η΄θελε να µου αναφε΄ρει,για την περι΄οδο 1994-1999,ποια απο΄ τα προγρα΄µµατα που υλοποιη΄θηκαν στην Καταλωνι΄α ευεργετη΄θηκαν απο΄ τις ενισχυ΄σεις που διατι΄θενται στο πλαι΄σιο της περιφερειακη΄ς πολιτικη΄ς; Θα µπορου΄σε,επι΄σης,η Επιτροπη΄ να διευκρινι΄σειτα ποσα΄ που διατε΄θηκαν τελικα΄ για κα΄θε ε΄να απο΄ τα εν λο΄γω σχε΄δια; Συµπληρωµατικη΄ απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (12 Μαι΅ου 1999) Το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου παρακαλει΄ται να ανατρε΄ξει στην απα΄ντηση της Επιτροπη΄ς στην γραπτη΄ της ερω΄τηση P-3790/98 (1). (1) βλε΄πε σελι΄δα 12. (1999/C 341/022) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3822/98 υποβολη΄: Concepció Ferrer (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Επιδοτη΄σεις στον τοµε΄α του ινδικου΄ δε΄ρµατος Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει τον κατα΄λογο των προγραµµα΄των που χρηµατοδοτη΄θηκαν απο΄ αυτη΄ν και τα οποι΄α ευνοου΄ν τον τοµε΄α του ινδικου΄ δε΄ρµατος (δε΄ρµα-υποδη΄µατα-δερµα΄τινα ει΄δη) διευκρινι΄ζοντας για τα προγρα΄µµατα αυτα΄ τις ηµεροµηνι΄ες ε΄γκρισης και τους στο΄χους;