title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3790/98 von Concepció FERRER an die Kommission. Programme und Projekte im Bereich KMU und Fremdenverkehr in Katalonien

eurovoc_concepts:
Catalonia
administrative transparency
aid to undertakings
financial aid
small and medium-sized enterprises
tourism

text: C 142/150 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 Gemeinsame Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-3727/98 und P-3728/98 (19. Januar 1999) Die Abgeordneten werden auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom Dezember 1998 (1) auf die mündliche Anfrage H-1128/98 von Herrn Sjöstedt erteilt hat. (1) Verhandlungen des Parlaments (Dezember 1998). (1999/C 142/199) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3790/98 von Concepció Ferrer (PPE) an die Kommission (4. Dezember 1998) Betrifft: Programme und Projekte im Bereich KMU und Fremdenverkehr in Katalonien Kann die Kommission unter Berücksichtigung ihrer Politik der Transparenz bei den Ausgaben angeben, für welche der im Zeitraum von 1994 bis 1999 in Katalonien durchgeführten Projekte jeweils Mittel der für KMU bzw. für den Fremdenverkehr zur Verfügung stehenden Beihilfen gewährt wurden? Kann die Kommission daneben auch die Beträge beziffern, die schließlich jedem einzelnen dieser Projekte zugeflossen sind? Antwort von Frau Wulf-Mathies in Namen der Kommission (18. Januar 1999) Die Kommission holt gegenwärtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzüglich mitteilen. (1999/C 142/200) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3800/98 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (22. Dezember 1998) Betrifft: Kandidatur des Präsidenten des Europäischen Rechnungshofs bei den europäischen Wahlen Im EP kursieren verstärkt Gerüchte, wonach Bernhard Friedmann, Präsident des Europäischen Rech- nungshofs, die Absicht hat, bei den nächsten europäischen Wahlen in Deutschland für die CSU zu kandidieren. Diese Absicht ist angeblich insbesondere in Treffen während der letzten Wochen deutlich geworden. Die Unvereinbarkeit zwischen der Funktion als europäischer Abgeordneter und Präsident oder Mitglied des Rechnungshofs ist zwar ausdrücklich in den Verträgen verankert, auf die Möglichkeit der Kandidatur eines amtierenden Präsidenten wird aber nicht näher eingegangen. 1. Vertritt die Kommission nicht auch die Ansicht, daß die in Artikel 188 b des Vertrags verankerte Unabhängigkeit und Unparteilichkeit des Rechnungshofs gefährdet sind, wenn sich dieses Gerücht bewahrheiten sollte? 2. Vertritt die Kommission als Hüterin der Verträge nicht auch die Auffassung, daß der Wortlaut des Vertrags und insbesondere Artikel 188 b Absatz 5 sowie die dem Rechnungshof übertragenen speziellen und sensiblen Aufgaben es ausschließen müssen, daß Mitglieder des Rechnungshofs − und dies gilt ganz besonders für den Präsidenten − eine Kandidatur bei den europäischen Wahlen anstreben? 3. Wie wird die Kommission Wortlaut und Geist der Verträge auslegen, wenn diese Gerüchte offiziell bestätigt werden?


title: Verordening (EG) nr. 2617/98 van de Commissie van 4 december 1998 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
grape

formats: pdf print

text: 5. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 329/3 VERORDENING (EG) Nr. 2617/98 VAN DE COMMISSIE van 4 december 1998 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van het B-stelsel in de sector groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2190/96 van de Commissie van 14 november 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad wat de toekenning van uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit betreft (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1287/98 (2), en met name op artikel 5, lid 5, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 2379/98 van de Commissie (3) is bepaald voor welke indicatieve hoeveel- heden, exclusief de hoeveelheden waarvoor in het kader van voedselhulp certificaten z¶n aangevraagd, uitvoercer- tificaten van het B-stelsel kunnen worden afgegeven; Overwegende dat, volgens de informatie waarover de Commissie op dit ogenblik beschikt, de voor de lopende uitvoerperiode vastgestelde indicatieve hoeveelheden voor druiven voor tafelgebruik binnenkort zouden kunnen worden overschreden; dat deze overschr¶dingen nadelig zouden z¶n voor de goede werking van de uitvoerrestitu- tieregeling in de sector groenten en fruit; Overwegende dat, om deze situatie te verhelpen, de certi- ficaataanvragen van het B-stelsel moeten worden afge- wezen voor na 4 december 1998 uitgevoerde druiven voor tafelgebruik, zulks tot het einde van de lopende uitvoerpe- riode, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Uitvoercertificaten van het B-stelsel voor druiven voor tafelgebruik die z¶n aangevraagd op grond van artikel 1 van Verordening (EG) nr. 2379/98 en waarvoor de aangifte ten uitvoer voor de producten na 4 december 1998 en v(cid:155)(cid:155)r 15 januari 1999 is aanvaard, moeten worden afge- wezen. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 5 december 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 4 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 12. (2) PB L 178 van 23. 6. 1998, blz. 11. (3) PB L 295 van 4. 11. 1998, blz. 15


title: WRITTEN QUESTION No. 3790/98 by Concepció FERRER Programmes and projects aimed at SMEs and the tourist sector in Catalonia (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
aid to undertakings
small and medium-sized enterprises
tourism

formats: html pdf print

text: C 341/12 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 (1999/C 341/015) SKRIFTLIG FRÅGA P-3790/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (4 december 1998) Angående: Program och projekt för små och medelstora företag samt turism i Katalonien Med hänsyn till att kommissionen bedriver en politik till förmån för öppenhet och insyn ifråga om dess utgifter: Kan kommissionen, med avseende på de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999, uppge vilka projekt som har erhållit stöd i förhållande till de olika stöd som är tillgängliga inom ramen för projekt för små och medelstora företag samt för turistprojekt? Kan kommissionen även specificera hur stora belopp som slutligen har beviljats för varje sådant projekt? Kompletterande svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies (11 maj 1999) Då svaret är mycket omfattande, sänder kommissionen det direkt till generalsekretariat. ledamoten och till parlamentets (1999/C 341/016) SKRIFTLIG FRÅGA E-3812/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Program och projekt beträffande telekommunikation, informationsteknik och audiovisuell teknik i Katalonien Mot bakgrund av den insynspolitik som kommissionen bedriver gällande sina utgifter: Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för telekommunikationer, informations- och audiovisuell teknik? Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten? Kompletterande svar från Monika Wulf-Mathies på Kommissionens vägnar (12 maj 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till sitt svar på hennes skriftliga fråga P-3790/98 (1). (1) Se s. 12. (1999/C 341/017) SKRIFTLIG FRÅGA E-3813/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Program och projekt beträffande transport i Katalonien Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för transport? Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3699/98 af Gerhard HAGER Studier vedrørende overgangsfrister

eurovoc_concepts:
Community acquis
accession to the European Union
application of EU law
enlargement of the Union
intergovernmental conference (EU)
transitional period (EU)

text: C 289/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 11. 10. 1999 (1999/C 289/097) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3699/98 af Gerhard Hager (NI) til Rådet (4. december 1998) Om: Studier vedrørende overgangsfrister Den østrigske forbundskansler talte forud for topmødet i Pörtschach om en studie, der efter aftale med ansøgerlandenes regeringschefer skal være blevet givet i opdrag til forskellige forskningsinstitutter med sigte på opstilling af de nødvendige fakta til beregning af overgangsfristerne. 1. 2. Har Rådet kendskab hertil? Kan Rådet oplyse, om og til hvem disse studier er givet i opdrag? Vil disse studier blive, eller er de blevet udliciteret på EU-plan, eller er der tale om et rent østrigsk 3. initiativ? 4. Er Rådet inddraget i disse studier med det materiel, det har til sin rådighed? Svar (29. marts 1999) Rådet er ikke bekendt med de studier vedrørende de nødvendige parametre til beregning af overgangsfristerne, som det ærede parlamentsmedlem henviser til. Den Europæiske Unions generelle holdning er, at fuld accept af gældende fællesskabsret er en forudsætning for tiltrædelse. Tiltrædelse af Unionen indebærer en fuldstændig accept af de eksisterende og potentielle rettigheder og forpligtelser, der udgør grundlaget for Unionen og dens institutionelle rammer, og som benævnes gældende fællesskabsret. Accepten af disse rettigheder og forpligtelser kan undtagelsesvis give anledning til overgangsforanstaltninger, der vil blive fastlagt under tiltrædelsesforhandlingerne. Overgangs- foranstaltninger kan derfor kun træffes undtagelsesvis, for et begrænset tidsrum og i begrænset omfang, og de skal ledsages af en plan med klart definerede etaper for overtagelse af fællesskabsretten. Forhandlingerne om eventuelle overgangsperioder og disse varighed samt vilkårene herfor skal føres på regeringskonferencerne om tiltrædelse. På disse konferencer fastlægges Unionens fælles holdning som bekendt af Rådet. (1999/C 289/098) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3707/98 af Hiltrud Breyer (V) til Rådet (11. december 1998) Om: Humane stamceller og vævsændring af humant væv Ifølge de seneste rapporter arbejder amerikanske og britiske forskningsinstitutter på kloning og ændring af basale stamceller udtaget fra menneskeembryoner med henblik på fremstilling af legemskomponenter. 1. 2. Kan Rådet bekræfte, at EU hverken direkte eller indirekte støtter denne forskning? I hvilke EU-medlemsstater er denne forskning tilladt, og hvilken retlig og etisk kontrol er den underlagt?


title: Règlement (CE) nº 2621/98 de la Commission du 4 décembre 1998 modifiant le règlement (CEE) nº 388/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement en produits céréaliers des départements français d'outre-mer (DOM) et établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
aid system
cereal product
cereals
supply balance sheet

text: L 329/14 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 5. 12. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2621/98 DE LA COMMISSION du 4 d(cid:130)cembre 1998 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 388/92 portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime sp(cid:130)cifique pour l’approvisionnement en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers des d(cid:130)par- le bilan pr(cid:130)visionnel tements (DOM) et (cid:130)tablissant fran(cid:135)ais d’outre-mer d’approvisionnement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 3763/91 du Conseil du 16 d(cid:130)cembre 1991 portant mesures sp(cid:130)cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer (DOM) (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2598/95 (2), et notamment son article 2, paragraphe 6, consid(cid:130)rant que les quantit(cid:130)s de produits qui b(cid:130)n(cid:130)ficient du r(cid:130)gime sp(cid:130)cifique d’approvisionnement sont d(cid:130)termi- n(cid:130)es dans le cadre de bilans pr(cid:130)visionnels (cid:130)tablis p(cid:130)riodi- quement et r(cid:130)visables en fonction des besoins essentiels des march(cid:130)s et en prenant en consid(cid:130)ration les produc- tions locales et les courants d’(cid:130)changes traditionnels; consid(cid:130)rant que, pour l’application des dispositions de l’article 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 3763/91, le r(cid:138)glement (CEE) no 388/92 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1959/98 (4), a (cid:130)tabli, pour 1998, le bilan d’approvisionnement en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers pour les d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer (DOM); qu’il convient d’(cid:130)tablir ce bilan pour 1999; qu’il y a lieu, d(cid:138)s lors, de modifier l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 388/92; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier L’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 388/92 est remplac(cid:130)e par celle du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Il est applicable (cid:133) partir du 1er janvier 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 4 d(cid:130)cembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 356 du 24. 12. 1991, p. 1. (2) JO L 267 du 9. 11. 1995, p. 1. (3) JO L 43 du 19. 2. 1992, p. 16. (4) JO L 254 du 16. 9. 1998, p. 11. 5. 12. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 329/15 ANNEXE «ANNEXE Bilan d’approvisionnement des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer en produits c(cid:130)r(cid:130)aliers pour l’ann(cid:130)e 1999 C(cid:130)r(cid:130)ales originaires des pays tiers (ACP/PVD) ou de la Communaut(cid:130) Guadeloupe Martinique Guyane R(cid:130)union Bl(cid:130) tendre 60 000 1 500 200 28 000 Total 89 700 Total Bl(cid:130) dur — — — — — Orge Ma(cid:139)s 1 000 1 000 300 16 000 22 000 1 500 15 000 100 000 Gruaux et semoules de bl(cid:130) dur — 1 000 — — 17 300 139 500 1 000 251 100» (en tonnes) Malt 100 500 — 3 000 3 600


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3763/98 von Eva KJER HANSEN an den Rat. Direktzahlungen an die Landwirte

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU control
agricultural expenditure
aid to agriculture
common agricultural policy
use of aid

text: 28. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 182/125 (1999/C 182/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3763/98 von Eva Kjer Hansen (ELDR) an den Rat (4. Dezember 1998) Betrifft: Direktzahlungen an die Landwirte Kann der Rat ein juristisches Gutachten zu den Folgen der Durchführung Vorschlags für eine Verordnung zur Festlegung von Gemeinschaftsregeln für Direktzahlungen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (KOM(98) 0158-98/0113(CNS) (1), die ganz oder teilweise aus dem EAGFL-Garantie finanziert werden, abgeben? In diesem Gutachten sollte auch die Rechtsstellung des einzelnen Landwirts untersucht werden, insbesondere was die Verwaltungsbeschlüsse, die Umkehr der Beweislast und die Verhältnismäßigkeit des Strafmaßes anbelangt. Des weiteren sollte in dem Gutachten auf die unterschiedliche Behandlung eingegangen werden, die insoweit entstehen kann, als die Länder unterschiedliche Regeln für die Einhaltung der Umweltvorschriften, insbe- sondere unterschiedliche Bestimmungen für die Kontrolle der Einhaltung dieser Vorschriften, einführen können. Schließlich sollten auch die Probleme im Zusammenhang mit der übergeordneten Kontrolle der Agrarausgaben und dem Rechnungsabschluß analysiert werden. (1) ABl. C 170 vom 4. 6. 1998, S. 93. Antwort (22. -23. Februar 1999) Der Vorschlag für eine Verordnung zur Festlegung von Gemeinschaftsregeln für Direktzahlungen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik, auf den sich die Frau Abgeordnete bezieht, ist Teil des Pakets der Kommissionsvorschläge für die Agenda 2000. In diesem Rahmen prüft der Rat zur Zeit den genannten Vorschlag unter all seinen Aspekten, so auch den rechtlichen, den wirtschaftlichen usw. Der Rat hat seinen Standpunkt noch nicht festgelegt und ist daher vorerst nicht in der Lage, die Frage der Frau Abgeordneten zu beantworten. (1999/C 182/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3778/98 von María Sornosa Martínez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Begleitende Maßnahmen zum Internationalen Jahr der Ozeane (11. Dezember 1998) Die Vereinten Nationen haben das Jahr 1998 zum „Internationalen Jahr der Ozeane“ erklärt. Das ist eine günstige Gelegenheit für die Kommission, ihre Politiken in diesem Bereiche zu überarbeiten und sowohl im legislativen Bereich tatkräftig zu handeln, als auch Initiativen zur Verbesserung der kritischen gegenwärtigen Lage der Ozeane zu ergreifen. Eine Aktualisierung der Maßnahmen zur Verhütung von Umweltverschmutzung ist notwendig, wobei für geschlossene Meere wie das Mittelmeer die Reinhaltung der Flüsse von besonderer Bedeutung ist (ich möchte die Kommission an bereits zuvor angeführte bedenkliche Situationen erinnern, wie an den Zustand des Flusses Segura und dessen Einmündung an der spanischen Levanteküste). Darüber hinaus macht die notwendige Bewahrung der Artenvielfalt eine globale Politik erforderlich, die die Meeresgebiete nicht vernachlässigt, insbesondere diejenigen, in denen es aufgrund ihrer Besonderheiten Feuchtgebiete gibt, für welche die in den Küstengebieten durchgeführten Maßnahmen entscheidend sind. Der Angriff auf Meere und Ozeane reicht von dem Transport und der Verklappung von Atommüll in den Gewässern bis hin zu einer rücksichtslosen Immobilienpolitik an den Küsten. Im Hinblick auf die Erhaltung der Fischereiressourcen möchte ich auf die Bedeutung der Fangmethoden hinweisen, sowie auf die Notwendigkeit, den bestehenden Richtlinien gerecht zu werden und neue auszuarbeiten, wobei die unterschiedlichen Interessen der Mitgliedstaaten gewahrt bleiben müssen. Methoden wie die Ringwadenfischerei beim Fang von Thunfisch im Mittelmeer, die große Schäden in der Fischereitätigkeit an der valencianischen Küste verursacht hat, müssen verhindert werden


title: WRITTEN QUESTION No. 3643/98 by Ernesto CACCAVALE to the Council. Electromagnetic pollution and limits to be adopted

eurovoc_concepts:
Italy
electromagnetic interference
public health
transmission network

text: C 182/114 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 (1999/C 182/154) SKRIFTLIG FRÅGA E-3638/98 från John McCartin (PPE) till kommissionen (3 december 1998) Angående: Fiskeinspektörer Kan kommissionen ange hur många inspektörer som anställts för att övervaka de fiskerifångster som landas i hamnarna i Spanien, Förenade kungariket respektive Irland? Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (21 december 1998) Siffrorna över antalet anställda fiskeinspektörer som tre medlemsländer i fråga har lämnat 1997 är följande: ) Spanien: 42 nationella fiskeinspektörer (av vilka 32 är baserade i de största fiskehamnarna) och 238 regionala fiskeinspektörer ) Förenade kungariket: 155 fiskeinspektörer (av vilka 12 tillhör den centrala enheten) ) Irland: 24 fiskeinspektörer (av vilka 20 är baserade i de största fiskehamnarna) Det kommer att åligga dessa inspektörer att övervaka de fiskerifångster som landas. (1999/C 182/155) SKRIFTLIG FRÅGA E-3643/98 från Ernesto Caccavale (UPE) till rådet (4 december 1998) Angående: Elektromagnetiska utsläpp och gränsvärden att följa Italien antog nyligen ett regelverk om gränsvärden för elektromagnetisk strålning där en specifik absorp- tionshastighet (SAR) för radiofrekvenser på 0,04 W/kg tillåts, motsvarande värdet 20V/m för termiska effekter. Konsument- och miljöorganisationer hävdar att den italienska delegationen vid nästa möte den 12 november 1998 kommer att delge de övriga representanterna i rådet uppgifter om värden som ligger långt över dessa gränsvärden. Samtidigt är protesterna från de italienska medborgarna många angående den fortsatta spridningen av radiosändningsanläggningar. Framför allt har protester hörts i samband med att en tredje aktör nyligen dykt upp på mobiltelefoniområdet i Italien vid sidan av de två redan etablerade, då dessa två sistnämnda inte tillåter att deras länkar och signalöverföringssystem utnyttjas. Detta uppmuntrar de facto till att nya anläggningar uppförs i omedelbar närhet av stadskärnor, skolor och torg (vilket pågår i Pianura, ett tätbefolkat kvarter i Neapel), och utan att några som helst försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika dödlig påverkan på medborgarnas hälsa ) som t. ex. det ökade antalet fall av barnleukemi och rent allmänt av det stora antal typer av tumörer. Kan rådet svara på 1. om den italienska delegationen har presenterat studier där slutsatserna avviker från de man kommit fram till i de europeiska regelverken och i Europaparlamentets rekommendationer eller där slutsatserna inte riktigt är genomtänkta, 2. om den okontrollerade installationen av anläggningar för överföring av GSM och andra radiofrekvenser utgör en risk för berörda befolkningsgruppers hälsa, 3. vilka rådets intentioner är för att undvika att de elektromagnetiska utsläppen ytterligare förvärras inom Europeiska unionen?


title: WRITTEN QUESTION No. 3805/98 by Marie-Arlette CARLOTTI to the Commission. Eligibility criteria for decentralised cooperation programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
association
cooperation policy
decentralisation
eligibility criteria
financial solvency
guarantee
local authority
non-governmental organisation

text: C 297/104 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 15. 10. 1999 (1999/C 297/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3789/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Elävien eläinten vienti Komissio päätti 18. 12. 1997 muuttaa naudan- ja vasikanlihan yhteistä markkinajärjestelyä koskevaa asetusta (ETY) 805/68 (1). Elävien eläinten vientiä kolmansiin maihin koskevien ehtojen tarkistuksiin sisältyvät eläinlääkärien suorittamat tarkastukset kolmansien maiden rajanylityspaikoilla. Komissio ei myöntänyt eläinsuojelujärjestöille oikeutta suorittaa tällaisia tarkastuksia, vaikka yksinomaan eläinsuojelujärjestöt ovat olleet halukkaita kiinnittämään huomiota vientieläinten kohtelussa esiintyviin julmuuksiin. Voisiko komissio ilmoittaa mihin toimiin on ryhdytty tarkistetun asetuksen täytäntöön panemiseksi ja kuinka monta eläin- lääkäriä kyseisiä tarkastuksia varten palkataan? (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien eläinten hy- vinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) 615/98 (1) säädetään, että elävistä eläimistä maksettavan vientituen edellytyksenä on eläinten suojelemista kuljetuksen aikana koskevan yhteisön lainsäädännön noudattaminen. Jäsenvaltion poistumispaikan virallinen eläinlääkäri tarkastaa yhteisöstä poistumisen yhteydessä kaikkien lähetyserien eläimet. Lisäksi viejäjäsenvaltion valitsemien lähetyserien eläimet tarkastetaan kolmanteen maahan saavuttua riskianalyysin perusteella, kun on syytä epäillä, ettei sääntöjä ole noudatettu. Kolmansissa maissa tarkastuksen suorittaa jäsenvaltion tähän tarkoitukseen hyväksymä tarkastus- ja valvon- ja valvontalaitoksen talaitos tai hyväksyneen jäsenvaltion on varmistettava hyväksymisedellytysten täyttyminen säännöllisesti tai silloin kun epäilylle on vahvoja perusteita. jäsenvaltion virallisen laitoksen eläinlääkäri. Kansainvälisen tarkastus- Komissio tarkistaa, kuinka jäsenvaltioiden viranomaiset suorittavat eläinten hyvinvointia koskevat tarkas- tukset. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston uudelleenjärjestelyn yhteydessä perustettiin kolmen eläin- lääkärin työryhmä. Ensimmäinen valituista eläinlääkäreistä on työskennellyt näiden asioiden parissa jo hyvän aikaa, kaksi muuta lääkäriä valitaan lähitulevaisuudessa ehdokasluettelossa olevien asiantuntijoiden joukosta. (1) EYVL L 82, 19. 3. 1998. (1999/C 297/142) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3805/98 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Hajautettujen yhteistyöohjelmien kelpoisuuskriteerit Euroopan komission ilmoittamaan hajautettujen yhteistyöohjelmien uudelleen aloittamiseen liittyy uudet hyvin ankarat kelpoisuuskriteerit ja etenkin pankkitakuun edellyttäminen. Aikooko komissio säilyttää tällaisen kriteerin, joka toisaalta rankaisee pieniä rakenteita (yhdistykset ja kansalaisjärjestöt), jotka eivät pysty kyseistä takuuta hoitamaan, ja on toisaalta paikallisviranomaisia koskevan Ranskan lainsäädännön vastainen? Ranskan paikallisviranomaiset ovat itse asiassa Ranskan lainsäädännön mukaan automaattisesti vakavaraisia. Komission asettama pankkitakuuta koskeva kriteeri edellyttäisi, että paikallisviranomaiset maksavat pankin toimitusmaksuja ja itse asiassa rikkovat tällä tavoin julkistalouden kirjanpitoa koskevia sääntöjä


title: Rapport i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 1404/96 - LIFE

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
environmental protection
exchange of information
quality of the environment
use of aid

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •tr •Ct -tr * Bruxelles, den 04. 12. 1998 KOM(1998) 721 endelig udg. Rapport i henhold til artikel 14 i forordning(EF) nr. 1404/96 Life (forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING 1. 1. Præsentation af L ife 1. 2. Baggrunden for denne rapport 2. AKTIONER DER ER FINANSIERET AF LIFE FRA 1992 TIL 1998 2. 2. Life-Natur : 2. 3. Lije-Mi\)ø: 2. 4. ^//^-Tredjelande : 3. RAMMERNE FOR DEN EKSTERNE EVALUERING AF LIFE 4. DE VIGTIGSTE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER SOM FØLGE AF DEN EKSTERNE EVALUERING 4. 1. Bidraget til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning , 4. 2. Merværdien af Life i forhold til Fællesskabets andre finansielle eller miljøpolitiske instrumenter 4. 3. Midler og procedurer til gennemførelsen af Life 4. 4. Eksperternes anbefalinger 5. KOMMISSIONENS ANALYSE OG FORSLAG TIL ÆNDRINGER 5. 1. Det generelle sigte med Life 5. 2. Styrkelsen af miljøpolitikker forbindelsen mellem Life og Fællesskabets 5. 3. Effektiv videreformidling af resultaterne 5. 4. Life 's rolle i tredjelandene og i de central- og østeuropæiske lande 6. 7. Den tredje fases varighed og budgetramme konklusion BILAG 1 LIFE-NATUR BILAG 2 LIFE-MIUØ BILAG 3 ZJF£-TREDJELANDE 3 3 5 6 6 7 7 8 9 9 9 10 10 11 11 11 11 12 12 13 15 19 26 1. INDLEDNING 1. 1. Præsentation af Life 1. 1. 1. Det finansielle instrument for miljøet Life er oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 1973/92, ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1404/96 af 15 juli 1996. 1. 1. 2. Det generelle sigte med Life er at bidrage til udviklingen og, når det er relevant, gennemførelsen af Fællesskabets politik og retforskrifter på miljøområdet (Z//ê-forordningens artikel 1) gennem medfinansiering af aktioner inden for de støtteberettigede områder. 1. 1. 3. De støtteberettigede områder omfatter : til (Life-Natur), for virksomheder og sigte på naturbeskyttelse fordel - aktioner med - demonstrationsaktioner lokalsamfund (Li/e-Miljø), - samarbejdsaktioner med tredjelande, der støder ud til Middelhavet og Østersøen, bortset fra de lande i Central- og Østeuropa, som har undertegnet associeringsaftaler med Det Europæiske Fællesskab (L//<?-Tredjelande). 1. 1. 4. Life, der blev oprettet i 1992, afløste ACNAT, MEDSPA og NORSPA som finansierede projekter inden for naturbeskyttelse, miljøet i Middelhavsområder og miljøet ved Atlanterhavets og Nordsøens kunne miljøforanstaltningerne samles inden for en fælles og stabil ramme med større budgetbevillinger. Bilaget til Z-i/ë-forordningen indeholdt en idet de konkrete liste over prioriterede aktionsområder, prioriterede aktioner blev vedtaget på årsbasis. kyster. Med skabelsen Life af 1. 1. 5. Den vigtigste ændring med den anden Life-forordning fra 1996 bestod i ophævelsen af disse prioriterede aktionsområder, idet de støtteberettigede aktionsområder herefter gælder for hele perioden for Life II (1996-1999), samt fastlæggelse af udvælgelseskriterierne for de aktioner, der kan modtage støtte. Endvidere gav Life li-forordningen mulighed for forberedende aktioner inden for Z(/e-Miljø til forberedelse af strukturelle aktioner og mulighed for naturbeskyttelses- og demonstrationsaktioner inden for £j/ê-Tredjelande, sideløbende med aktionerne i form af faglig bistand. 1. 1. 6. Life har siden 1996 ligeledes været åben for de associerede lande i Central- og Østeuropa - som forberedelse til disse landes tiltrædelse - i overensstemmelse med betingelserne i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne. Disse lande kan således deltage i Life-Natur og Life-M\\']ø på stort set samme betingelser som medlemsstaterne, men de kan ikke længere modtage støtte fra L//è-Tredjelande. Der er endnu ikke udvalgt nogen projekter inden for disse rammer. 1. 1. 7. £//c-projekterne udvælges på grundlag af deres iboende kvaliteter og deres bidrag til Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger, og efter de bedømmelseskriterier, forordningen. Bedømmelsesproceduren afpasses efter de pågældende områders særlige karakteristika. fastsat der er i For Life-Natur foretager Kommissionen med videnskabelig støtte fra eksterne konsulenter en foreløbig udvælgelse af de formelt støtteberettigede ansøgninger på grundlag af forordningens kriterier. Den foreslår dernæst en liste over de bedste projekter på fællesskabsplan, som den forelægger til godkendelse i Habitat udvalget. For Life-Miljø finder der en lignende bedømmelsesprocedure sted med deltagelse fra både medlemsstaterne og Kommissionen, som i fællesskab opstiller en foreløbig liste (kortliste), der omfatter ca. en tredjedel af projekterne. De foreløbigt udvalgte projekter gennemgås dernæst af en gruppe uafhængige eksperter. På grundlag af denne trestrengede bedømmelse foreslår Kommissionen en liste over projekter med henblik på støtte, som den forelægger til godkendelse i Z//fc"forvalmmgsudvalget. en For ^//^-Tredjelande omfatter bedømmelsesproceduren foreløbig udvælgelse fra Kommissionens side. Kommissionen foreslår dernæst en liste over projekter, som vurderes af uafhængige eksperter. På grundlag af denne tostrengede bedømmelse forelægger Kommissionen /. //è-forvaltningsudvalget en liste over projekter til godkendelse. 1. 1. 8. Siden 1992 har Life modtaget 8502 projektforslag, hvoraf næsten en tredjedel opfyldte de formelle betingelser. 1275 projekter er blevet medfinansieret for et samlet beløb af 643 mio. ECU. Ca. 900 projekter er under gennemførelse. 1. 1. 9. Bevillingerne til medfinansiering af projekterne på de tre Life- områder fordeler sig som følger (i mio. ECU) : Life 1 Life II 92 93 94 95 96 97 98 (EUR 12) (EUR 12) (EUR 12) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) 36,9 20,6 43 48,5 43,4 42,4 48 44,6 44,7 53,1 48,1 43,3 43,6 48,6 5,3 3,5 4,8 5,7 6,0 4,2 4,7 86,8 68,8 100,9 102,3 92,7 90,2 101,3 Li/fc-Natur (i 1992, medACNAT) L//<?-MilJ0 (i 1992,medMEDSPA og NORSPA) Li/e-Tredjelande (i 1992, medMEDSPA og NORSPA) I alt Disse tal uddybes nærmere i bilaget for hver enkelt Life- aktionsområde. 1. 2. Baggrunden for denne rapport 1. 2. 1. Denne rapport skal både ses på baggrund af Z,//e-forordningen og initiativet "Sound and Efficient Management" (SEM 2000). 1. 2. 2. 1. 2. 3. Ifølge SEM 2000 skal de ressourcerrelaterede konsekvenser af politiske beslutninger være bekendt, inden beslutningerne træffes. Der anbefales derfor en systematisk vurdering af alle programmer med hensyn til de udgifter, de indebærer for Fællesskabet. I Z,//ê-forordningen vedrører to artikler bl. a. ressourceraspektet, nemlig artikel artikel 7, stk. 3, og artikel 14. I henhold til artikel 7, stk. 3, skal Rådet, på grundlag af en rapport fra Kommissionen, undersøge det finansielle referencegrundlag for eventuelt at revidere det. Kommissionens rapport i medfør af artikel 7, stk. 3, blev forelagt Rådet i december 1997. Den gør rede for gennemførelsen af forordningen og udstikker de efterfølgende faser for vurderingen af Life. Det konkluderes heri, at Life med fordel ville kunne anvende større beløb inden for eller over det nuværende referencebeløb på 450 mio. ECU for perioden 1996 til 1999. Kommissionen mente dog ikke, at budgetoverslagene tillod, at Z/^-budgettet nåede op på dette referencebeløb på 450 mio. ECU. 1. 2. 4. I artikel 14 hedder det: «Senest den 31. december 1998 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med status over anvendelsen af denne forordning samt om udnyttelsen af bevillingerne og fremsætter forslag til de eventuelle tilpasninger, der skal foretages med henblik på aktionens videreførelse'efter anden etape. » 1. 2. 5. Denne rapport opfylder dette krav. Den er udarbejdet på grundlag af en tilbundsgående evaluering foretaget af eksterne eksperter, som forelagde deres rapport i juni 1998. Sigtet med denne evaluering var at bedømme gennemførelsen realiseringen af målsætningerne med Life med hensyn til effektivitet og relevans samt aktionernes hensigtsmæssighed. Nærværende rapport indeholder de vigtigste konklusioner fra ekspertrapporten, Kommissionens analyse af denne og de ændringer, der foreslås for den tredje etape aï Life. af Life og 2. AKTIONER DER ER FINANSIERET AF LlFE FRA 1992 TIL 1998 2. 1. Inden vi går over til en vurdering af Life, vil vi gøre status over de hidtil finansierede aktioner og de konkrete resultater heraf, som bør lægges til grund for vurderingen. 2. 2. Life-Natur : I den første fase (92-95) medfinansierede Life-Natur en lang række projekter i de særligt beskyttede fugle-områder og nationale opgørelser over naturarven i en række medlemsstater som grundlag for iværksættelsen af Natura 2000. Aktioner af den sidstnævnte type er ikke længere prioriterede i Life-Natur II. I den anden fase (96-98) har Life-Natur navnlig koncentreret sig om aktioner til beskyttelse af naturområder - bl. a. lokaliteter foreslået i medfør af Habitat-direktivet (NA1) - som endnu er i gang. Udviklingen i årenes løb i fordelingen af Life-natur li-projekterne på de forskellige emner er som følger: nN A3 BN A2 • NA1 1996 1997 1998 (NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter (NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter (NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter uden specifik tilknytning til naturområder) uden specifik tilknytning til naturområder) uden specifik tilknytning til naturområder) Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de indhentede resultater. indhentede resultater. indhentede resultater. 2. 3. Life-Miljø : 2. 3. Life-Miljø : 2. 3. Life-Miljø : En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i byområder samt affaldshåndtering (14-17%). byområder samt affaldshåndtering (14-17%). byområder samt affaldshåndtering (14-17%). Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede resultater. resultater. resultater. 2. 4. ^//^-Tredjelande : 2. 4. ^//^-Tredjelande : 2. 4. ^//^-Tredjelande : I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. 7 Projekterne til naturbeskyttelse tager for størstedelen sigte på bevaring og genopretning af naturtyper i kystområder og vådområder. Demonstrationsaktionerne, som for første gang modtog støtte i 1997, vedrører meget forskelligartede områder: affaldshåndtering og -behandling, øget anvendelse af cyklen som befordringemiddel i byerne og forvaltning af kystområder. Bilag 3 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede resultater. 3. RAMMERNE FOR DEN EKSTERNE EVALUERING AF LIFE 3. 1. Den evaluering, som blev foretaget af eksterne eksperter fra december 1997 til juni 1998, skulle bl. a. besvare følgende spørgsmål, så den kunne tjene som udgangspunkt for udarbejdelsen af nærværende rapport: - Bidrager Life til, og i givet fald hvordan, til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning? - Har Life en multiplikatoreffekt på andre af Fællesskabets politikker eller instrumenter? - Har udvælgelsesproceduren kunnet sikre, at der er udvalgt projekter, der fuldt ud opfylder forordningens kriterier? - Er de disponible økonomiske ressourcer blevet anvendt fornuftigt, eller bør betingelserne for ressourcertildelingen ændres? - Hvilke muligheder indebærer Life på mellemlang og lang sigt? 3. 2. De eksterne bedømmere har fulgt den metodologi, som Kommissionen har foreslået som led i SEM 2000. Efter at have undersøgt formålet med Life støtten udvalgte eksperterne et udvalg på 100 projekter efter den såkaldte kvote-metode, et udvalg, der var repræsentativt for de finansierede Life II- projekter samt for de Life I-projekter, som opfylder interventionskriterierne for Life-Il. Eksperterne har mødt 23 projektledere (af de udvalgte 100 projekter) samt visse nationale myndigheder, de konsulentgrupper, der havde til opgave at følge projekterne op, de afdelinger i Kommissionen, der står for Life, samt andre medarbejdere i Kommissionen, der arbejder med de emner, Life omfatter. 3. 3. Med den valgte metode betragtes Life som en helhed, uden at der systematisk tages hensyn til de forskellige indfaldsvinkler, der gør sig gældende på de tre Z. z/e-aktionsområder. Dette valg er i overensstemmelse med Kommissionens anbefalinger for evalueringen, men er ensbetydende med en skævhed, da der i forbindelse med Life skal tages hensyn til de forskellige indfaldsvinkler, målsætninger og modtagere for henholdsvis Life-Natur, Life-Wl\Y}ø og Life- Tredjelande. 4. DE VIGTIGSTE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER SOM FØLGE AF DEN EKSTERNE EVALUERING 4. 1. Bidraget til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og - lovgivning Med hensyn til opfyldelsen af det generelle sigte med Life, som nævnt i forordningens artikel 1, konkluderer de eksterne eksperter, at Life kan bidrage til gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, men at Life kun i meget begrænset udstrækning bidrager til udviklingen heraf. Det generelle sigte med Life finder de imidlertid er alt for omfattende til at kunne realiseres og til tider i uoverensstemmelse med de specifikke målsætninger for de tre £z/e-aktionsområder, hvor der udelukkende henvises til gennemførelsen af Fællesskabets politik og -lovgivning. For at Life kan bidrage til udviklingen af Fællesskabets politik, kræves der en "bottom up"-tilgang, dvs. , at de politiske beslutningstagere på europæisk plan skal udnytte resultaterne af de individuelle aktioner bedre. Hvad angår den del af det generelle sigte, der vedrører gennemførelsen af Fællesskabets politik, er Lifes stærke sider derimod den deltagelsesbaserede tilgang, den effektive gennemførelse af miljølovgivningen og forvaltningen forbedre af naturressourcerne. Life bidrager miljøkvaliteten: bidraget er betydeligt for så vidt angår kvaliteten af vandmiljøet og af de landskabelige værdier, men er begrænset for så vidt angår luftens kvalitet, bymiljøet, dyr og planter, og ringe for så vidt angår jordbundens kvalitet. i mindre grad til at 4. 2. Merværdien af Life i forhold til Fællesskabets andre finansielle eller miljøpolitiske instrumenter. Life er ikke Fællesskabets eneste finansielle instrument, der anvendes på miljøområdet. Af de andre fælles landbrugspolitik med de dertil knyttede foranstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug, strukturfondene og Samhøringsfonden, forsknings- og udviklingsprogrammerne og Unionens udenrigspolitiske instrumenter. instrumenter kan nævnes den Sammenlignet med disse instrumenter har Life en række vigtige fordele: • Life er det eneste instrument, der udelukkende er rettet mod miljøet. Det er mere fleksibelt end Fællesskabets andre instrumenter. • Life, som forvaltes direkte af Kommissionen, indebærer gode muligheder til de politiske indvundne erfaringer videreformidles for, at de beslutningstagere i Europa. • Life er et politisk instrument, hvilket er en afgørende faktor for "miljøaktørerne", som generelt endnu mangler politisk indflydelse. En detaljeret analyse af Life i forhold til de andre fællesskabsinstrumenter viser, at Life i de fleste tilfælde kan yde et komplementært bidrag. Men selv om Life har tilstrækkeligt potentiale til at give en reel merværdi, realiseres dette potentiale endnu ikke fuldtud. Der er endnu tale om et "ufuldendt værk". 4. 3. Midler og procedurer til gennemførelsen af Life De eksterne eksperter mener, at en koncentration af de økonomiske midler generelt ville effektivisere Life. Ifølge eksperterne er de vigtigste områder hvor der skal sættes ind, følgende: forvaltningen af areal-anskaffelser for Life-Natur, videreformidling og overførsel af resultaterne af projekterne for Life-M\l]ø og koncentrering af indsatsen om færre prioriterede emner for Z,//è-Tredjelande Kommissionens personale er ofte for lille, og også organisationsmæssige forhold hæmmer udviklingen af Life. Nu er vægten i høj grad lagt på forvaltning af projekterne og ikke i tilstrækkelig grad for videreformidling af resultaterne; budgettet til kommunikation (3% af bevillingerne) synes også at være for lille til at være effektivt. De udvalgte projekter er repræsentative for forslagsstillernes prioriterede problemer og i en vis grad for prioriteringerne for de nationale myndigheder, som deltager i den foreløbige projektudvælgelse. Derimod tages der ikke tilstrækkeligt hensyn til Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger. I udvælgelsen af projekter burde Kommissionen systematisk lægge vægt på muligheden for at genanvende projektresultaterne i Fællesskabets politik, videreformidling af disse resultater og deres virkninger på lang sigt. 4. 4. Eksperternes anbefalinger • Life skal stile mod en fremadrettet tilgang, der foregriber fastlæggelsen af Fællesskabets programmer, politikker og lovgivning på miljøområdet; • Life bør udvikle et system til at forvalte den indhentede viden og udnytte alle de oplysninger, der er indsamlet siden ordningens oprettelse; • Det bør klart fastlægges, om Life har en rolle at spille i tredjelandene og i de central- og østeuropæiske lande ; • Life bør give mulighed for, at de offentlige miljøinstansers politiske indflydelse styrkes; 10 • Life bør bevare sin uafhængighed af økonomiske og geografiske forhold. 5. KOMMISSIONENS ANALYSE OG FORSLAG TIL ÆNDRINGER 5. 1. Det generelle sigte med Life Det dobbelte sigte med Life, nemlig udvikling og gennemførelse af Fællesskabets politik og lovgivning, kan ikke adskilles i finansieringen af projekterne. De udvalgte projekter bør både bidrage til: - gennemførelsen gennem lovgivning og af Fællesskabets politiske målsætninger, forbilledlig anvendelse, af Fællesskabets - udviklingen af nye politikker eller ajourføring af de igangværende politikker, med vægt på tilbagemelding til de politiske beslutningstagere. Der foreslås en omredigering af /-//^-forordningens artikel 1, så det udviklingsorienterede sigte med Life fremgår klarere. 5. 2. Styrkelsen af forbindelsen mellem Life og Fællesskabets miljøpolitikker Kommissionen er enig med de eksterne eksperter i, at det er nødvendigt at styrke forbindelsen mellem Life og Fællesskabets miljøpolitik. i Dette gælder navnlig Life-Miljø, hvor det foreslås, at de støtteberettigede fastlægges forordningen omformuleres, og at der områder retningslinjer for demonstrationsaktionerne, så forslagsstillerne styres mod de emner, der er af størst betydning for Fællesskabets politik. Dette forslag ligger på linje med et ændringsforslag, som Europa-Parlamentet fremlagde i forbindelse med behandlingen aï Life H-forordningen i 1996. Endvidere redifineres de "forberedende aktioner" under Life-Mil\ø\ de skal forberede udviklingen af nye fællesskabspolitikker på miljøområdet; og de af interessetilkendegivelser, hvilket giver mulighed for at samle en homogen række projekter til støtte for en given politik, der skal udvikles. indkaldelse gennem udvalgt direkte blive vil en 5. 3. Effektiv videreformidling af resultaterne De eksterne eksperters vurdering af videreformidlingen af resultaterne undervurderer de aktiviteter, der allerede er udviklet på dette område, både af støttemodtagerne og af Kommissionen (Internet-site med en database over de finansierede projekter, nyhedsbrev Natura 2000, som knytter forbindelsen til Life-Natur, et udvalg af vellykkede projekter under Life-M\X)ø). Endvidere vedtog Lj/ê-forvaltningsudvalget i april 1997 en strategi for videreformidling af resultaterne af Life-Miljø. Ikke desto mindre er Kommissionen enig i, at der er behov for at styrke resultatformidlingen, så de finansierede aktioner giver det størst mulige 11 udbytte. budgettet ledsageforanstaltninger forhøjes fra 3 til 5% af/. (^-bevillingerne. foreslås øjemed dette det, at I til For Life-Natur vil denne forhøjelse ledsageforanstaltninger: Igangsætningsforanstaltningen kunne forberedelsen af samarbejdsforanstaltningen mellem de finansierede projekter. to nye ("starter") vil tværnationale projekter, mens skal fremme udvekslingen til at finansiere ("co-op") fremme tjene For Life-MWjø vil denne forhøjelse bl. a. give mulighed for at vurdere resultaterne af de finansierede projekter på et tematisk grundlag, f. eks. pr. industrisektor for renere teknologis vedkommende. 5. 4. Life's rolle i tredjelandene og i de central- og østeuropæiske lande De to landgrupper skal anskues hver for sig: • For de central- og østeuropæiske lande, der er tiltrædelseskandidater, er deres deltagelse i Life i overensstemmelse med Kommissionens generelle strategi, som stadig står ved magt; disse landes deltagelse afhænger af associeringsrådenes afgørelser i hvert enkelt tilfælde. • For de andre tredjelande, der støder ud til Middelhavet og Østersøen, er Kommissionen enig i, at bidraget fra Zi/è-Tredjelande skal koncentreres; den foreslår, at indsatsen koncentreres om aktioner i form af faglig bistand (opbygning af institutioner og færdigheder), som giver disse lande bedre handlemuligheder på miljøområdet. 6. DEN TREDJE FASES VARIGHED OG BUDGETRAMME Kommissionen går ind for, at den tredje fase bliver på fem år, samtidig med at der tages højde for behovet for en eventuel ajourføring af de støtteberettigede aktionsområder. I rapporten til Rådet i medfør af artikel 7, stk. 3, viste Kommissionen, at Life har et betydeligt vækstpotentiale, eftersom der modtages dobbelt så mange acceptable projekter - dvs. projekter, der opfylder de formelle betingelser og som har den fornødne kvalitet - end der kan finansieres. Udnyttelsen af Budgetgennemførelsen af Life er yderst forpligtelsesbevillingerne når ofte op på 100% for både Life-Natur, Life-Miljø og Life-Tredjelande. Udnyttelsen af betalingsbevillingerne nåede i 1997 op på 86% for Life-Natur, 100% for Life-Miljø og 79% for Lz/è-Tredjelande. tilfredsstillende. 12 Life opfylder ligeledes de kriterier, der er opstillet som led i Agenda 2000 for fastsættelse af prioriterede programmer, som vil kunne overstige Fællesskabets budget. Life deltager endvidere i "anvendelsen af miljøvenlig teknologi" og i skabelsen af beskæftigelse gennem finansiering af jobskabende indirekte aktiviteter, som f. eks. genanvendelse af affald og de nye miljørelaterede tjenesteydelser. Som følge af de nuværende budgetoverslag kan der imidlertid højst fastsættes et budget over 5 r på 613 ECU, fordelt som følger (eksklusive udgifter i forbindelse med udvidelsen): Ar Natur Miljo 2000 2001 2002 2003 2004 52,65 54,50 57,80 59,70 63,45 52,65 54,50 57,80 59,70 63,45 Tredjelande 6,7 7,0 7,4 7,6 8,1 C0E-lande p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Life 112 116 123 127 135 Alle beløb er i mio. ECU) 7. KONKLUSION I forbindelse med forberedelsen af den tredje fase af Life har Kommissionen gennemført en omfattende vurdering af den hidtidige gennemførelse af Life, i form af: den rapport i medfør af /. (/^-forordningens artikel 7, stk. 3, som Kommissionen forelagde Rådet i december 1997, den vurdering, der er foretaget af eksterne eksperter mellem december 1997 og juni 1998 og endelig nærværende rapport til Europa-Parlamentet og Rådet, der er udarbejdet i medfør af Z,//é-forordningens artikel 14. Denne vurdering tillader os at bekræfte Li/e-forordningens betydning for Fællesskabets miljøpolitik og dens positive bidrag til målene for denne politik. Life er det eneste fællesskabsinstrument, som specifikt er rettet mod miljøet, og det indtager således en særlig plads i Fællesskabets finansieringsordninger, idet den bygger på innovative og lokale initiativer af eksemplarisk kvalitet, som kan fremme gennemførelsen af Fællesskabets politik og udvikling af nye aktioner. Takket være Life-Natur er naturtyper og levesteder af europæisk betydning over et areal på flere tusind hektar nu beskyttet; arter, som indtil for nylig var udryddelsestruede, bliver der nu værnet om, og det europæiske net Natura 2000 opbygges gradvist. Nye ledsageforanstaltninger i den tredje fase af Life vil fremme tværnationale projekter og samordning mellem allerede samarbejde og igangværende projekter. 13 renere teknologi vist Takket være Life-Miljø har mange eksempler på overbevisende resultater i de mest forurenende industrisektorer; der er udviklet nye metoder og teknikker til forbedring af vandkvaliteten og genanvendelse af affald; nye partnerskaber afprøver miljøvenlige former for fysisk planlægning. For den tredje fremme synenergien mellem demonstrationsaktionerne og Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger, og den øgede vægt på videreformidling af resultaterne af aktionerne vil øge mulighederne for, at de udnyttes maksimalt. fase vil fastlæggelsen af retningslinjer Takket være Li/^-Tredjelande er vores naboer ved Østersøen og i Middelhavsområdet nu fortrolige med principperne for Fællesskabets miljøpolitik, som på denne måde kan fa indflydelse på fastlæggelsen af deres egen miljøpolitik. Ved i den tredje fase af Life at øge finansieringen til faglig bistand til miljømyndighederne vil de budgetmidler, der er afsat til tredjelandene, kunne udnyttes bedre. Det må forventes, at deltagelsen i Life fra kandidatlandene i Central- og Østeuropa vil blive større i de kommende år, og disse landes tiltrædelse vil føje en ny dimension til Z,//è-indsatsen for det europæiske miljø. Dag efter dag og projekt efter projekt viser konkrete eksempler, at bæredygtig udvikling kan blive en realitet. De er således i overensstemmelse med de målsætninger, EU forfølger gennem sin lovgivning, integreringen af miljøhensynene i politikken på andre områder, fremme af frivillige metoder osv. Life stiler mod at bygge bro mellem disse individuelle aktioner og Fællesskabets politik, så innovationer i marken kan bidrage til befæstelsen af Europa. Det er dette mål til gunst for miljøet, som Kommissionen ønsker at forfølge i 2000-2004. 14 BILAG 1 L/FE-NATVR 1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Der er sket en udvikling i antallet og kvaliteten af de projekter, der er indgivet under Life-Natur fra 1992 til 1998. • Under Life /omfattede mange projekter fase-opdelte aktioner med deltagelse fra flere støttemodtagere. Den gennemsnitlige medfinansiering androg omkring 1 mio. ECU for disse projekter. • I 1995 ændrede Kommissionen ansøgningsproceduren. Enkelte projekter gennemføres nu under kun én støttemodtagers ansvar. Kommissionen forpligter sig ikke længere til i at medfinansiere efterfølgende faser. Den prioriterer projekter, hvor aktionerne klart stiler mod de fastsatte mål. Projekterne er opdelt i seks afsnit: - Udvikling af forvaltningsplaner/forberedende foranstaltninger - Arealanvendelse - Enkeltforanstlatninger i forbindelse med biotopforvaltning - Regelmæssig biotopforvaltning - Oplysning af offentligheden/videreformidling af resultaterne - Projektets tilrettelæggelse På kort sigt har dette krav om større nøjagtighed ført til, at en større del af de indkomne projekter ikke har opfyldt betingelserne, men fra 1997 er der sket en mærkbar forbedring i projekternes kvalitet. • Med Life II, der blev godkendt i 1996, blev forbindelsen med nettet Natura 2000 styrket. Dette har medført, at et større antal projekter har måttet afvises, da medlemsstaterne tide. De potentielle forslagsstillere har derfor foretrukket at udskyde deres projekt, indtil lokaliteterne optages på de nationale lister over foreslåede lokaliteter i medfør af Habitat-direktivet. ikke har foreslået Natura 2000-lokaliteterne i • Siden 1998 er der sket en stigning i både antallet og kvaliteten af de støtteberettigede projekter. Den gennemsnitlige støtte til det enkelte projekt er på 500. 000 til 1. 000. 000 ECU. Nedenstående tabel viser tallene fra år til år. 15 Life I Life II 92' 93 94 95 96 97 98 (EUR 12) (EUR 12) (EUR 12) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) Antal modtagne projekter 86 0nsket bidrag 227 Antal formelt acceptable projekter _ 2 0nsket bidrag for formelt acceptable projekter 2 198 294 80 296 270 116 313 235 139 186' 153 139 Antal finansierede projekter 35 22 Ydet flnansielt bidrag 36,9 20,6 47 43 72 241 174 123 93 63 174 128 97 76 60 191 136 115 83 85 48 48,5 43,4 42,4 Budgettet til L//fc-Natur omfatter for 1992 overførsler fra ACNAT; 2 foreligger ikke; 3 heri medregnet et projekt til 61 mio ECU. (alle beløb er i mio. ECU og omfatter kun Fællesskabets andel af finansieringen, generelt på 50- 75% af det samlede budget) 2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING Life-Natur har ikke nogen forudfastsat fordeling af støttemidlerne mellem de forskellige medlemsstater. Tværtimod mener Kommissionen, at det er de enkelte projekters kvalitet i forhold til de andre projektforslag fra samme år, som skal ligge til grund for eventuel medfinansiering. En medlemsstat kan således indsende flere meget gode projekter det ene år og få projekter det næste år. En analyse af den årlige støtteudbetaling pr. medlemsstat har derfor kun beskeden interesse. En samlet analyse af perioden 1992-98 er derimod interessant. Heraf fremgår det: - At de arealmæssigt store medlemsstater har modtaget størst støtte (herunder Finland og Sverige siden 1995); - At lande med en rig biodiversitet, bl. a. i Middelhavsområdet og i Alpeområdet, har modtaget relativt større støtte. Dette er i overensstemmelse med sigtet med Life og forklarer, at Spanien er den største støttemodtager under Life-Natur. Nedenstående medlemsstater mellem 1992 og 1998. tabel viser fordelingen af £//ë-Natur-midlerne på de enkelte 16 Medlemsstat I Life-Natur (92-98) mio. ECU Belgique/Belgie Danmark Deutschland Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osterreich * Portugal Suomi Finland * Sverige * United Kingdom (* fra 1995) 6. 9 3. 5 30. 2 1879" 54. 7 32. 2 O" 29. 6 0. 2 6. 6 11. 9 16?T 14. 5 18. 6 18. 2 3. TYPE MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Life-Natur medfinansierer projekter til beskyttelse af naturområder og arter af betydning i den i fugle- og habitatdirektivet nævnte forstand. Der er derfor sket en udvikling i den type projekter, der har modtaget støtte mellem 1992 og 1998, efterhånden som disse to direktiver er blevet ført ud i livet. • Beskyttelse af fugle : denne type projekter spiller hovedrollen i Life I (1992-1995). Det drejer sig om at beskytte og dermed forvalte områder af betydning for de fuglearter, der er opført i fugledirektivets bilag I. Foranstaltningerne omfatter f. eks. : - Miljøgenopretning: rensning af et vandområde, ændring af de hydrologiske forhold. ; - Forvaltning af biotoper: årlig oprensning afgrøfter, kratrydning. ; - Udarbejdelse af en forvaltningsplan: tilpassede landbrugsmetoder, regulering af turismen. ; - Leje eller køb af arealer til beskyttelse af fugle. 17 Mange af disse projekter vedrørte vådområder. Kommissionen har således bidraget til Ramsar-konventionens målsætninger, som er at beskytte vandområder af international betydning. • Beskyttelse af naturtyper : denne projekttype er fremherskende under Life II. Siden 1996-97 har medlemsstaterne foreslået flere tusind områder, der omfatter naturtyper, som er opført i habitat-direktivets bilag I. Det er derfor logisk, at de prioriteres under Life. Som for fugleprojekterne kombinerer også disse projekter foranstaltninger, der kan sikre områderne i fremtiden: arealforvaltning, forbedring af miljøets biologiske tiistand og regelmæssig forvaltning af biotoper. Forberedelse af en forvaltningsplan, med deltagelse fra de forskellige brugere af dét givne område (kommuner, jordbrugere, jægere, forstfolk. ), øger chancerne for succec på lang sigt. Ofte giver det samarbejde, der indledes under Life, mulighed for siden at indføre miljøvenligt landbrug, finansieret over den fælles landbrugspolitik, eller infrastrukturer til bæredygtig turisme, finansieret over strukturfondene. • Beskyttelse af dyr og planter: EU har valgt at koncentrere sin politik om de naturområder, der er afgørende for plante- og dyrearternes overlevelse. Life medfinansierer derfor først og fremmest foranstaltninger, der er rettet mod de pågældende lokaliteter. Men der kan være behov for særlige foranstaltninger, f. eks. for at undersøge en arts reproduktion eller bevægelser eller forberede genindførelse af en given art. Denne type foranstaltninger, som ikke har tilknytning til de loklaliteter, der er foreslået til Natura 2000-nettet, er imidlertid langt i undertal (ca. 5% af projekterne). 4. PROJEKTERNES INDHOLD Udveksling af erfaringer mellem projekter er en vigtig bestanddel i Life. For at fremme udvekslingen af ideer offentliggør Kommissionen hvert år, i kvartalet efter beslutningen om medfinansiering, et tresproget resumé af hvert enkelt projekt, der er udvalgt under Life-Natur. Denne gennemsigtighed og den hurtige publikation fremmer samarbejdet mellem projekterne og deres integrering i de lokale udviklingsprogrammer. Disse årlige resuméer kan bestilles Natur-siden på følgende internet-adresse: http:// europa. eu. int/en/comm/dgl 1/nature/docum. htm. 18 BILAG 2 L/FE-MIUØ 1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Kommissionen har fra 1992 til 1998 modtaget 5449 ansøgninger under Life-Miljø. Mellem 1993 og 1998 svarer disse ansøgninger til Life-støttQ på i alt ca. 5900 mio. ECU. Som følge af det stramme budget kunne kun 795 projekter i samme periode modtage Life-støtte (15%) til i alt 321 mio. ECU (5%). Nedenstående tabel indeholder de vigtigste tal for hvert år: Life I Life U 92' 93 94 95 96 97 98 (EUR 12) (EUR 12) (EUR 12) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) (EUR 15) Antal modtagne projekter 300 1447 1224 729 Onsket bidrag. 2 2012 653 2214 Antal formelt acceptable projekter Antal forudvalgte projekter (kortliste) Onsket bidrag til forudvalgte projekter Antal finansierede projekter +/- 185 _ 3 _ 3 70 601 306 79 99 721 258 84 160 431 264 84 135 601 393 283 177 90 104 514 328 244 194 81 112 634 292 526 226 100 115 Ydet finansicll bidrag 44,6 44,7 53,1 48,1 43,3 43,6 48,6 Forudvalgte/finansierede projekter: forskel _ 3 33. 8 30. 6 36. 0 47. 2 37. 4 51. 4 1 Budgettet til Z,//e-Miljø omfattede i 1992 overførsler fra MEDSPA og NORSPA ; foreligger ikke ; 1 ikke relevant: der blev ikke opstillet nogen kortliste i 1992, da projekterne blev udvalgt efter MEDSPA-NORSPA-procedurerne. (Alle beløb er i mio. ECU og omfatter kun Fællesskabets andel dvs. generelt 30 -50 % af det samlede budget. ) Antallet af indgivne projekter, som var i nedgang mellem 1993 og 1997, stiger igen i 1998. Antallet har altid været meget højere end antallet af projekter, der har modtaget støtte (i et forhold på mindst 1 til 5). Alene de forudvalgte projekter, som er et resultat af Kommissionens og medlemsstaternes sideløbende projektvurderinger, overstiger langt Zz/ê-budgettets rammer, idet forskellen mellem det disponible budget og finansieringsbehovet for de forudvalgte projekter som helhed har været voksende lige siden oprettelsen af Life- ordningen. 19 2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING Der er ikke nogen kvoteordning for fordeling af midlerne fra Life-Miljø til de forskellige medlemsstater. Bedømmelsessystemet hviler på projekternes kvalitet. Projekterne vurderes efter emnekategori (affald, vand, luft osv). Ikke desto mindre tages der hensyn til miljøtilstanden i de pågældende medlemsstater for ikke at tilsidesætte projekter, der er mindre innovative, men som har eksemplarisk værdi, og som kan få stor indvirkning på lokalt plan. Den årlige fordeling af støtten mellem medlemsstaterne har derfor beskeden interesse. Til orientering anføres denne fordeling siden oprettelsen af Life: Medlemsstat Life I Life II I alt 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Belgie/Belgique 2,1 Danmark Deutschland Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland 0,8 7,1 2,1 3,1 5,5 3,9 5,1 0,0 2,1 3,6 3,7 6,7 2,4 1,1 4,2 3,1 5,7 0,8 3,4 2,4 1,2 7,7 4,5 4,7 9,2 2,9 6,2 0,8 3,5 Osterreich - - - Portugal 2,9 3,4 1,8 Suomi Finland Sverige - - - - - - United Kingdom 8,6 6,4 8,1 3,6 0,8 6,9 3,2 4,7 6,6 0,2 6,8 0,2 4,1 1,8 1,2 2,2 0,5 5,3 1,4 2,1 5,0 2,5 4,8 6,7 0,7 6,0 0,0 2,8 2,5 2,3 2,0 2,8 1,8 3,9 2,3 4,8 2,8 3,9 5,7 1,2 4,1 0,5 4,0 1,2 1,2 1,9 2,1 4,2 3,1 1,0 6,9 2,5 4,6 5,5 1,9 5,0 0,7 3,6 1,5 1,0 1,4 3,0 7,1 20,1 11,9 45,1 20,0 26,9 43,4 13,9 38,9 3,0 23,5 7,0 13,8 7,5 8,4 41,5 Total 44,6' 44,7 53,1 48,1 43,3 43,6 48,6 326,0 1 heraf (Alle beløb er i ECU og omfatter et internationalt projekt til 1,3 mio. ECU kun Fællesskabets andel i finansieringen) 20 3. TYPER MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Nedenstående tabel viser fordelingen pr. emne af de foranstaltninger, der er finansieret mellem 1992 og 1997. Listen er ikke udtømmende for de afsluttede foranstaltningers vedkommende. Tabellen viser, at de foranstaltninger, der har modtaget mest støtte fra Life- industrielle Miljø, fremstillingsprocesser, dernæst fysisk planlægning i landdistrikter og i bymiljøet og affaldshåndtering. der ændrer forvaltning af vandressourcerne, teknologi", vedrører "renere de Hmne Antal Bidrag % /Endringer i industrielle fremstillingsmetoder 145 53. 809. 301 23% Nedbringelse af emissioner fra industrien (alle sektorer) Agro-levnedsmiddelsektoren Sektoren for glas og keramik Den kemiske og elektroniske industri Bygge- og anlaegssektoren Papirindustrien Overfladebehandling, maling og lak Laederindustrien Textil- og vaskerisektoren Trae- og mobelsektoren 12 20 9 28 5 13 27 15 7 4. 852. 536 6. 246. 427 3. 609. 078 9. 175. 709 1. 448. 632 9. 949. 234 7. 219. 857 4. 410. 396 2. 362. 546 9 • 4. 534. 886 Forvaltning af vandressourcerne 93 42. 747. 634 18% Drikkevand Grundvand Overfladevand og havvand Byspildevand Industrispildevand og behandling af procesvand 10 8 36 21 19 4. 316. 386 3. 497. 058 18. 655. 804 7. 932. 070 8. 346. 316 Fysisk planlaegning i landdistrikter og kystomrader 96 41. 333. 046 17% Projekter i tilknytning til udviklingen i landdistrikter og landbruget Forvaltning af skovene Forvaltning af naturomrader Baeredygtig turisme Integreret forvaltning af kystomrader Beskyttelse af klitter 21 18 5. 357. 886 9 12 26 24 7 3. 543. 021 6. 161. 320 8. 553. 151 13. 171. 291 4. 546. 377 Fysisk planlaegning i bymilje 72 32. 660. 512 14% Specifikke foranstaltninger i det bymaessige miljo omkring storbyer Planlacgning eller integreret forvaltning af bymilj0et Mindskelse af stojgener Maling af luftforurening Forvaltning af transport 7 17 4 17 27 3. 701. 237 10. 058. 497 1. 431. 364 6. 229. 960 11. 239. 454 Affaldshandtering og -behandling 91 35. 868. 390 15% Handtering af dagrenovation Handtering af industriaffald og specialaffald Projekter vedrorende lossepladser Projekter vedrarende forbraending Projekter vedrorende organisk affald Projekter vedrorende renseslam Genanvendelse af plast og emballage Genanvendelse af batterier og akkummulatorer Genanvendelse af brugte daek Genanvendelse af kviksolv Affaldsbehandling og -genanvendelse i metalindustrien 14 4. 579. 086 9 9 7 9 7 3. 086. 590 3. 873. 496 2,783. 172 3. 390. 641 2. 060. 433 18 9. 169. 006 2 3 4 9 664. 996 1. 201. 403 2. 010. 189 3. 049. 378 Beskyttelse og behandling af jordbunden 23 9. 868. 291 4% Behandling af forurenet jord Forebyggelse af brande 21 2 9. 422. 330 445. 961 Miljouddannelsc, -oplysning og -forvaltning 48 19. 994. 173 8% Konsekvensvurderinger, overvagning, administrative strukturer Undervisning, oplysning af de okonomiske aktorer (bl. a. SMV) 12 17 8. 451. 350 4. 455. 344 Miljoledelse, milJ0revision, miljoforvaltning I alt 19 7. 087. 479 569 236. 281. 347 De nedenstående kommentarer kommer kun ind på nogle af de vigtigste emner under Life-Miljø. Læseren kan supplere disse oplysninger med brochuren "Life in action - Demonstration projects for Europe's environment - 96 success stories", der kan fas ved henvendelse til De Europæiske Fællesskabers Publikationskontor, eller ved at konsultere databasen Life-Miljø på følgende Internet-adresse:http://europa. eu. int/comm/life/index. htm 22 3. 1. Ændringer i industriprocesser til forskel Et vigtigt sigte med Life-Miljø er at fremme renere teknologi, der indarbejdes til i fremstillingsprocesserne, efterfølgende behandling af forurening. På grundlag af en undersøgelse fra 1995 har Kommissionen søgt at orientere forslagsstillerne mod de mest forurenede sektorer for at koncentrere Z,//£-midlerne om nogle fa, vigtige områder. Nedenfor følger to eksempler på sektorer, hvor Life-Miljø har bidraget til indførelse af renere teknologi: fra "end op pipe"-metoder Overfladebehandling, som anvendes i mange industrisektorer, er en stærkt forurenende aktivitet som følge af de anvendte kemikalier. Dette er således tilfældet med rensning i luftfartsindustrien, som anvender syrebade i store mængder. To projekter har gennemprøvet alternative metoder: KLM i Nederlandene har afprøvet en metode med højtryksvandstråle og SOCHATA i Frankrig har afprøvet en stråle af iskugler. Det første projekt var en succes, mens det andet projekt ikke fandtes at være en rentabel metode i denne sektor, men dog teknisk værdifuld i andre sammenhænge. Garverisektoren indtager en særlig plads, eftersom de femten finansierede Z,//c'-projekter, bl. a. otte projekter i Italien, omfatter samtlige etaper i garveriproceduren og giver således en løsning, der dækker alle de alvorlige forureningsproblemer i denne sektor. Projekterne har således medført en reduktion i såvel de luftforurenende emissioner som i flydende affald (bl. a. chrom) og fast affald. De nye metoder har også vist sig interessante fra en økonomiske synsvinkel (råstofbesparelser) og med hensyn til produkternes kvalitet. Der er således positive løsninger i udsigt for denne økonomisk udsatte sektor, der findes i "mål 1 og mål 2"-områderne under Fællesskabets regionalpolitik. 3. 2. Forvaltning afvandressourcerne En stor del af de projekter, der er finansieret over Life-Miljø, tager sigte på at forbedre vandkvaliteten. Der er både tale om industrielle projekter og projekter med sigte på lokalsamfund. De gennemførte projekter har generelt givet interessante og reproducerbare resultater. F. eks. er behandling af byspildevand et vigtigt miljøproblem og genstand for mange Z,//e-projekter, som omfatter teknikker, f. eks. bassiner med makro fytter forbedring af (hovedsagelig mellem 1992 og 1995), behandlingen af kvælstofforbindelser eller genanvendelse af byspildevand efter rensning gennem kunstvanding. Flere projekter vedrører endvidere forvaltning af kloaknet i forbindelse med stærke regnskyl. Projekterne vedrørende overfladevand omfatter flere programmer for integreret forvaltning af vandressourcerne og overvågning af vandkvaliteten. F. eks. tog en række danske projekter fra 1993 og 1994 sigte på at genoprette vandløb og vådområder kombineret med overvågning af kvaliteten af disse vandområder i biologisk og fysisk-kemisk henseende. 23 3. 3. Fysisk planlægning i landdistrikter Denne overskrift dækker projekter, der vedrører udvikling i landdistrikter, forvaltning af naturområder, miljøvenlig turisme og rationel forvaltning af kystområder. Projekterne omfatter ofte flere af disse emner, hvorfor den foreslåede fordeling uundgåeligt er delvis vilkårlig. F. eks. tager projekter under emnet "miljøvenlig turisme" ofte sigte på at kontrollere turiststrømmen til de pågældende områder, at fremme en given region i kraft af fredede naturtyper eller landskaber, at fremme hensyntagen til miljøet gennem kontrakter (f. eks. charter for bæredygtig turisme, miljømærkning og miljøvenlig turistaktiviteter). Nogle foranstaltninger er siden taget op som led i regionalpolitikken, f. eks. gennem Samhørighedsfonden i Grækenland. forvaltning af Rationel forvaltning af kystområderne har været en ^//^-prioritering i to omgange: i 1992, da Life afløste MEDSPA, og i 1996 som led i demonstrationsprogrammet for rationel forvaltning af kystområder, som en meddelelse fra Kommissionen i november 1995 gav stødet til. Disse foranstaltninger, som var baseret på mange deltagere, gik bl. a. ud på at overvåge miljøkvaliteten langs kysterne (observationer af havet og af vandkvaliteten) og gennemføre pilotaktioner til forbedring heraf. Resultaterne af disse foranstaltninger, som ofte er at høj kvalitet, har utvivlsomt givet ny inspiration til debatten i Europa om de særlige problemer i forbindelse med forvaltning af kystområderne. 3. 4. Fysisk planlægning i bymiljø Projekterne i denne kategori tager dels sigte på planlægning og samordning af bypolitikken, dels mere specifikt at bekæmpe støj- og luftforurening. Forvaltning af transportsektoren, som er et centralt og vanskeligt bypolitisk problem, har lige fra begyndelsen været genstand for mange Life- projekter. Forsøg med nye køretøjer eller nye brændstoffer har hørt til sjældenhederne - og henhører snarere under andre fællesskabsinstrumenter - men der har derimod været mange pilotforvaltningplaner, bl. a. i Tyskland og Benelux: mobilitetsindikatorer, tilrettelæggelse af godstransport, så bymidten beskyttes (Leyden 1994), modellerings værktøj er Mellem 1995 og 1997 var en række projekter koncentreret om miljøet i storbyernes yderområder, som er et vigtigt miljøproblem, da manglende hensyntagen til miljøet i udvidelsen af byområderne og i forholdet mellem by og omliggende land har vigtige og varige konsekvenser for miljøet. Landbrugets rolle i byernes yderområder er bl. a. taget op i to spanske projekter i 1996, nemlig i Barcelona og Aranjuez. 24 3. 5. Håndtering og behandling af affald Affaldshåndtering, der er et vigtigt miljøproblem og kilde til mange og kostbare investeringer for lokalsamfundene, har siden begyndelsen været et centralt tema i I//ê-ordningen. De finansierede foranstaltninger omfatter hele problemkomplekset, med særlig vægt på genanvendelse, hvilket er i overensstemmelse med Fællesskabets politik på dette område. Håndtering af industriaffald og specialaffald er genstand for målrettede projekter, hvor de ofte interessante resultater kan finde videre anvendelse på europæisk plan: sygehusaffald i Freiburg (D) og Helsingfors (FIN) i 1996, eksplosivt affald i Danmark i 1996 eller behandling af kasserede køleskabe i Milano (IT) i 1995. Af projekter vedrørende forbrændingsteknikker kan nævnes demonstration af nye teknikker, som f. eks. ikke-termisk plasma i Culham (UK) i 1995 og PyroArc-metoden i Hofors (S) i 1997. Af de øvrige projekter kan nævnes genanvendelse af forbrændingsreststoffer til vejbelægning i Kassel (D) og i Mans (F) i 1996. Genanvendelse af plast og emballager, som indtager en vigtig plads i affaldshåndteringen, er genstand for en lang række projekter vedrørende forskellige materialer og produkter (f. eks. polyuretan i Langeac (F) i 1995 og belagte textilvarer i Sarre (D) i 1996), i begyndelsen eller afslutningen af genanvendelseskæden. Det er et område, hvor de økonomiske faktorer ofte er vigtige, og hvor der derfor behøves demonstrationsprojekter i fuld skala. Finansieringsordninger som f. eks. Life har derfor stadig en vigtig rolle at spille på dette område. Genanvendelse af batterier er et område, hvor der i mange tilfælde allerede har været organiseret indsamling i flere år, men hvor behandlingsmetoderne endnu ikke er helt tilfredsstillende. Med kun tre projekter (hertil kan for visse batterityper føjes de projekter, der vedrører genanvendelse af kviksølv) deltager Life i demonstrationen af tre af de ti teknikker, der er ved at finde indpas på det europæiske marked på dette område: hydrometallurgi i surt eller basisk miljø (Recupyl 1994, Zimaval 1998), og pyrometallurgi i lysburovn (AFE Métal 1996). 25 BILAG 3 I/FE-TREDJELANDE 1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Fra 1992 til 1998 har Kommissionen modtaget 652 ansøgninger om medfinansiering af projekter under Z,//ë-Tredjelande til i alt ca. 250 mio. ECU. Som følge af de begrænsede budgetmidler kunne der i samme periode kun udvælges 96 projekter til en støtte på i alt ca. 33 mio. ECU. I tabellen nedenfor anføres de vigtigste oplysninger pr. år: Life I Life II 92 93 94 95 96 97 98 1. Antal modtagne projekter 45' 55' 2. Antal formelt acceptable projekter _ 2 2 65 40 103 29 82 23 28 121 181 3. 0nsketbidrag 4. Antal finansierede projekter 5. Ydet finansielt bidrag _ i 9 5,3 _ 2 12 3,5 18,4 10,2 10,0 9,8 14 4,8 16 5,7 13 6,0 16 4,2 83 24 16 4,7 1 overslag ; 2 foreligger ikke. (Alle beløb er i mio. ECU og omfatter kun Fællesskabets bistand, generelt 50 -100 % af det samlede budget. ) I 1995, der var sidste år for Life-I, steg det samlede antal formelt acceptable projekter betydeligt takket være en øget informationsindsats omkring Life- Tredjelande. Derimod er antallet af projekter, som Kommissionen har fundet støtteberettigede, mindsket. Dette skyldes Kommissionens ønske om at lægge større vægt på projekternes tekniske kvalitet. Den nedgang, der kan konstateres for 1996 i forhold til antallet af formelt acceptable projekter, skyldes den forsinkede godkendelse af den nye Z//ê-forordning og den relativt korte frist for indgivelse af projekter. Det beskedne antal støtteberettigede projekter har samme årsager som for 1995. Siden har indsatsen for at give bedre information om Z,(/ê-Tredjelande medført en stigning til 181 i antallet af projekter i 1998, hvilket er en stigning på ca. 50% i forhold til 1997. 26 2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING Z//£-Tredjelande omfatter to geografiske områder: områderne ud til Middelhavet og ud til Østersøen (siden 1996 kun Ruslands Østersøområde, dvs. Kaliningrad og Sankt-Petersborg). Life -Tredjelande har siden 1996 henvendt sig til tredjelande med Middelhavs- eller Østersøkyst, bortset fra de central- og østeuropæiske lande, som har undertegnet associeringsaftaler med Det Europæiske Fællesskab. De sidstnævnte kan nu deltage i Life-Natur og Life-Miljø som led i førtiltrædelsesforanstaltningerne, på grundlag af aftaler indgået specifikt med disse lande. På tidspunktet for udarbejdelsen af denne rapport havde kun Rumænien fuldført de procedurer, der kræves til indgivelse af Z//ê-projekter fra 1999. Det primære sigte på L//è-Tredjelande er at iværksætte aktioner i form af faglig bistand, naturbeskyttelsesforanstaltninger og demonstrationsaktioner for bæredygtig udvikling, der skal tjene til at gøre disse lande mere miljøbevidste. Life II adskiller sig fra Life-l på to områder: • Life II henvender sig ikke længere til Polen, Slovenien og de tre Østersølande, som nu er associerede central- og østeuropæiske lande; Life har derimod siden 1996 omfatter Cisjordanien og Gaza og siden 1997 Bosnien-Herzegovinia; • Life II kan finansiere demonstrationsaktioner for bæredygtig udvikling og naturbeskyttelse, altså mere end ren faglig bistand, som det var tilfældet i Life I. Nedenstående tabel viser fordelingen pr. land af bidragene fra Z//e-Tredjelande mellem 1992 og 1998: Middelhavslande Osterselande Land Estland Letland Lituaene Polen Rusland Mio. ECU 0. 81 1. 54 0. 14 0. 67 3. 55 Mio. ECU 2. 6 0. 66 0. 53 2. 45 1. 15 1. 18 0. 77 0. 97 1. 04 1. 15 0. 68 1. 62 1. 56 0. 75 3. 09 5. 41 Land Albanicn Algeriet Bosnien Cypern Egypten Israel Jordan Libyen Malta Marokko Palaestina Syrien Sloven ien Tunesien Tyrkiet Tvcernationale projekter- Middelhavsomrad et I alt I alt Tvænationale projekter- Østersøområdet 0. 77 7. 5 25. 5 lait 33 27 3. TYPER MEDFINANSIEREDE PROJEKTER Siden 1996 er rammen for formelt acceptable aktioner blevet udvidet i forhold til Life-l og faglig omfatter, og demonstrationsaktioner. naturbeskyttelse bistand, udover Af de modtagne ansøgninger er projekterne af typen "faglig bistand" fremherskende, mellem 50-70%. I 1998 nåede de endog op på 75% af de samlede projekter. Dette skyldes, at til de nationale administrationer, som skal opstille deres politikker og handlingsprogrammer på miljøområdet. De andre, svagere repræsenterede, kategorier vedrører: /-//^-Tredjelande hovedsagelig henvender sig • Natur: bevaring og genoprettelse af levesteder i kystområder og vådområder • Demonstrationsaktioner: pilotprojekter (for første gang medfinansieret i 1997) vedrørende meget forskelligartede områder, som f. eks. affaldshåndtering og - behandling, fremme af cykeltrafik i byer og forvaltning af kystområder. 3. 1. På området faglig bistand bidrog Z,(/ê-Tredjelande i perioden 1992-1997 til oprettelsen af ECAT, dvs. miljøcentre for administration og teknologi (Sankt- Petersborg, Kaliningrad, Tirana osv. ), som kombinerer tredjelandenes og EU's knowhow og spiller en vigtig rolle som katalysator for udvikling af miljøpolitik i Central- og Østeuropa. I synergi med andre miljøprogrammer og -konventioner (HELCOM for Østersøområdet) har myndighederne således modtaget effektiv faglig bistand på en række områder. Af de vigtigste kan nævnes: • Miljøovervågning, beskyttelse af vandressourcerne og behandling af spildevand (Letland) • Behandling af reststoffer fra industriel galvanisering og oprettelse af et net til indsamling og behandling af sygehusaffald i Sankt-Petersborg • Tilrettelæggelse af bekæmpelse af havforurening med kulbrinter i Østersøen (Sankt-Petersborg-området). 3. 2. L//ê-Tredjelande har i ligeledes med succes bidraget handlignsplanen for Middelhavsområdet (PAM) gennem finansiering af projekter indgivet af nogle af de regionale centre. Disse projekter vedrører bl. a. støtte til de nationale myndigheder på områder som f. eks. : til aktiviteterne • Bekæmpelse af olieforurening i territorialfarvandene for Cypern, Egypten og Israel (REMPEC), 28 • Udvikling på regionalt plan af overvågning af miljøtilstanden i Middelhavsområdet, herunder udvikling af specifikke indikatorer ("Den blå Plan"), • Bevaring og rationel udnyttelse af vådområder (MED WET). 3. 3. En lang række projekter med deltagelse fra flere lande i det sydlige og østlige Middelhavsområde er i METAP (Mediterranean Environmental Technical Assistance Programme). Følgende kan nævnes som eksempel: ligeledes blevet finansieret som led • Byspildevand og behandling heraf i Cairo • Skabelse af en struktur for udvikling af metoder til miljøvurderinger (VVM) i Syrien; • Udvikling af en miljøhandlingsplan i Jordan. Den type projekter, der medfinanieres gennem Z,//ë-Tredjelande, belyser den vigtige rolle, Life spiller for EU's nabolande som middel til at fremme Fællesskabets miljøbeskyttelsesprincipper. Disse landes aktive deltagelse er et klart tegn på interesse. /. /'/^-Tredjelande bidrager også til indbyrdes tilnærmelse mellem tredjelandene og EU med hensyn til princippper og lovgivning samt til overførsel af teknologi og knowhow fra Fællesskabet til disse regioner. 29 ISSN 0254-1459 KOM(98) 721 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 17 01 Katalognummer : CB-CO-98-721-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg *>o


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2623/98 av den 4 december 1998 om ändring av förordning (EG) nr 1555/96 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker och om upphävande av förordning (EG) nr 1556/96

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
free circulation
fruit
import policy
vegetable

text: 5. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/17 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2623/98 av den 4 december 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 1555/96 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet med till(cid:132)ggstull vid import inom sektorn f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker och om upph(cid:132)vande av f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/96 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2520/97 (2), s(cid:132)rskilt artiklarna 31. 2 och 33. 4 i denna, och I artikel 5. 4 i avtalet om jordbruk (8) anges enligt vilka kriterier tr(cid:148)skelvolymerna f(cid:148)r till(cid:132)ggstull skall fastst(cid:132)llas. I artikel 5. 6 i det avtalet fastst(cid:132)lls tr(cid:148)skelperioder f(cid:148)r (cid:148)mt(cid:134)- liga varor och s(cid:132)songsvaror med h(cid:132)nsyn till s(cid:134)dana produkters egenskaper. Med till(cid:132)mpning av dessa kriterier b(cid:148)r tr(cid:148)skelvolymerna f(cid:148)r till(cid:132)ggstull fastst(cid:132)llas i enlighet med bilagan till denna f(cid:148)rordning. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1555/96 (3) f(cid:148)reskrivs import(cid:148)vervakning f(cid:148)r de produkter som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. (cid:153)vervakningen skall ske p(cid:134) grundval av de importlicenser som utf(cid:132)rdas i enlighet med den ordning som inf(cid:148)rs genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/96 (4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2306/98 (5). Inget hindrar dock att det inr(cid:132)ttade systemet med importlicenser ers(cid:132)tts av ett f(cid:148)rfa- rande med snabb dataregistrering av import s(cid:134) snart ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande juridiskt och praktiskt kan genomf(cid:148)ras. Ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande har nu pr(cid:148)vats med framg(cid:134)ng. Den import(cid:148)vervakning som f(cid:148)reskrivs i artikel 308 d i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 betr(cid:132)ffande till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2913/92 f(cid:148)r gemenskapens tull- kodex (6), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1677/ 98 (7), b(cid:148)r utvidgas till att omfatta de produkter som anges i bilagan till f(cid:148)rordning (EG) nr 1555/96. F(cid:148)r ett v(cid:132)l fungerande system f(cid:148)r till(cid:132)ggstull kr(cid:132)vs att uppgifterna rapporteras till kommissionen en g(cid:134)ng i veckan. Vidare b(cid:148)r best(cid:132)mmelser antas varigenom medlemsstaterna ges m(cid:148)jlighet f(cid:148)r inh(cid:132)mta de uppgifter import(cid:148)vervakningen i samband med att de ber(cid:148)rda produkterna (cid:148)verg(cid:134)r till fri oms(cid:132)ttning i enlighet med de f(cid:148)renklade f(cid:148)rfaranden som f(cid:148)reskrivs i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93. Till f(cid:148)ljd av att denna (cid:148)vervakning inf(cid:148)rs b(cid:148)r f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/96 upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla fr(cid:134)n och med den 1 december 1998 och f(cid:148)rordning (EG) nr 1555/ 96 (cid:132)ndras. som kr(cid:132)vs att (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 41. (3) EGT L 193, 3. 8. 1996, s. 1. (4) EGT L 193, 3. 8. 1996, s. 5. (5) EGT L 288, 27. 10. 1998, s. 7. (6) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (7) EGT L 212, 30. 7. 1998, s. 18. Artikel 1 F(cid:148)rordning (EG) nr 1555/96 (cid:132)ndras h(cid:132)rmed p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1) Artikel 1 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 1 1. De till(cid:132)ggsavgifter f(cid:148)r import som avses i artikel 33. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 (*), nedan kallade 'till(cid:132)ggstullar', f(cid:134)r till(cid:132)mpas f(cid:148)r de produkter och under de perioder som anges i bilagan p(cid:134) de villkor som f(cid:148)reskrivs i den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. 2. Tr(cid:148)skelvolymerna f(cid:148)r till(cid:132)ggstull anges i bilagan. (*) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. ” 2) Artikel 2 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 2 f(cid:148)r var och en av de 1. Medlemsstaterna skall, produkter som anges i bilagan och f(cid:148)r de angivna perioderna, rapportera till kommissionen om vilka produktkvantiteter som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning, i enlighet med de f(cid:148)rfaranden f(cid:148)r (cid:148)vervakning av f(cid:148)rm(cid:134)nsimport som fastst(cid:132)lls i artikel 308 d i kommis- sionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 (*). Uppgifterna skall l(cid:132)mnas senast klockan 12. 00 (belgisk tid) varje onsdag f(cid:148)r de kvantiteter som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning under f(cid:148)reg(cid:134)ende vecka. (8) EGT L 336, 23. 12. 1994, s. 22. L 329/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 12. 98 2. Deklarationer f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning av produkter i g(cid:132)llande f(cid:148)rordning, som tullmyndighe- terna, p(cid:134) deklarantens beg(cid:132)ran, f(cid:134)r ta emot utan att de inneh(cid:134)ller vissa av de i bilaga 37 av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 angivna uppgifterna, skall inneh(cid:134)lla, ut(cid:148)ver de uppgifter som anges i artikel 254 av den f(cid:148)rord- ningen, uppgift om nettovikten (i kg) f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna. Om f(cid:148)renklat deklarationsf(cid:148)rfarande som avses i artikel 260 av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 anv(cid:132)nds f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning av produkter i g(cid:132)llande f(cid:148)rordning, skall de f(cid:148)renklade deklarationer inneh(cid:134)lla, ut(cid:148)ver andra n(cid:148)dv(cid:132)ndiga uppgifter, uppgift om netto- vikten (i kg) f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna. Om det lokala klareringsf(cid:148)rfarandet som avses i artikel 263 av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 anv(cid:132)nds f(cid:148)r (cid:148)ver- g(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning av produkter i g(cid:132)llande f(cid:148)rord- ning, skall anm(cid:132)lan till tullmyndigheterna som avses i artikel 266. 1 av denna f(cid:148)rordning inneh(cid:134)lla alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga uppgifter f(cid:148)r identifiering av varorna, s(cid:134)v(cid:132)l som en uppgift om nettovikten (i kg) f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna. 3) Artikel 3 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 3 1. Om det f(cid:148)r n(cid:134)gon av de produkter och perioder som anges i bilagan konstateras att de kvantiteter som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning (cid:148)verskrider tr(cid:148)skelvolymen skall kommissionen inf(cid:148)ra en till(cid:132)ggstull. 2. Till(cid:132)ggstullar skall tas ut f(cid:148)r de kvantiteter som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning efter den dag d(cid:134) till(cid:132)ggs- tullen b(cid:148)rjade till(cid:132)mpas, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att — produkternas tullklassificering, som fastst(cid:132)llts enligt artikel 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94, inneb(cid:132)r att de h(cid:148)gsta s(cid:132)rskilda importtullarna fr(cid:134)n ber(cid:148)rt ursprungsland skall till(cid:132)mpas, — importen genomf(cid:148)rs under till(cid:132)ggstullens till(cid:132)mp- ningsperiod. ” 4) Bilagan skall ers(cid:132)ttas med bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rord- ningen. Artikel 2 F(cid:148)rordning (EG) nr 1556/96 skall h(cid:132)rmed upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla. Artikel 3 Artikel 266. 2 b skall t(cid:132)cks av den nuvarande f(cid:148)rordning. inte till(cid:132)mpas p(cid:134) import som Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (*) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. ” Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 december 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 4 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen 5. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 329/19 BILAGA ”BILAGA Trots vad som s(cid:132)gs i reglerna f(cid:148)r tolkning av Kombinerade nomenklaturen skall varuslaget endast anses som v(cid:132)gledande. Till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r till(cid:132)ggstullen i denna bilaga avg(cid:148)rs genom KN-numrens omfattning vid tidpunkten f(cid:148)r antagandet av denna f(cid:148)rordning. N(cid:132)r KN-numret f(cid:148)reg(cid:134)s av ”ex” skall till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av KN-numrets omfattning och motsvarande till(cid:132)mpningsperiod sammantagna. L(cid:148)pnummer KN-nummer Varuslag Till(cid:132)mpningsperioder ex 0702 00 00 Tomater ex 0707 00 05 Gurka ex 0709 10 00 Kron(cid:132)rtskockor 0709 90 70 Zucchini Apelsiner ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 20 10 Clementiner ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas, wilkings och liknande citrus- hybrider) — 1 oktober–31 mars — 1 april–30 september — 1 maj–31 oktober — 1 november–30 april — 1 november–30 juni — 1 januari–31 december — 1 december–31 maj Tr(cid:148)skelvolymer (ton) 164 102 15 622 16 028 3 865 1 180 45 160 465 695 — 1 november– slutet av februari — 1 november–slutet av februari 218 217 114 194 ex 0805 30 10 Citroner ex 0806 10 10 Bordsdruvor — 1 juni–31 december — 1 januari–31 maj — 21 juli–20 november (cid:142)pplen — 1 september–31 december ex 0808 10 20 ex 0808 10 50 ex 0808 10 90 ex 0808 20 50 P(cid:132)ron ex 0809 10 00 Aprikoser ex 0809 20 ex 0809 30 K(cid:148)rsb(cid:132)r Persikor, (cid:132)ven nektariner ex 0809 40 05 Plommon — 1 januari–31 mars — 1 april–31 augusti — 1 januari–30 april — 1 juli–31 december — 1 juni–31 juli — 21 maj–10 augusti — 11 juni–30 september — 11 juni–30 september 285 329 24 448 190 422 395 887 51 279 575 829 155 487 202 569 2 432 108 193 1 166 112 005” 78. 0015 78. 0020 78. 0065 78. 0075 78. 0085 78. 0100 78. 0110 78. 0120 78. 0130 78. 0155 78. 0160 78. 0170 78. 0180 78. 0190 78. 0200 78. 0220 78. 0235 78. 0250 78. 0260 78. 0270 78. 0280


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3773/98 van W.G. van VELZEN Telecommunicatie, Universele Dienstverlening

eurovoc_concepts:
BEUC
consumer protection
domestic market
report
supplies contract
systems interconnection
telecommunications
telephone charges
transmission network

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3699/98 de Gerhard HAGER Étude portant sur des délais transitoires

text: C 289/74 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/097) QUESTION ÉCRITE E-3699/98 posée par Gerhard Hager (NI) au Conseil (4 décembre 1998) Objet: Étude portant sur des délais transitoires Dans la perspective du sommet de Pörtschach, le Chancelier autrichien a évoqué une étude qui, ainsi que cela a été convenu avec les chefs de gouvernement des pays candidats, a été confiée à des instituts de recherche que l’on a ainsi chargés de déterminer les paramètres nécessaires au calcul des délais transitoires. 1. Le Conseil est-il au courant des faits susmentionnés? Le Conseil dispose-t-il d’informations permettant de déterminer, le cas échéant, à qui de telles études ont 2. été attribuées? Ces études ont-elles donné lieu ou donnent-elles lieu actuellement à un appel d’offres à l’échelon de 3. l’Union, ou s’agit-il d’une initiative exclusivement autrichienne? 4. Le Conseil met-il les informations dont il dispose au service de ces études? Réponse (29 mars 1999) Le Conseil n’a pas connaissance de l’étude évoquée par l’Honorable Parlementaire sur les paramètres nécessaires au calcul de délais transitoires. La position générale de l’Union européenne est que l’adhésion présuppose la pleine acceptation de l’acquis de l’Union. L’adhésion à l’Union implique l’acceptation intégrale des droits et obligations existants et potentiels du système de l’Union et de son cadre institutionnel, que l’on appelle l’acquis de l’Union. L’acceptation de ces droits et obligations peut donner lieu exceptionnellement à des mesures transitoires de cette nature qui seront définies lors des négociations d’adhésions. Dans cette logique, des mesures transitoires ne peuvent être consenties qu’à titre exceptionnel, seront limitées dans le temps et dans leur portée et devront être accompagnées d’un plan comportant des étapes clairement définies pour l’application de l’acquis. Il revient aux Conférence intergouvernementales d’adhésion de négocier l’opportunité d’éventuelles mesures transitoires, les conditions et la durée. Il est rappelé que, dans le cadre de ces Conférences, la position commune de l’Union est arrêtée par le Conseil. (1999/C 289/098) QUESTION ÉCRITE E-3707/98 posée par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (11 décembre 1998) Objet: Cellules souches humaines et ingénierie des tissus Selon des informations récentes, des instituts de recherches aux États-Unis et au Royaume-Uni procèdent actuellement au clonage de cellules souches «mères» obtenues à partir d’embryons et à des manipulations de ces cellules afin d’obtenir des éléments d’organisme humain. Le Conseil peut-il confirmer qu’aucun crédit de l’UE n’est utilisé, directement ou indirectement, pour 1. financer ce type de recherches? Le Conseil peut-il indiquer dans quels États membres ces recherches sont autorisées et quels contrôles 2. juridiques et éthiques sont exercés?