title: QUESTION ECRITE no 3993/98 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Contribution à charge des titulaires de licences de télécommunications en Italie

eurovoc_concepts:
Italy
quasi-fiscal charge
telecommunications
trade licence
transmission network
type of business

text: 21. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 142/157 Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (25 janvier 1999) L’Honorable Parlementaire voudra bien se reporter à la réponse que la Commission a donnée à la question écrite E-1495/98 de M. Kindermann (1). (1) JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 42. (1999/C 142/214) QUESTION ÉCRITE P-3993/98 posée par Ernesto Caccavale (UPE) à la Commission (21 décembre 1998) Objet: Contribution à charge des titulaires de licences de télécommunications en Italie Le régime de pleine concurrence qui caractérise le marché communautaire des réseaux et des services de télécommunications est en vigueur depuis le 1er janvier 1998. La directive no 97/13/CE (1) établit, entre autres, que «les taxes imposées aux entreprises au titre des procédures d’autorisation ont uniquement pour objet de couvrir les frais administratifs afférents à la délivrance, à la gestion, au contrôle et à l’application des licences individuelles applicables». Avec la récente adoption de la loi de finances pour 1999, l’Italie impose aux titulaires de licences pour l’installation et la fourniture de réseaux et services de télécommunications le versement d’une contribu- tion annuelle calculée avec des pourcentages variant selon les opérateurs sur le chiffre d’affaires relatif à tous les services et prestations de télécommunications. Cette contribution, bien que de façon dégressive, doit subsister au-delà de 2002. Considérant que le montant de la contribution imposée aux entreprises italiennes n’a d’égal dans aucun État membre et paraît totalement disproportionné pour la couverture des frais administratifs résultant de la délivrance des licences, la Commission peut-elle indiquer: − pour quelle raison l’Italie ne s’est pas conformée à la réglementation italienne, − si cette redevance n’est pas en contradiction avec les principes de libre concurrence, de non- discrimination, de proportionnalité et d’objectivité, − si le marché italien et les entreprises de télécommunications opérant en Italie ne sont pas pénalisés par rapport aux marchés européens en ce qui concerne, en particulier, le développement des services innovants et de la société de l’information, − quelles mesures elle entend adopter pour garantir le respect de la réglementation communautaire, − pour quelle raison elle n’a pas estimé devoir donner suite à sa prise de position du 11 novembre 1998 à l’égard du gouvernement italien? (1) JO L 117 du 7. 5. 1997, p. 15. Réponse donnée par M. Bangemann au nom de la Commission (20 janvier 1999) La Commission procède actuellement à un examen approfondi du problème évoqué par l’Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informé aussitôt que possible


title: 1999/146/EGKS, Euratom: Beschluß der Kommission vom 21. Dezember 1998 über den Abschluß des Europa-Abkommens zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren im Rahmen der Europäischen Union handelnden Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Slowenien andererseits im Namen der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und der Europäischen Atomgemeinschaft (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 4164) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
EAEC
ECSC
Slovenia
agreement (EU)
association agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 26. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 51/213 KOMMISSION BESCHLUSS DER KOMMISSION vom 21. Dezember 1998 über den Abschluß des Europa-Abkommens zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren im Rahmen der Europäischen Union handelnden Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Slowenien andererseits im Namen der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und der Europäischen Atomgemeinschaft (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 4164) (Text von Bedeutung für den EWR) (1999/146/EGKS, Euratom) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — BESCHLIESST: gestützt auf den Vertrag über die Gründung der Euro- päischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl, insbesondere auf Artikel 95, gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 101 Ab- satz 2, mit Zustimmung des Europäischen Parlaments (1), nach Anhörung des Beratenden Ausschusses der EGKS und mit Zustimmung des Rates (2), in Erwägung nachstehender Gründe: Das am 10. Juni 1996 in Luxemburg unterzeichnete Europa-Abkommen zwischen den Europäischen Gemein- schaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Slowenien andererseits sollte genehmigt wer- den — Einziger Artikel Das Europa-Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft, der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und der Europäischen Atomgemeinschaft einerseits und der Republik Slowenien andererseits sowie die dazugehörigen Protokolle und die der Schlußakte beigefügten Erklärungen werden im Namen der Euro- päischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl und der Europäischen Atomgemeinschaft genehmigt. Der Wortlaut des Abkommens, der dazugehörigen Proto- kolle und der Schlußakte sind diesem Beschluß beige- fügt (3). Geschehen zu Brüssel am 21. Dezember 1998. Für die Kommission Hans VAN DEN BROEK Mitglied der Kommission (1) ABl. C 347 vom 18. 11. 1996, S. 145. (2) Der Beratende Ausschuß der EGKS hat eine Stellungnahme am 23. Oktober 1998 abgegeben. (3) Siehe Seite 3 dieses Amtsblatts


title: Komission direktiivi 98/100/EY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1998, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi annetun direktiivin 92/76/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
protected area
protection of plant life

text: 29. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 351/35 KOMISSION DIREKTIIVI 98/100/EY, annettu 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteis(cid:148)n alueiden tunnustamisesta suojelluiksi annetun direktiivin 92/76/ETY muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteis(cid:148)(cid:148)n kulkeutumisen ja siell(cid:132) levi(cid:132)misen est(cid:132)miseen liittyvist(cid:132) suojatoimenpiteist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/ 93/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivill(cid:132) 98/2/EY (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan ensimm(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteis(cid:148)n alueiden tunnustami- sesta suojelluiksi 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1992 annetun komission direktiivin 92/76/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill(cid:132) 98/17/EY (4), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission direktiivin 92/76/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti tietyt alueet Irlannissa ja Italiassa tunnustetaan ”suojelluiksi alueiksi” tiettyjen haitallisten organismien osalta ajanjaksoksi, joka p(cid:132)(cid:132)ttyy 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, It(cid:132)vallan, Irlannin ja Italian toimittamien tietojen ja komission asiantuntijoiden ker(cid:132)(cid:132)mien valvontatietojen perusteella n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) silt(cid:132), ett(cid:132) It(cid:132)vallan, Irlannin ja Italian osalta Erwinia amylovora (Burr. ) Winsl. et al. -orga- nismin suhteen suojelluksi tunnustetun alueen v(cid:132)liaikaista jotta tunnustamista olisi syyt(cid:132) jatkaa rajoitetuksi ajaksi, It(cid:132)vallan, Irlannin ja Italian vastuussa olevat viranomaiset voivat t(cid:132)ydent(cid:132)(cid:132) kyseisen organismin levinneisyytt(cid:132) koskevia tietoja ja jatkaa sen h(cid:132)vitt(cid:132)misohjelmia ja saada ne p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen ja jotta komission asiantuntijat voivat valvoa ja arvioida kyseisten ohjelmien tehokkuutta, Suomen toimittamien tietojen ja komission asiantunti- joiden ker(cid:132)(cid:132)mien valvontatietojen perusteella n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) silt(cid:132), ett(cid:132) Suomen osalta Globodera pallida (Stone) Behrens -organismin suhteen suojelluiksi tunnustettujen alueiden v(cid:132)liaikainen tunnustaminen olisi muutettava ”pysyv(cid:132)ksi” ja jatkettava sit(cid:132) yli 31 p(cid:132)iv(cid:132)n joulukuuta 1998; t(cid:132)m(cid:132)n (1) EYVL L 26, 31. 1. 1977, s. 20 (2) EYVL L 15, 21. 1. 1998, s. 34 (3) EYVL L 305, 21. 10. 1992, s. 12 (4) EYVL L 85, 20. 3. 1998, s. 28 tunnustamisen tarve tutkitaan keltaisen peruna-anke- roisen torjunnasta 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1969 annetun neuvoston direktiivin 69/465/ETY (5) ja sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n- panon uudelleentarkastelun tulosten perusteella, ja t(cid:132)ss(cid:132) direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyt kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyv(cid:132)n ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivin 92/76/ETY 1 artikla seuraavasti: 1) Korvataan ensimm(cid:132)isess(cid:132) alakohdassa ilmaisu ”b kohdan 2 alakohdan osalta mainitut alueet tunnuste- taan Irlannille ja Apulian alueelle Italiassa 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998 saakka ja It(cid:132)vallalle 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulu- kuuta 1998 saakka” seuraavasti: ”b kohdan 2 alakohdan osalta mainitut alueet tunnustetaan It(cid:132)vallalle, Irlan- nille ja Apulian, Emilia-Romagnan, Lombardian ja Veneton alueelle Italiassa 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 2000 saakka”. 2) Korvataan toinen alakohta seuraavasti: ”Alue tunnustetaan a kohdan 5 alakohdan b alakohdan osalta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1996 asti”. 2 artikla J(cid:132)senvaltioiden on saatettava 1. t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin noudattamisen edellytt(cid:132)m(cid:132)t lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1999 alkaen. Niiden on ilmoitettava t(cid:132)st(cid:132) komissiolle viipym(cid:132)tt(cid:132). N(cid:132)iss(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden antamissa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiss(cid:132) on oltava viittaus t(cid:132)h(cid:132)n direktiiviin tai niihin on liitett(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)llainen viittaus niit(cid:132) virallisesti julkaistaessa. J(cid:132)senvaltioiden on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) siit(cid:132), miten viittaukset tehd(cid:132)(cid:132)n. 2. J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava t(cid:132)ss(cid:132) direktiiviss(cid:132) tarkoitetuista kysymyksist(cid:132) antamansa olennaiset kansal- viipym(cid:132)tt(cid:132). Komissio liset ilmoittaa t(cid:132)st(cid:132) muille j(cid:132)senvaltioille. komissiolle s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset (5) EYVL L 323, 24. 12. 1969, s. 3 L 351/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 12. 98 T(cid:132)m(cid:132) direktiivi Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) direktiivi on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. 4 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen


title: 1999/38/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 21ης Δεκεμβρίου 1998 για την κατάργηση της απόφασης 98/104/ΕΚ σχετικά με ορισμένα προστατευτικά μέτρα που αφορούν την κλασική πανώλη των χοίρων στη Γερμανία [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 4322] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Germany
animal plague
disease prevention
health legislation
swine
veterinary legislation

text: L 11/46 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 16. 1. 1999 EPITQOPG APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1998 cia tgm jat(cid:145)qcgsg tgr ap(cid:149)vasgr 98/104/EJ swetij(cid:145) le oqisl(cid:146)ma pqostateutij(cid:145) l(cid:146)tqa pou avoqo(cid:151)m tgm jkasij(cid:147) pam(cid:150)kg tym wo(cid:148)qym stg Ceqlam(cid:148)a [joimopoighe(cid:148)sa up(cid:149) tom aqihl(cid:149) E(1998) 4322] (Je(cid:148)lemo pou paqousi(cid:145)fei emdiav(cid:146)qom cia tom EOW) (1999/38/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm odgc(cid:148)a 90/425/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 26gr Ioum(cid:148)ou 1990, swetij(cid:145) le jtgmiatqijo(cid:151)r jai fyotewmijo(cid:151)r ek(cid:146)cwour pou evaql(cid:149)fomtai sto diajoimotij(cid:149) elp(cid:149)qio oqisl(cid:146)mym f(cid:150)mtym f(cid:150)ym jai pqo(cid:152)(cid:149)mtym le sjop(cid:149) tgm ukopo(cid:148)gsg tgr esyteqij(cid:147)r acoq(cid:145)r (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm odgc(cid:148)a 92/118/EOJ (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 10 paq(cid:145)cqa- vor 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti sglei(cid:150)hgje (cid:146)mar aqihl(cid:149)r jqousl(cid:145)tym jkasij(cid:147)r pam(cid:150)- kour tym wo(cid:148)qym stg Ceqlam(cid:148)a· (cid:149)ti g Ceqlam(cid:148)a (cid:146)kabe l(cid:146)tqa sto pka(cid:148)sio tgr odgc(cid:148)ar 80/ 217/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Iamouaq(cid:148)ou 1980, cia tg h(cid:146)spisg joimotij(cid:150)m l(cid:146)tqym cia tom (cid:146)kecwo tgr jkasij(cid:147)r pam(cid:150)kour tym wo(cid:148)qym (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tgr Austq(cid:148)ar, tgr Vimkamd(cid:148)ar jai tgr Sougd(cid:148)ar· (cid:149)ti k(cid:149)cy tgr jat(cid:145)stasgr tgr m(cid:149)sou, jat(cid:146)stg amacja(cid:148)a g (cid:146)jdosg tgr ap(cid:149)vasgr 98/104/EJ tgr Epitqop(cid:147)r, swetij(cid:145) le pqostateutij(cid:145) l(cid:146)tqa pou avoqo(cid:151)m tgm jkasij(cid:147) pam(cid:150)kg tym wo(cid:148)qym stg Ceqlam(cid:148)a (4)· (cid:149)ti g ap(cid:149)vasg aut(cid:147) tqopo- poi(cid:147)hgje ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 98/413/EJ (5)· (cid:149)ti, k(cid:149)cy tgr eulemo(cid:151)r en(cid:146)kingr tgr m(cid:149)sou, e(cid:148)mai amacja(cid:148)o ma jataqcghe(cid:148) g ap(cid:149)vasg 98/104/EJ· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr jtgmiatqij(cid:147)r epi- tqop(cid:147)r, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 G ap(cid:149)vasg 98/104/EJ jataqce(cid:148)tai. (cid:129)qhqo 2 Ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg tqopopoio(cid:151)m ta l(cid:146)tqa pou evaql(cid:149)foum sto elp(cid:149)qio pqojeil(cid:146)mou ma ta euhucqall(cid:148)soum pqor tgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg. Emgleq(cid:150)moum alekkgt(cid:148) tgm Epitqop(cid:147) swetij(cid:145). (cid:129)qhqo 3 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. Bqun(cid:146)kker, 21 Dejelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 224 tgr 18. 8. 1990, s. 29. (2) EE L 62 tgr 15. 3. 1993, s. 49. (3) EE L 47 tgr 21. 2. 1980, s. 11. (4) EE L 25 tgr 31. 1. 1998, s. 98. (5) EE L 188 tgr 2. 7. 1998, s. 44


title: Verordening (EG) nr. 2823/98 van de Raad van 21 december 1998 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 730/98 betreffende de opening en de wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde visserijproducten

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
quantitative restriction
tariff quota

text: L 351/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 12. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2823/98 VAN DE RAAD van 21 december 1998 tot w¶ziging van Verordening (EG) nr. 730/98 betreffende de opening en de w¶ze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde visser¶producten DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 28, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende dat de Raad b¶ Verordening (EG) nr. 730/ 98 (1) autonome tariefcontingenten heeft geopend voor kabeljauw (volgnummer 09. 2753), garnalen van de soort „Pandalus borealis” (volgnummer 09. 2773), surimi (volg- nummer 09. 2779) en „loins” van ton¶n (volgnummer 09. 2790); Artikel 1 De b¶lage b¶ Verordening (EG) nr. 730/98 wordt als volgt gew¶zigd: — de omvang van het tariefcontingent met volgnummer 09. 2753 wordt 65 500 ton, — de omvang van het tariefcontingent met volgnummer 09. 2773 wordt 9 000 ton, — de omvang van het tariefcontingent met volgnummer 09. 2779 wordt 12 000 ton, — de omvang van het tariefcontingent met volgnummer 09. 2790 wordt 1 200 ton. Overwegende dat de omvang van deze contingenten niet toereikend is om in de behoeften van de industrie van de Gemeenschap te voorzien; dat het dienstig is om de omvang van deze contingenten te verhogen met ingang van 1 april 1998 om een ononderbroken gebruik van deze contingenten mogel¶k te maken, Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Ze is van toepassing met ingang van 1 april 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 21 december 1998. Voor de Raad De Voorzitter M. BARTENSTEIN (1) PB L 102 van 2. 4. 1998, blz. 1


title: 98/743/CE: Decisione del Consiglio del 21 dicembre 1998 sulle disposizioni specifiche relative alla composizione del comitato economico e finanziario

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
European Commission
appointment of staff
committee (EU)
third stage of EMU

text: 31. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 358/109 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 21 dicembre 1998 sulle disposizioni specifiche relative alla composizione del comitato economico e finanziario (98/743/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 109 C, paragrafo 3, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere della Banca centrale europea (2), visto il parere del Comitato monetario (3), (1) (2) (3) considerando che il trattato dispone che all’inizio della terza fase dell’Unione economica e monetaria deve essere istituito un comitato economico e finanziario; stabilire disposizioni considerando che il trattato fa obbligo al Consiglio di specifiche relative alla composizione del comitato economico e finan- ziario; che gli Stati membri, la Commissione e la Banca centrale europea nominano ciascuno non pi(cid:151) di due membri del comitato; considerando che i compiti del comitato econo- mico e finanziario sono stabiliti nell’articolo 109 C, paragrafo 2, del trattato; che in particolare tale comitato deve seguire la situazione economica e finanziaria degli Stati membri e della Comunit(cid:133) e riferire regolarmente in merito al Consiglio e alla Commissione, in particolare sulle relazioni finan- ziarie con i paesi terzi e le istituzioni internazionali; inoltre, esso (cid:138) chiamato a contribuire alla che, preparazione dei lavori del Consiglio, tra l’altro per l’elaborazione delle raccomandazioni richieste nel (1) GU C 125 del 23. 4. 1998, pag. 17. (2) Parere espresso il 26 novembre 1998 (non ancora pubblicato (3) Parere espresso il 17 novembre 1998 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). nella Gazzetta ufficiale). quadro della sorveglianza multilaterale e degli indi- rizzi di massima per le politiche economiche, di cui all’articolo 103 del trattato, e per le decisioni da prendersi secondo la procedura per i disavanzi eccessivi di cui all’articolo 104 C del trattato; che, stante la natura e l’importanza di tali compiti, (cid:138) indispensabile che i membri del comitato e i loro supplenti fra esperti di altissima competenza in campo economico e finanziario; siano scelti (4) (5) (6) considerando che, nella risoluzione (4) sul coordina- mento delle politiche economiche nella terza fase dell’UEM, il Consiglio europeo di Lussemburgo del 12 e 13 dicembre 1997 (cid:138) giunto alla conclusione che il comitato economico e finanziario costituir(cid:133) il quadro in cui il dialogo tra il Consiglio e la Banca centrale europea potr(cid:133) essere preparato e sviluppato a livello di alti funzionari proverranno dalle Banche centrali nazionali e dalla Banca centrale europea nonch(cid:130) dalle amministra- zioni nazionali; funzionari; che detti considerando che per «amministrazione» si inten- dono i servizi dei ministri che partecipano al Consiglio riunito nella composizione dei ministri dell’economia e delle finanze; considerando che la nomina a membri del comi- tato economico e finanziario di funzionari della Banca centrale europea e delle banche centrali nazionali (cid:138) effettuata fatto salvo il disposto dell’arti- colo 107 del trattato, (4) GU C 35 del 2. 2. 1998, pag. 1. L 358/110 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 31. 12. 98 DECIDE: Articolo 1 Gli Stati membri, la Commissione e la Banca centrale europea nominano ciascuno due membri del comitato economico e finanziario. Essi possono altres(cid:141) nominare due supplenti. Articolo 2 I membri titolari del comitato ed i supplenti sono scelti tra esperti in possesso di altissima competenza nel campo dell’economia e della finanza. Articolo 3 I due membri nominati dagli Stati membri sono scelti rispettivamente tra gli alti funzionari dell’amministrazione e della banca centrale nazionale. I supplenti sono scelti alle medesime condizioni. Articolo 4 La presente decisione (cid:138) pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale delle Comunit(cid:133) europee. Essa ha efficacia a decorrere dal 1o gennaio 1999. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 21 dicembre 1998. Per il Consiglio Il presidente M. BARTENSTEIN


title: Neuvoston 21 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 6/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../1999/EY tekemiseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
cultural cooperation
education
international cooperation

text: C 49/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 Neuvoston 21 päivänä joulukuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 6/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o. /1999/EY tekemiseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta (1999/C 49/04 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka kuttaa jäsenvaltioiden työllisyyspolitikkaan työllis- tyvyyden, sopeutumiskyvyn, yrittäjyyskulttuurin ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseksi, ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (2), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa mää- rättyä menettelyä (4) sekä katsovat, että 1) 2) 3) Euroopan yhteisön perustammisopimuksen mu- kaan yhteisö pyrkii muun muassa myötävaikutta- maan korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen; tämän ohjelman mukaisilla toimenpiteillä olisi edis- tettävä koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta ja myötävaikutettava laadukkaan koulutuksen kehit- tämiseen elinikäisen oppimisen edistämiseksi, Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat yhteisön Sokrates-toimintaohjelman päätöksellään N:o 819/95/EY (5), Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimää- räisessä Eurooppa-neuvostossa tunnustettiin, että elinikäinen oppiminen voi merkittävästi myötävai- 4) 5) 6) 7) (1) EYVL C 314, 31. 10. 1998, s. 5. (2) EYVL C 410, 30. 12. 1998, s. 2. (3) Lausunto annettu 19. marraskuuta 1998 (ei vielä julkaistu 8) virallisessa lehdessä (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23. 11. 1998), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 21. joulukuuta 1998, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14. 3. 1998, s. 1). (6) EYVL. (7) EYVL. komissio määritteli tiedonannossaan ”Tietojen ja taitojen Euroopaan” suuntaviivat sellaisen avoimen ja dynaamisen eurooppalaisen koulutusalueen ke- hittämiselle, jossa elinikäisen koulutuksen tavoite voitaisiin saavuttaa, komissio määritteli tiedonannossaan ”Opettaminen ja oppiminen; kohti oppivaa yhteiskuntaa” että oppivan yhteiskunnan aikaansaamiseksi on edistet- tävä uuden tiedon hankintaa ja tätä varten kannus- tettava ihmisiä käyttämään kaikki oppimistilaisuu- det; vihreässä kirjassaan ”Koulutus — Ammatti- koulutus — Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuu- den esteet” komissio korostaa etuja, joita liikku- vuus tuo ihmisille ja Euroopan unionin kilpailuky- vylle, komission tavoitteena on Euroopan parlamentin toivomuksen mukaisesti, että Comenius-toiminnan puitteissa saavutetaan koulujen osalta ja Erasmus- toiminnan puitteissa opiskelijoiden liikkuvuuden osalta saavutetaan 10 prosentin osallistumisaste, on tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja voi- mistaa kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimia; olisi kiinnitet- tävä erityistä huomiota tasa-arvon sekä ja naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistä- miseen; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä henki- löihin, joilla on erityistarpeita, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat nuorisoa koskevalla päätöksellään N:o. /1999/EY (6) ja neuvosto ammatillista koulutusta koskevalla pää- töksellään N:o. /1999/EY (7) perustaneet yh- teisön 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/43 ammatillista koulutusta koskevat toimintaohjelmat, jotka yhdessä Sokrates-ohjelman kanssa myötävai- kuttavat tietojen ja taitojen Euroopan edistämi- seen, 9) yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on tar- peen että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistaisi kaikilla tasoilla tämän päätök- sen puitteissa toteutettavien toimien yhdenmukai- suuden ja täydentävyyden suhteessa yhteisön mui- hin asianomaisiin politiikkoihin, välineisiin ja toi- miin, toimia Sokrates-ohjelman 10) on tarpeen ottaa huomioon mahdollisuus toteuttaa ja muiden yhteisiä yhteisön koulutukseen liittyvien ohjelmien tai toi- mien kanssa, mukaan lukien kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät toimet, ja tällä tavoin edistää synergiaa ja lisätä yhteisön toiminnan lisäarvoa, 11) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) määrätään yhteistyön laajentami- sesta koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasioiden aloilla toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talous- alueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden (EFTA-/ETA-valtioiden) välillä, 12) olisi säädettävä assosioituneiden Keski- ja ltä- Euroopan maiden (KIE-maat) mahdollisuudesta osallistua tähän ohjelmaan Eurooppa-sopimuk- sissa, niiden lisäpöytäkirjoissa, ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, Kyproksen mahdollisuu- desta osallistua EFTA/ETA-valtioihin sovellettavien edellytysten mukaisesti lisämäärärahojen perus- teella kyseisen maan kanssa sovittavien menettely- jen mukaisesti, sekä Maltan ja Turkin mahdolli- suuksista osallistua perussopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella, 13) komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä sään- nöllisesti seurattava ja arvioitava tämän ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mu- kauttaa, erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tär- keysjärjestystä muuttamalla; arvioinnin olisi käsi- tettävä myös riippumattomien ja puolueettomien arviointielinten suorittama ulkoinen arviointi, 14) perustamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukai- sesti, koska jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa riittä- vällä tavalla korkealaatuisen koulutuksen edistä- mistä koskevia suunnitellun toiminnan tavoitteita muun muassa toiminnan edellyttämien monenkes- kisten kumppanuuksien, monenkeskisen liikkuvuu- den ja yhteisön laajuisen tietojen vaihdon vuoksi, ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien ja toimenpiteiden valtioiden rajat ylittävän luonteen vuoksi; tässä päätöksessä ei yli- tetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saa- vuttamiseksi, 15) 16) eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) tehostaminen on lähtökohta sen varmistamiseksi, että saavutetaan kaikki liikkuvuuden tavoitteet; ohjelmaan osallistu- via korkeakouluja on kannustettava käyttämään ECTS/EOAS-järjestelmää mahdollisimman katta- vasti, tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko kes- ton ajaksi rahoituspuitteet, jotka 6 päivänä maalis- kuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neu- julistuksen (1) 1 kohdan voston mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjet- tivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenet- telyssä, ja ja komission 17) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 yhteistoimin- tatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettavien sää- dösten täytäntöönpanomenettelyssä (2), OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Täillä päätöksellä perustetaan yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman jäljempänä ’tämä ohjelma’. toinen vaihe, 2. Tämä ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2000 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päätty- vänä aikana. 3. Tällä ohjelmalla edistetään tietojen ja taitojen Euroo- pan luomista kehittämällä eurooppalaista koulutusyhteis- työn aluetta siten, että edistetään elinkäistä oppimista (1) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4. (2) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 1. C 49/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 muodollisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja sen ulko- puolella. Sillä tuetaan sellaisten tietojen, taitojen ja osaa- misen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalai- suutta ja työllistettävyyttä. 3 artikla Yhteisön toimet 4. Tällä ohjelmalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioi- den omalla alueellaan toteuttamaa toimintaa pitäen täy- sin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä niiden kult- tuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. 2 artikla 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyri- tään seuraavien toimien avulla, joiden sisältö ja joiden soveltamismenettelyt esitetään liitteessä: Toimi 1 Kouluopetus (Comenius) Toimi 2 Korkea-asteen koulutus (Erasmus) Toimi 3 Aikuiskoulutus ja muut koulutusväylät (Grundtvig) Toimi 4 Kielten opetus ja oppiminen (Lingua) Toimi 5 Avoin ja etäopiskelu; Opetusalan tieto- ja vies- tintätekniikat (Minerva) Ohjelman tavoitteet Toimi 6 Seuranta- ja innovaatiotoiminta Myötävaikuttaakseen korkealaatuisen koulutuksen kehit- tämiseen ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi, pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta, ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: a) vahvistetaan eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksen kaikilla tasoilla ja helpotetaan laajoja, valtioiden rajat ylittäviä mahdollisuuksia käyttää eurooppalaista kou- lutustarjontaa, samalla kun edistetään yhtäläisiä mah- dollisuuksia kaikilla koulutusaloilla; Toimi 7 Yhteistoimet Toimi 8 Täydentävät toimet 2. Nämä toimet toteutetaan seuraavassa luetelluin, valti- oiden rajat ylittävin toimenpitein, joita on mahdollisuus yhdistellä: a) henkilöiden valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden tukeminen koulutusalalla Euroopassa; b) tieto- ja viestintätekniikan käytön tukeminen koulutusalalla; b) edistetään Euroopan unionin kielten, erityisesti vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kiel- ten määrällistä ja laadullista osaamista, jotta se joh- taisi Euroopan unionin kansojen keskinäisen yhteis- ymmärryksen ja solidaarisuuden lisääntymiseen ja edistäisi koulutuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta, c) sellaisten valtioiden rajat ylittävien yhteistyöverkkojen kehittämisen tukeminen, jotka edistävät kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa; d) kielitaidon ja erilaisten kulttuurien tuntemuksen edis- täminen; c) edistetään yhteistyötä ja liikkuvuutta koulutusalalla, erityisesti: — kannustamalla oppilaitosten välistä vaihtoa; — edistämällä avointa opetusta ja etäopetusta; — edistämällä tutkintojen ja opintojaksojen tunnista- misen kehittämistä; — kehittämällä tietojenvaihtoa ja edesautetaan edellä mainitun yhteistyön esteiden poistamista; d) edistetään opetusmenetelmien ja materiaalien kehittä- miseen liittyvää innovaatiotoimintaa, mukaan lukien tarvittaessa uusien teknologioiden käyttö, sekä tutki- taan kysymyksiä, joilla on yhteistä poliittista merki- tystä koulutuksen kannalta. e) valtioiden rajat ylittäviin yhteistyökumppanuuksiin perustuvien mallihankkeiden tukeminen, joilla kehite- tään innovaatioita ja laatua koulutus- ja opetus- alalla; f) yhteisönlaajuisen viiteaineiston jatkuva kehittäminen tukemalla — kansallisten koulutuspolitiikkojen seurantaa ja analyysiä, — hyvien toimintatapojen sekä innovaatioiden seu- rantaa ja levitystä, — laajaa tietojenvaihtoa. 4 artikla Ohjelman kohderyhmät 1. Tämän päätöksen liitteessä yksilöityjen soveltamista koskevien ehtojen ja järjestelyjen mukaisesti ohjelman kohderyhmiä ovat: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/45 a) oppilaat, opiskelijat ja muut oppijat; b) varsinainen opetushenkilöstö; c) kunkin jäsenvaltion määrittelemät kaikentyyppiset oppilaitokset; d) koulutusjärjestelmistä ja -politiikasta jäsenvaltioiden paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla vas- taavat henkilöt ja elimet. 2. Soveltuviin ohjelman toimiin voivat osallistua oppilai- tosten kanssa yhteistyötä tekevät julkiset tai yksityiset elimet, erityisesti; — paikalliset ja alueelliset elimet ja järjestöt; — koulutusalalla toimivat yhdistykset, mukaan lukien opiskelija-, oppilas-, opettaja- ja vanhempainyhdistyk- set; — yritykset, yritysryhmittymät, kauppa- ja teollisuuskamarit; toimialajärjestöt ja — työmarkkinaosapuolet; — tutkimuskeskukset ja -laitokset. 5 artikla Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio — varmistaa tässä ohjelmassa tarkoitettujen yhteisön toi- mien toteuttamisen liitteen mukaisesti; — kuulee Euroopan tasolla toimivia opetusalan työ- markkinaosapuolia ja asianomaisia järjestöjä ja antaa tiedon niiden kannanotoista 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle. 2. Jäsenvaltioiden on — toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen jäsenvaltioiden ohjelman tehokkaan toteuttamisen tasolla siten, että kaikki koulutusalaan liittyvät osapuolet osallistuvat ohjelmaan kussakin maassa val- litsevan käytännön mukaisesti; — perustettava tarkoituksenmukainen rakenne, jotta oh- jelman toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordi- noidusti kansallisella tasolla (Sokrates-ohjelman kan- salliset toimistot); — pyrittävä toteuttamaan toimenpiteitä, joita ne pitävät aiheellisina tähän ohjelmaan osallistumista vaikeutta- vien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistami- seksi; 3. Komissio kanssa varmistaa yhteisyössä jäsenvaltioiden — edellisen koulutusalan ohjelman (päätöksellä 819/95/ EY perustettu Sokrates-ohjelma) puitteissa toteutettu- jen toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutetta- vien toimien välisen yhteensovittamisen; — koulutusalan Sokrates-ohjelman ensimmäisen vaiheen puitteissa toteutettujen toimien ja tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien tulosten levittämi- sen; — ohjelmaan liittyvistä toimista tiedottamisen, niitä kos- kevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukai- sella tavalla. 6 artikla Yhteistoimet Osana tietojen ja taitojen Euroopan luomista voidaan tähän ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet toteuttaa 7 artik- lassa säädettyjä menettelyjä noudattaen yhteistoimina sii- hen liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmien, sekä tutki- musta ja kehitystoimintaa sekä uusia tekniikoita koske- vien yhteisön ohjelmien kanssa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jonka puheenjohtajana on komission edustaja. jäsenvaltiosta ja 2. Komiteaa avustaa kaksi alakomiteaa, joista toinen avustaa kouluopetukseen ja toinen korkea-asteen koulu- tukseen liittyvissä asioissa. Alakomiteoissa on kaksi edus- tajaa kustakin jäsenvaltiosta. Komissio huolehtii komi- tean ja alakomiteoiden toiminnan yhteensovittamisesta. Erityiskysymyksiä voidaan osoittaa alakomiteoihin lopul- lista päätöstä varten. Komitea voi myös perustaa työryh- miä käsittelemään tiettyjä erityiskysymyksiä kuten tointa 3 (Grundtvig) ja tointa 7 (yhteistoimet) varten. 3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tar- vittavista toimenpiteistä seuraavissa asioissa: a) vuotuinen työohjelma mukaan lukien ensisijaiset alat, ja sekä valintaperusteiden yhteistoimien aiheet -menettelyjen valinta; — toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että mahdolliset yhteisvaikutukset muiden yhteisön ohjelmien kanssa toteutuvat jäsenvaltioiden tasolla. b) yhteisön myöntämä rahoitustuki (määrät, kesto ja saajat) ja yleiset suuntaviivat ohjelman toteutusta var- ten; C 49/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 c) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjel- 7. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. man eri toimien kesken; d) perusteet, joiden mukaisesti hajautettuihin toimiin tar- koitetut varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken; e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulos- ten levittämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt; 8. Komitea on säännöllisessä ja järjestelmällisessä yhteis- työssä yhteisön ammatillista koulutusta koskevassa Leonardo da Vinci -toimintaohjelmassa asetetun komi- tean ja yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmassa asetetun komitean kanssa. f) hankevalintaa koskevat komission ehdotukset, mu- kaan lukien toimeen 7 (yhteistoimet) sisältyvät hank- keet). 4. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi mää- rätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edus- tajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 9. Tämän ohjelman ja 9 artiklassa tarkoitettujen toimen- piteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti yhteisön aloitteista koulutuksen ja nuorisotoimen aloilla, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävä yhteistyö mukaan luettuna. 8 artikla Rahoitus 5. a) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. 1. Tämän ohjelman toteuttamiseen tarvittavat rahoitus- puitteet 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 1 550 miljoonaksi euroksi. b) Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä vii- pymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudate- taan seuraavaa: — komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä; — neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asi- asta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoi- tetun ajan kuluessa. 6. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjel- man toteuttamista koskevissa aiheellisissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsen- valtiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 9 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tämä ohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukai- sia ja toisiaan täydentäviä. Ohjelmalla tuetaan tasa-arvoa, naisten ja miesten tasa-arvoista mahdollisuuksia ja sosiaa- lisen integraation edistämistä koskevien yhteisön politiik- kojen tavoitteiden toteuttamista. Komissio varmistaa, että tämän ohjelman ja kolmansien maiden järjestöjen toimivaltaisten kansainvälisten kanssa tehdyn yhteistyön puitteissa toteutettavien koulu- tusalan ohjelmien ja toimien välillä on tehokas yhteys. ja Komission on mahdollisimman suurelta osin otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komi- tealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 2. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat tämän ohjelman toi- menpiteitä toteuttaessaan huomioon neuvoston hyväksy- missä työllisyyden suuntaviivoissa määritellyt painopiste- alueet osana yhteensovitetun työllisyysstrategian toteu- tusta. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/47 10 artikla EFTA/ETA-valtioiden, assosioituneiden Keski- ja ltä-Euroopan maiden (KIE-maat), Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen Tähän ohjelmaan voivat osallistua — EFTA/ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; 2. Komissio arvioi tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteis- työssä jäsenvaltioiden kanssa. Arvioinnilla pyritään arvi- oimaan toteutettujen toimien tarkoituksenmukaisuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia 2 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin nähden. Siinä tarkastellaan myös ohjelman kokonaisvaikutusta. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman ja yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen, välineiden ja toimien yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä. — assosioituneet Keski- ja ltä-Euroopan maat (KIE- maat) niiden Eurooppa-sopimuksissa niiden lisäpöytä- kirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen pää- töksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti; Määräajoin suoritetaan riippumattomia, ulkopuolisia tämän ohjelman arviointeja sellaisten perusteiden mu- kaan, joista päätetään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. — Kypros, lisämäärärahojen perusteella ja samojen edel- lytysten mukaisesti, joita sovelletaan EFTA/ETA-valti- oihin, kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti; — Malta ja Turkki perustamissopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Tämän ohjelman puitteissa sekä 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvos- ton kanssa. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän ohjelman toteuttamista koskevat selonteot sekä ohjelman vaikutuksia koskevat selonteot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004 ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvos- tolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: — väliselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeis- tään 30 päivänä kesäkuuta 2005, — tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006, — loppuselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeis- tään 31 päivänä joulukuuta 2007. 13 artikla Voimaantulo 12 artikla Seuranta ja arviointi Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 1. Komissio seuraa tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteis- työssä jäsenvaltioiden kanssa. Seuranta- ja arviointipro- sessin tuloksia olisi käytettävä ohjelman toteuttamisessa. Tehty. Seurantaan sisältyvät erityistoimet ja 3 kohdassa tarkoite- tut selonteot. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja C 49/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 I JOHDANTO JA YLEISET SÄÄNNÖKSET LIITE 1. Päätöksen 2 artiklassa tarkoitetut tavoitteet toteutetaan tässä liitteessä esitettyjen toimien avulla 3 artiklassa selostettujen yhteisön toimenpiteiden perusteella. 2. Aikataulua, hakemusten esittämisedellytyksiä ja tukikelpoisuus- ja valintaperusteita koskevat mää- räykset laaditaan päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja komissio julkaisee ne säännöllisin väliajoin Sokrates-ohjelman hakuoppaassa. Lisäksi julkaistaan lisäehdotuspyynnöt ja samalla täsmennetään ehdotusten jättämiselle asetetut määräajat. 3. Henkilöiden liikkuvuutta koskevissa toimissa on varmistettava riittävä kielivalmennus, jotta osallis- tujilla on tarvittavat taidot vastaanottavan oppilaitoksen opetuskielessä tai -kielissä. Lähettävissä ja vastaanottavissa laitoksissa olisi tehtävä tarvittavat organisatoriset järjestelyt sen varmistamiseksi, että kyseisestä liikkuvuutta koskevasta toiminnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. 4. Yliopistojen ja korkeakoulujen koordinoimat hankkeet, olivatpa ne minkä toimen alaisia tahansa, olisi sisällytettävä toimen 2 mukaisiin ”institutionaalisiin sopimuksiin”. 5. Tukitoimenpiteitä voidaan toteuttaa erityisopetusta tarvitsevien henkilöiden mahdollisuuksien ja osallistumisen edistämiseksi. Kun siihen on aihetta, toteutetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen tähtääviä positiivisia toimia. Erityisesti edistetään hankkeita, joissa korostetaan kulttuurien välisiä näkökohtia tai edistetään vieraiden kielten, erityisesti yhteisön alueella vähemmän käytettyjen ja vähemmän opetettujen kielten taitoa. Ohjelman kaikissa toimissa kannustetaan kaikentyyppisen avoimen ja etäopiskelun edistämiseen sekä tieto- ja viestintätekniikoi- den tarkoituksenmukaiseen käyttöön. Ohjelman kaikissa toimissa kiinnitetään erityistä huomiota tulosten levittämiseen. II YHTEISÖN TOIMET Tässä liitteessä esitellään toimien kaksi päätyyppiä: — ensimmäinen päätyyppi, toimet 1-3, jotka koskevat elinikäisen koulutuksen kolmea pääjaksoa (koulu, korkeakoulu ja muut) — toinen päätyyppi, toimet 4-8, jotka koskevat monialaisia toimenpiteitä sellaisilla aloilla kuten kielet, opetustarkoituksiin käytettävä tieto- ja viestintätekniikka, mukaan lukien erityisesti opetuksessa käytettävä multimedia, ja tietojen vaihto, sekä monialaisia näkökohtia, kuten innovaatiotoimintaa, tulosten levittämistä, yhteistoimia ja ohjelman arviointia. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/49 TOIMI 1: COMENIUS — KOULUOPETUS Toimi 1. 1: Koulujen väliset kumppanuudet Toimi 1. 2: Opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutus Toimi 1. 3: Koulujen väliseen kumppanuuteen ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot TOIMI 2: ERASMUS — KORKEA-ASTEEN KOULUTUS Toimi 2. 1: Yliopistojen ja korkeakoulujen eurooppalainen yhteistyö Toimi 2. 2: Opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus Toimi 2. 3: Temaattiset verkot TOIMI 3: GRUNDTVIG — AIKUISKOULUTUS JA MUUT KOULUTUSVÄYLÄT TOIMI 4: LINGUA — KIELTEN OPETUS JA OPPIMINEN TOIMI 5: MINVERA — AVOIN- JA ETÄOPISKELU, TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA KOU- LUTUKSEN ALALLA TOIMI 6: SEURANTA JA INNOVAATIOTOIMINTA Toimi 6. 1: Koulutuspolitiikkojen ja -järjestelmien seuranta ja innovaatiotoiminta Toimi 6. 2: Uusiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset aloitteet TOIMI 7: YHTEISTOIMET TOIMI 8: TÄYDENTÄVÄT TOIMET C 49/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 TOIMI 1: COMENIUS — KOULUOPETUS Comeniuksen tavoitteena on lisätä kouluopetuksen laatua ja vahvistaa sen eurooppalaista ulottuvuutta, erityisesti kannustamalla kouluja valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön, myötävaikuttamalla koulujen opetushenkilöstön ammatillisen kehityksen parantamiseen, ja edistää kielten oppimista ja kulttuurien välistä tietoisuutta. Toimi 1. 1 Koulujen väliset kumppanuudet 1. Yhteisö kannustaa koulujen monenvälisten kumppanuuksien muodostamista. Tällaisiin kumppa- nuuksiin voivat osallistua myös muut asianomaiset elimet kuten opettajia kouluttavat laitokset, paikalliset toimielimet ja viranomaiset, yritykset tai kulttuurilaitokset sekä vanhempain-, oppilas- tai muut vastaavat järjestöt. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville hankkeille: a) hankkeet, joissa keskitytään osallistuvien koulujen yhteistä etua koskevaan yhteen tai useam- paan alaan, kuten — oppilaiden osallistuminen hankkeiden valmisteluun ja toteuttamiseen, hankekohtainen liik- kuvuus tarvittaessa mukaan lukien; — opettajien liikkuvuus hankkeen valmistelua ja seurantaa tai toisessa jäsenvaltiossa opetta- mista varten, mukaan lukien harjoittelujaksot yrityksissä; — oppimateriaalin laatiminen ja hyvien toimintatapojen vaihto; b) hankkeet, joiden tavoitteena on yhteisön virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgischin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) kielten opetuksen ja opiskelun edistäminen. Nämä hankkeet voivat olla kahdenvälisiä erityisesti silloin kun niiden kohteena on vähemmän käytetty tai opetettu kieli, ja niihin olisi liityttävä edellä a kohdassa mainittujen toimien lisäksi oppilasvaihtoa; c) hankkeet, joiden tavoitteena on kulttuurien välisen tietoisuuden edistäminen ja erityisesti sellaiset hankkeet, joiden avulla voidaan torjua rasismia ja muukalaisvihaa tai jotka kohdistuvat siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten erityistarpei- siin; d) hankkeet, jotka kohdistuvat erityisopetusta tarvitseviin oppilaisiin ja joissa kiinnitetään erityistä huomiota tällaisten oppilaiden integroimiseen yleisen kouluopetuksen piiriin. 3. Koulujen, jotka haluavat osallistua tähän toimeen, on toimitettava lyhyt yleiskatsaus niistä toimista, jotka ne aikovat toteuttaa tulevana kouluvuonna (Comenius-suunnitelma). Comenius-suunnitelman tulee luoda mahdollisuudet Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille ottaa huomioon kunkin koulun eurooppalaisten toimien yleinen kehittyminen tämän toimen mukaisissa valinnoissa. Toimi 1. 2 Koulujen opetushenkilöstön perus- ja täydennyskoulutus 1. Yhteisö tukee koulujen varsinaisen opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutusta antavien laitosten ja elinten toteuttamia monenvälisiä hankkeita. Lisäksi kannustetaan kouluja ja päätöksen 4 artiklassa määritettyjä muita opetusalan toimijoita samoin kuin tarvittaessa alueellisia ja paikal- lisia valvontaelimiä osallistumaan toimintaan. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/51 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin tarkoituksiin: Liikkuvuutta koskevat toimet a) peruskoulutuksen hankkimiseksi toteutettu liikkuvuus, mukaan lukien harjoittelujaksot, avusta- vana kielten opettajana toimiminen sekä harjoittelujaksot yrityksissä; b) koulujen opetushenkilöstön täydennyskoulutuksen hankkimiseksi ja taitojen täydentämiseksi toteutettu liikkuvuus; c) kieltenopettajien, kieltenopettajiksi kouluttautuvan henkilöstön, kieltenopettajiksi pian palaavien pätevien opettajien sekä muiden aineiden opettajien, joiden edellytetään opettavan tai jotka haluavat opettaa vieraalla kielellä, kestoltaan rajoitettu liikkuvuus, mukaan lukien kielikylvyt. Monenväliset yhteistyöhankkeet seuraavilla aloilla: a) opetussuunnitelmien, kurssien, moduulien tai oppimateriaalin laatimiseen myötävaikuttaminen kouluopetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden lujittamisen yhteydessä; b) koulujen hallintoa koskeva koulutustoiminta ja tiedonvaihto sekä siihen liittyvät palvelut kuten ohjaus ja neuvonta; c) koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvä toiminta ja tietojenvaihto, jolla pyritään vahvistamaan kulttuurien välistä tietoisuutta kouluopetuksessa tai edistämään siirtotyöläisten, romanien ja kiertolaisten sekä liikkuvien ammatinharjoittajien lasten integroitumista ja koulu- saavutusten parantamista; d) erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden parissa työskentelevän opetushenkilöstön koulutus- ja kehittämistoimet. Toimi 1. 3 Koulujen väliseen kumppanuuteen ja opetushenkilöstön koulutukseen liittyvät verkot Yhteisö edistää koulujen väliseen kumppanuuteen sekä koulujen opetushenkilöstön koulutushankkeisiin liittyvien verkkojen luomista toimien 1. 1 ja 1. 2 tuella lisätäkseen yhteiseen etuun liittyviä aiheita koskevaa yhteistyötä, tulosten ja hyvien toimintatapojen jakamista ja keskustelua kouluopetuksen laadusta ja uudistamisesta. Koulutushankkeisiin liittyvää verkostoa on kehitettävä mahdollisuuksien mukaan tiiviissä yhteistyössä korkeakoulujen Erasmus-toimeen kuuluvien temaattisten verkkojen kanssa. TOIMI 2: ERASMUS — KORKEA-ASTEEN KOULUTUS Erasmuksessa pyritään nostamaan korkea-asteen koulutuksen tasoa ja vahvistamaan sen eurooppalaista ulottuvuutta, kannustamaan yliopistojen ja korkeakoulujen välistä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, lisäämään merkittävästi liikkuvuutta Euroopassa korkea-asteen koulutuksen alalla ja edistämään avoimuutta sekä opintojen ja kelpoisuuksien nykyistä parempaa akateemista tunnustamista koko yhteisössä. Toimintaan osallistuvat yliopistot ja korkeakoulut tekevät komission kanssa institutionaalisen sopimuk- sen, johon sisältyvät kaikki hyväksytyt Erasmus-toimet. Sopimukset tehdään yleensä kolmeksi vuodeksi, ja ne voidaan uusia. Toimi 2. 1 Yliopistojen ja korkeakoulujen eurooppalainen yhteistyö 1. Yhteisö tukee eri jäsenvaltioissa toimivien yliopistojen ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä mukaan lukien innovaatiohankkeiden kehittäminen, johon osallistuu mahdollisuuksien mukaan myös muita päätöksen 4 artiklassa mainittuja koulutusalan toimijoita. C 49/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien vaihtojen järjestäminen; b) opetussuunnitelmien, moduulien, intensiivikurssien tai muiden opetustoimien kehittäminen ja toteuttaminen yhteistyönä, mukaan lukien monialaiset toimet ja vieraskielinen opetus; c) eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS/EOAS) vakiinnuttaminen, laajentaminen ja edelleen kehittäminen, tavoitteena opintojen akateemisen tunnustamisen helpotta- minen. Toimi 2. 2 Opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus 1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä vaihtoja, jotka koskevat: a) jäljempänä 2 kohdassa määriteltyjä opiskelijoita; b) yliopistojen ja korkeakoulujen opettajia, joiden vaihdon tarkoituksena on huolehtia opetustehtä- vistä, jotka ovat omiaan vahvistamaan opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta tai laajentamaan kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen tarjoamien kurssien alaa. 2. Opiskelijoita, jotka suoritettuaan opinnoistaan ainakin ensimmäisen vuoden, oleskelevat toisessa jäsenvaltiossa 3-12 kuukautta tämän toimen puitteissa, pidetään Erasmus-opiskelijoina riippumatta siitä, myönnetäänkö heille 3 kohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Tällaiset jaksot tunnustetaan täysin institutionaalisiin sopimuksiin sisältyvissä yliopistojen ja korkeakoulujen välisissä sopimuuk- sissa, ja niihin voi tarvittaessa kuulua harjoittelujaksoja yrityksissä. Vastaanottavat yliopistot tai korkeakoulut eivät peri lukukausimaksuja Erasmus-opiskelijoilta. Erityisopetusta tarvitsevien opis- kelijoiden tarpeisiin kiinnitetään erityistä huomiota. 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää: — opiskelijoiden liikkuvuuteen. Koska yhteisön rahoitusosuus kattaa vain osan opiskelidoiden liikkuvuudesta aiheutuvista kustannuksista, jäsenvaltioita kehotetaan auttamaan tarvittaviien varojen hankinnassa. Tässä yhteydessä lähettävässä jäsenvaltiossa opiskelijoiden saatavissa olevien opintolainojen ja -rahojen maksatusta jatketaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa suoritet- tavan opintojakson aikana; — yliopistojen ja korkeakoulujen opettajille; — valmisteleviin toimenpiteisiin IV B jakson 4 kohdan mukaisesti. Toimi 2. 3 Temaattiset verkot Yhteisö edistää sellaisten temaattisten verkkojen muodostamista ja vahvistamista, joiden avulla suuri joukko yliopistoja ja korkeakouluja voi tehdä yhteen tai useampaan tieteenalaan tai muihin yhteiistä etua koskeviin aiheisiin liittyvää yhteistyötä. Tavoitteena on levittää innovaatioita, helpottaa hyvien toimintatapojen leviämistä, rohkaista keskustelua korkea-asteen koulutuksen laatua ja innovaatioita koskevista näkökohdista, parantaa opetusmenetelmiä sekä edistää yhteisten koulutusohjelmien ja erikoiskurssien kehittämistä. Tieteellisiä seuroja, ammattiala-järjestöjä ja yhteiskunnan ja talouselämän toimijoita kannustetaan osallistumaan toimintaan. Erityistä huomiota kiinnitetään tulosten levittämi- seen. TOIMI 3: GRUNDTVIG — : AIKUISKOULUTUS JA MUUT KOULUTUSVÄYLÄT 1. Grundtvig-toimella, joka täydentää tointa 1 (kouluopetus) ja tointa 2 (korkea-asteen koulutus), pyritään edistämään elinikäisen oppimisen eurooppalaista ulottuvuutta ja — tehostamalla valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä — lisäämään innovaatioita ja vaihtoehtoisten koulutusväylien tarjoamista, 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/53 saatavuutta ja laatua sekä edistämään kielten opiskelua. Kohderyhmänä ovat näin ollen henkilöt, jotka elämänvaiheestaan riippumatta haluavat oppia uusia tietoja ja taitoja varsinaisen koulutusjär- jestelmän tai sen ulkopuolella annettavan koulutuksen puitteissa tai itseopiskelun avulla ja jotka lisäävät näin heidän kulttuurien välistä tuntemustaan ja työllistyvyyttään ja parantavat mahdolli- suuksiaan edetä koulutuksessa ja toimia yhteiskunnassa täysimääräisesti ja aktiivisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäville hankkeille ja aloitteille, joiden tavoitteena on: a) edistää aikuisten yksilöllisiä koulutustarpeita ja heidän osallistumistaan elinikäiseen oppimi- seen; b) hankkia peruskoulutusta ja -pätevyyttä henkilöille, joilta ne puuttuvat; c) kehittää, vaihtaa ja levittää innovatiivisia koulutusnäkemyksiä ja hyviä toimintatapoja, mukaan lukien moduulien ja aiheellisen oppimateriaalin kehittäminen ja levittäminen; d) kehittää tieto- ja tukipalveluja aikuisopiskelijoille ja aikuiskoulutuksen tarjoajille, mukaan lukien ohjaukseen ja neuvontaan liittyvät palvelut; e) aikuisopiskelijoiden hankkimien tietojen, taitojen ja osaamisen arvioinnissa, hyväksymisessä ja todistamisessa käytettävien välineiden ja menetelmien kehittäminen, mukaan lukien kokeellisen tai itsenäisen opiskelun avulla tai varsinaisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankitut taidot; f) muiden yhteisön kielten parempi osaaminen tai kansainvälisen tietoisuuden vahvistaminen aikuisopiskelijoiden ja aikuiskoulutusta tarjoavien keskuudessa; g) alalla toimivan opetushenkilöstön perus- tai täydennyskoulutuksen kehittäminen; h) henkilövierailut ja -vaihdot, mukaan lukien aikuiskoulutusta tai aikuisopiskelijoiden opettaja- koulutusta tarjoavien henkilöiden vierailut ja vaihdot; i) sellaisille aikuisopiskelijoille suunnatut hankkeet, joilla erityisiä koulutustarpeita. 3. Yhteisö edistää myös sellaisten eurooppalaisten verkkojen muodostamista, jotka vahvistavat tällä alalla toimivien yhteyksiä, jotta heillä olisi mahdollisuudet yhteistä etua koskevissa asioissa yhteistyöhön vakaammalla pohjalla ja koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden parempaan tiedos- tamiseen. TOIMI 4: LINGUA — : KIELTEN OPETUS JA OPPIMINEN 1. Lingua-toimen tarkoituksena on tukea kieltenopetukseen liittyviä monialaisia toimenpiteitä, jotta helpotettaisiin yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämistä ja ylläpitämistä, parannettaisiin kielten opetuksen ja oppimisen laatua sekä helpotettaisiin yksilöllisiä tarpeita varten suunnitellun elinikäisen kielten opiskelumahdollisuuksien saatavuutta. Kieltenopettajien ja koko yhteisön kaik- kien koulutusalojen kieltenopetuspolitiikasta vastaavien henkilöiden valtioiden rajat ylittävien yhteyksien vahvistamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Täten Lingualla sekä täydennetään että lisätään ohjelman muiden toimien, erityisesti toimien 1, 2 ja 3 mukaisia kielten opiskelun edistämistoimenpiteitä. 2. Vieraiden kielten opetuksella tarkoitetaan tässä yhteydessä yhteisön kaikkien virallisten kielten sekä iirin (yksi niistä kielistä, joilla Euroopan yhteisöjen perustamissopimus on laadittu) ja letzeburgi- schin (koko Luxemburgin alueella puhuttu kieli) opettamista ja opiskelua vieraana kielenä. 3. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville valtioiden rajat ylittäville kielten opiskelun hankkeille ja toimille: a) tietoisuutta lisäävät toimet, joilla kiinnitetään huomiota kielten opiskelun tärkeyteen ja kielten opiskelun mahdollisuuksiin; C 49/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 b) innovaatioiden ja hyvien toimintatapojen edistämis- ja/tai levittämistoiminta, esimerkiksi vierai- den kielten oppiminen varhaisella iällä tai monien kielten ymmärtäminen; c) opetussuunnitelmien kehittäminen ja vaihto, uuden oppimateriaalin tuotanto sekä kielitaidon tunnustamiseen käytettävien välineiden ja menetelmien parantaminen; d) tietojen vaihto sekä tiedotuskeskusten valtioiden rajat ylittävä verkottuminen; e) toimenpiteiden kehittäminen erityistilanteissa ja -yhteyksissä vaadittavan vieraiden kielten taidon lisäämiseksi, sikäli kuin ne eivät liity erityisiin ammatteihin; f) yhteisön edelleenlaajentumisesta johtuvien, kielten opetusta ja oppimista koskevien kysymysten käsittely. TOIMI 5: MINERVA — : AVOIN JA ETÄOPISKELU, TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA KOU- LUTUKSEN ALALLA 1. Toimen tavoitteena on tukea avoimeen ja etäopiskeluun liittyviä monialaisia toimenpiteitä sekä tieto- ja viestintätekniikan, myös multimedian, käyttöä koulutuksessa. Toimella täydennetään ja lisätään ohjelman muissa toimissa säädettyjä vastaavia toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä on kolme tavoitetta: — parantaa avoimen ja etäopiskelun sekä erityisesti tieto- ja viestintätekniikan merkityksen ymmärtämistä koulutuksen kannalta opettajien, oppijoiden, opetusalan päättäjien ja suuren yleisön keskuudessa ja edistää tällaista tekniikkaa opetustarkoituksiin hyödyntävien välineiden ja menetelmien kriittistä ja vastuullista käyttöä; — tukea tietoisuutta tarpeesta varmistaa pedagogisten tekijöiden asianmukainen painottaminen tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetustuotteiden, erityisesti multimedian, kehittämi- sessä, ja — edistää kehittyneempien menetelmien ja koulutusresurssien sekä saavutettujen tuloksien hyödyn- tämistä erityisesti tietojen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen valtioiden rajat ylittävän vaihdon avulla. 2. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaviin: a) hankkeet ja tutkimukset, joiden tavoitteena on auttaa opetus- ja koulutusalalla toimivia ymmärtämään ja hyödyntämään käynnissä olevia innovaatioprosesseja, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan käyttöä opetuksessa ja opiskelussa, innovatiivisten välineiden ja lähestymista- pojen kehittämistä ja tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien opetustuotteiden ja -palvelujen laatuarvioinnin perusteiden määritysmenetelmiä; b) hankkeet, joilla kehitetään ja testataan uusia menetelmiä, moduuleja ja resursseja avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintäteknikkaa varten; c) hankkeet, joilla kehitetään ja luodaan yhteyksiä koulutusmenetelmiä ja -resursseja koskevia tietoja opettajille, päättäjille ja muille koulutusalan toimijoille tarjoavien, avointa ja etäopiske- lua, ja tieto- ja viestintäteknikkaa hyödyntävien palvelujen ja järjestelmien välille; d) toiminnat, jotka tukevat avointa ja etäopiskelua sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koulutuksessa koskevien ajatusten ja kokemusten vaihtoa, erityisesti yhteistä etua koskeviin asioihin liittyvien tiedotuskeskusten, opettajankoulutuslaitosten, asiantuntijoiden, päättäjien ja hankkeiden koordinaattorien verkottuminen. TOIMI 6: SEURANTA- JA INNOVAATIOTOIMINTA Tällä toimella myötävaikutetaan Euroopan koulutusjärjestelmien laadun ja avoimuuden parantamiseen ja koulutusalan innovaatioprosessin edistämiseen vaihtamalla tietoja ja kokemuksia, tunnistamalla 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/55 hyvät toimintatavat, tekemällä alan järjestelmien ja politiikkojen vertailevaa analyysiä sekä keskustele- malla yhteistä koulutuspoliittista etua koskevista sioista, jotka neuvosto vahvistaa, ja analysoimalla niitä. Toimi 6. 1 Koulutusjärjestelmien, -politiikkojen ja innovaatiotoiminnan seuranta 1. Tämä toimi, jossa käytetään mahdollisuuksien mukaan olemassa olevia rakenteita mahdollisimman tehokkaasti, muodostuu seuraavista: a) kuvailevan ja tilastollisen tiedon kerääminen sekä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen vertaileva analyysi; b) koulutuksen laadun arvioinnissa käytettävien menetelmien kehittäminen mukaan lukien asian- mukaisten kriteerien ja indikaattorien kehittäminen; c) innovatiivisia kokeiluja koskevien tietokantojen ja muiden tietolähteiden kehittäminen ja ajan tasalla pitäminen; d) yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tuetuista asianomaisista toimista saatujen kokemusten levittä- minen; e) tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintojaksojen tunnustamisen helpottaminen muissa jäsenvaltioissa kaikilla koulutustasoilla. 2. Tätä tarkoitusta varten yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville: a) Euroopan koulutusalan tietoverkko Eurydice, johon kuuluu komission perustama eurooppalai- nen yksikkö ja jäsenvaltioiden perustamat kansalliset yksiköt, jotta tietoverkko voisi osallistua täysipainoisesti tämän toimen toteutukseen; tietoverkon tehtävänä on erityisesti kerätä ja vaihtaa tietoa koulutusjärjestelmistä ja -politiikoista, kehittää tietokantoja, tehdä vertailevaa tutkimusta ja laatia indikaattoreita; Eurydice pyytää tarvittaessa tukea ulkopuolisilta asiantunti- joilta; b) jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien tietojen ja kokemusten vaihdon helpottamiseen tähtää- vien, monenvälisten Arion-opintokäyntien järjestäminen päättäjille ja oppilaitosten johtohenki- löstölle kaikilla koulutusaloilla ja niihin osallistuminen; komissio ja jäsenvaltiot varmistavat opintokäyntien tulosten asianmukaisen levittämisen ja edistävät vierailujen yhteyksiä ohjelman muihin toimiin; c) koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen arviointiin osallistuvien tutkimuslaitosten ja muiden asianmukaiset vaatimukset täyttävien elinten sekä koulutuksen laadun arviointia tekevien elinten verkottuminen; d) opinnot, analyysit, mallihankkeet, seminaarit, asiantuntijavaihdot ja muut aiheelliset toimet, jotka liittyvät yhteisen koulutuspoliittisen edun kannalta kiinnostaviin kysymyksiin, joilla päätöksentekijät saatetaan yhteen ja joiden aiheiden tärkeysjärjestyksen komissio määrittelee. Komissio voi pyytää asiantuntijatyöryhmältä apua näiden toimintojen puitteissa toteutetun analyysin luotettavuuden varmistamiseksi; työryhmän perustamiseksi tarvittavat järjestelyt mää- ritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti; e) toiminnat, joiden tarkoituksena on edistää tutkintotodistusten, muodollisten kelpoisuuksien ja opintosuoritusten tunnustamista, erityisesti tutkimukset, analyysit, mallihankkeet sekä tietojen ja kokemusten vaihto. Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskus- ten yhteisönlaajuinen verkko (Naric) osallistuu tähän täysipainoisesti. Sen tehtävänä on erityi- sesti kerätä ja levittää akateemista tunnustamista varten tarvittavia varmistettuja tietoja, pitäen mielessä synergiaedut tutkintotodistusten ammatillisen tunnustamisen kanssa. 3. Toimen toteuttamisessa varmistetaan tiivis yhteistyö erityisesti Euroopan yhteisön tilastotoimiston (Eurostat), Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop), Euroopan koulu- tussäätiön sekä asianmukaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kanssa. C 49/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 Toimi 6. 2 Uusiin tarpeisiin vastaavat innovatiiviset aloitteet Tämän ohjelman muiden toimien alaisten yhteistyöhankkeiden lisäksi yhteisö voi tukea valtioiden rajat ylittäviä hankkeita ja tutkimuksia, joilla pyritään edistämään innovaatioiden kehittämistä yhdellä tai useammalla koulutuksen osa-alueella. Neuvosto määrittelee painopistealat ja niitä tarkistetaan säännöl- lisesti, jotta voidaan vastata ohjelman aikana ilmeneviin uusiin tarpeisiin. TOIMI 7: YHTEISTOIMET 1. Päätöksen 6 artiklan mukaisesti yhteisön tukea voidaan myöntää ohjelman puitteissa toteutettaville yhteistoimille yhteisön muiden sellaisten ohjelmien ja toimien kanssa, joilla edistetään tietojen ja taitojen Eurooppaa, erityisesti Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmat. 2. Yhteistoimia voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntömenettelyjä käyttäen valituista yhteistä etua koskevista aihepiireistä, jotka eivät kuulu yksinomaisesti minkään asianomaisen yksittäisen ohjel- man alaan, jotka määritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja joista sovitaan muita asiaan liittyviä ohjelmia ja toimia käsittelevien komiteoiden kanssa. 3. Aiheellisilla toimenpiteillä edistetään alueellisia ja paikallisia yhteyksiä sekä yhteistoimintaa tähän ohjelmaan ja Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmiin osallistuvien välillä. TOIMI 8: TÄYDENTÄVÄT TOIMET 1. Yhteisön taloudellista tukea voidaan myöntää seuraaville aloitteille, joilla edistetään tämän ohjel- man tavoitteiden toteutumista, edellyttäen että kyseiset aloitteet eivät voi saada tukea ohjelman muista toimista: a) tietoisuutta lisäävät toimet koulutusalan yhteistyön edistämiseksi, mukaan lukien tuki kilpai- luille ja muille tapahtumille, jotka ovat aiheellisia koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; b) koulutusalalla toimivien yhdistysten ja valtioista riippumattomien elinten sekä opinto-ohjauk- sesta ja -neuvonnasta huolehtivien elinten toteuttamat valtioiden rajat ylittävät toimet; c) ohjelman kohdealojen innovaatioita koskevat konferenssit ja kokoukset; d) koulutusalan eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden hallintoon osallistuvien henkilöiden koulu- tukseen liittyvät toimet; e) ohjelman tai sen edellisen vaiheen tuella toteutettujen hankkeiden ja toimien tulosten hyödyntä- minen ja levittäminen; f) toiminta, joka sisältää yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansainvälis- ten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa, päätöksen 11 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisön taloudellista tukea myönnetään Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenval- tiot ovat perustaneet päätöksen 5 artiklan mukaisesti, näiden toimistojen toiminnan tukemiseksi sekä tämän ohjelman tehokkaan seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi. 3. Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää asiantuntijoita ja teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi lisäksi järjestää asiantuntijoiden seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai muita kokouksia, jotka ovat omiaan edistä- mään ohjelman toteuttamista, sekä toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/57 III VALINTAMENETTELYT Tässä liitteessä tarkoitettujen toimintojen ehdottamista ja valintaa koskevat menettelyt ovat seuraa- vat: 1. Hajautetut toimet Seuraavia toimia, joiden valintapäätökset tehdään jäsenvaltioissa, pidetään ’hajautettuina’: a) — Toimi 1. 1 (Koulujen väliset kumppanuudet), — Toimi 1. 2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (kouluopetushenkilöstön koulutuskumppanuuksiin kuuluva henkilövaihto), — Toimi 3, 2 kohdan h alakohta (aikuiskoulutuksen vierailut ja vaihdot), — Toimi 6. 1, 2 kohdan b alakohta, (Arion-opintokäynnit), — valmisteluun liittyvät vierailut kaikissa toimissa. Kyseisiä toimia koskevat tukihakemukset osoitetaan Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille, jotka jäsenvaltiot ovat perustaneet päätöksen 5 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot suorittavat Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustamina valinnan ja myöntävät tukea päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten suuntaviivojen mukaisesti valituille hakijoille. b) Toimi 2. 2, 3 kohta opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus Jäsenvaltiot tekevät päätöksen 5 artiklan mukaisesti perustettujen Sokrates-ohjelman kansallis- ten toimistojen avustuksella ja päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti laadittavien yleisten suuntaviivojen mukaisesti ja ottaen huomioon kyseisten yliopistojen ja korkeakoulujen aikaisemmat suoritukset, tukipäätökset, jotka liittyvät opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkea- koulujen opettajien liikkuvuuteen toimessa 2. 1 tarkoitettujen institutionaalisten sopimusten puitteissa ja opiskelijoiden ja yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuuden järjestämi- seen. 2. Keskitetyt toimet Seuraavia toimia, joita koskevat valintapäätökset komissio tekee, pidetään ’keskitettyinä’: a) — Toimi 1. 2, 2 kohdan d, e, f ja g alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) — Toimi 3. 2, a—g ja i alakohta (monenväliset yhteistyötoimet) — Toimi 4 (Lingua) — Toimi 5 (Minerva) — Toimi 6. 2 (Innovatiiviset aloitteet) Näiden toimien mukaisia hankkeita valittaessa on sovellettava seuraavaa menettelyä: i) Hankkeiden koordinoijat jättävät ehdotuksen komissiolle, ja lähettävät siitä jäljennöksen vastaavan jäsenvaltion nimeämälle Sokrates-ohjelman kansalliselle toimistolle. ii) Komissio riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella arvioi hanke-ehdotukset. Kansal- liset toimistot voivat antaa komissiolle arvionsa ehdotuksista. iii) Tapauksissa, joissa komission arvio on erilainen kuin hanketta koordinoivan maan kansalliselta toimistolta saadut kannanotot hankkeen laadusta tai tarkoituksenmukaisuu- desta, komission tulee kuulla kutakin asianomaista jäsenvaltiota. iv) Komissio toimittaa komitealle ehdotuksen lopullisista valinnoista (tuettavista hankkeista ja myönnettävistä määristä) päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä menettellyjä noudattaen. v) Saatuaan komitean lausunnon komissio laatii luettelon valituista hankkeista ja jakkaa myönnettävät määrät. C 49/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 Tietyissä tapauksissa, erityisesti syistä, jotka johtuvat kyseisen toiminnan laajuudesta ja luonteesta, voidaan noudattaa kaksivaiheista menettelyä. Tällöin edellä tarkoitettua menettelyä edeltää esiehdotusten esittämis- ja valikointimenettely. Tätä koskevat ratkaisut ja päätökset esivalintamenettelystä tehdään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti; b) — Toimi 1. 3 (Koulujen välisten kumppanuuksien ja kouluopetukseen osallistuvan henkilöstön koulutuslaitosten verkot), — Toimi 2. 1 (Eurooppalainen korkeakoulujen välinen yhteistyö), — Toimi 2. 3 (Erasmus-temaattiset verkot), — Toimi 3. 3 (Aikuiskoulutuksen verkot), — Toimi 6. 1, 2 kohdan a, c, d ja e alakohta (Seuranta), — Toimi 8 (Täydentävät toimet). Näiden toimien mukaiset tukihakemukset osoitetaan komissiolle. Komissio arvioi toimia 1. 3, 2. 3, 3. 3 koskevat ehdotukset riippumattomien, jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella nimitettyjen asiantuntijoiden avustamana. Komissio tekee päätökset hanke-ehdotuksista saatuaan päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti komitean lausunnon. Edellä III jakson 2 kohdan a alakohdan viimeisessä kappaleessa tarkoitettua kaksivaiheista menettelyä sovelletaan toimiin 1. 3, 2. 3 ja 3. 3 kyseisessä kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 3. Yhteistoimet Toimen 7 (yhteistoimet) valintamenettelyt määritellään päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa edellä esitettyjä menettelyjä voidaan mukauttaa kyseisten yhteistoimien erityisedellytyksiä vastaaviksi. Komissio tekee parhaansa varmistaakseen mahdollisimman hyvän koordinoinnin kyseisten menettelyjen ja yhteisön muiden ohjelmien tai toimien puitteissa hyväksyt- tyjen menettelyjen välillä, silloin kun kyseiset yhteistoimet toteutetaan yhdessä niiden kanssa. 4. Komissio pyrkii jäsenvaltioiden avustuksella varmistamaan, että valintapäätöksistä ilmoitetaan hakijoille viimeistään viiden kuukauden kuluttua kyseistä tointa koskevan hakuajan päättymisestä. Kaksivaiheisella menettelyllä valittavien hankkeiden osalta, joista säädetään III jakson 2 kohdan a ja b alakohdassa, tämä koskee vain valinnan toista vaihetta (varsinainen ehdotus). 5. Komissio ja hajautettujen toimien osalta jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan tämän ohjelman ja ammatillista koulutusta ja nuorisoalaa koskevien yhteisön ohjelmien menettelyjen sekä tukihake- muksia ja valintaa koskevien määräaikojen mahdollisimman hyvän koordinoinnin. IV RAHOITUSSÄÄNNÖKSET A. Hajautetut toimet 1. Yhteisön rahoitus III jakson 1 kohdassa mainittujen hajautettujen toimien osalta jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavan menettelyn mukaisesti: a) jokaiselle jäsenvaltiolle osoitetaan vähimmäismäärä, joka määräytyy talousarvion mukai- sesti kyseiseen toimeen käytettäväksi varatuista varoista; b) jäljelle jäävä osa jaetaan eri jäsenvaltioille seuraavin perustein: i) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion elinkustannusten välinen ero; ii) lähettävän jäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion välimatka ja matkakustannuk- set, jotka lasketaan ottaen huomioon kyseisen matkan halvin mahdollinen hinta; 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/59 iii) seuraavien väestöryhmien kokonaismäärä kyseisessä maassa: — oppilaat ja opettajat kouluopetuksessa, toimi 1. 1 (koulujen välinen kumppanuus) ja toimi 1. 2, 2 kohdan a, b ja c alakohta (koulujen opetushenkilöstön kumppa- nuuksiin kuuluva henkilövaihto); — korkea-asteen opiskelijat, toimi 2. 2, 3 kohta (opiskelijoiden liikkuvuus). Lopputut- kinnon suorittaneiden määrän olisi oltava laajuudeltaan rajoitettu toissijaisena ja täydentävänä tekijänä, joka määritellään 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, jotta se oikeuttaisi tarvittaessa jäsenvaltioiden väliseen jakautumiseen. — yliopistojen ja korkeakoulujen opettajat, toimi 2. 2, 3 kohta (yliopistojen ja korkeakoulujen opettajien liikkuvuus). 2. Jäsenvaltiot hallinnoivat näin myönnettyjä yhteisön varoja päätöksen 5 artiklan mukaisten Sokrates-ohjelman kansallisten toimistojen avustuksella. 3. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet edistääkseen tasapuolista osallistumista yhteisön, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla sekä korkea- kouluopetuksen osalta eri oppiaineiden kesken. Näihin toimenpiteisiin varattujen varojen määrä saa olla enintään 5 prosenttia kyseisten toimien vuotuisesta talousarviosta. 4. Komissio päättää varojen jakamisesta kullekin jäsenvaltiolle toimen 3, 2 kohdan h alakohdassa (aikuiskoulutuksen vierailut ja vaihdot) ja toimen 6. 1, 2 kohdan toisessa alakohdassa (Arion) säädettyjä liikkuvuustoimia varten, opiskelijoiden sekä yliopistojen ja korkeakoulujen opetta- jien liikkuvuuden organisoimista varten tämän liitteen III jakson 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä IV jakson B kohdan 4 alakohdan mukaisia valmistelevia matkoja ja valmiste- lutoimia varten saatuaan komitean lausunnon päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. B. Muut säännökset 1. Ottaen asianmukaisesti huomioon tukihakemusten laatu ja määrä, on varoja päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti jaettaessa otettava huomioon seuraavat seikat: a) toimeen 1 (Comenius) sidottavien varojen on oltava vähintään 27 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; b) toimeen 2 (Erasmus) sidottavien varojen on oltava vähintään 51 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; c) toimeen 3 (Grundtvig) sidottavien varojen on oltava vähintään 7 prosenttia ohjelmaan käytettävissä olevista määrärahoista; d) toimen 8. 2 mukaisesti Sokrates-ohjelman kansallisille toimistoille annettavaan tekniseen apuun sidottavat varat saavat olla enintään 4,5 prosenttia ohjelmaan käytettävissä oleviista vuosittaisista määrärahoista. Edellä esitetyt prosenttiosuudet ovat suuntaa-antavia, ja niitä voidaan mukauttaa päätöksen 7 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. 2. Yleisenä periaatteena on, että yhteisön tukea myönnetään tämän ohjelman mukaisiin hankkei- siin siten, että tuki kattaa osittain kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättö- miksi arvioidut kustannukset enintään kolmen vuoden ajan ja edellyttäen, että saavutettua edistystä arvioidaan säännöllisin väliajoin. Yhteisön rahoitusosuus tietyn hankkeen kokonais- kustannuksista on yleensä korkeintaan 75 prosenttia, liitännäistoimenpiteitä lukuun ottamatta. Tuki voidaan myöntää etukäteen asianomaisen hankkeen valmistelumatkojen mahdollistami- seksi. Toimen 8. 1 f alakohdan mukaiseen toimintaan ohjelman vuosibudjetista käytettävissä oleva määrä saa olla enintään 250 000 euroa. C 49/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 3. Erityisopetusta tarvitsevan väestön erityistarpeisiin kiinnitetään huomiota päätettäessä yhteisön myöntämän taloudellisen tuen määrästä. 4. Yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää henkilöiden liikkuvuutta koskeviin toimiin, jotta voitaisiin varmistaa toisessa jäsenvaltiossa vietettävän ajanjakson riittävä valmistelu. Tällaisiin valmisteleviin toimiin voi sisältyä erityisesti kielikursseja, tiedotusta vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalisista ja kulttuuria koskevista näkökohdista jne. V MÄÄRITELMÄT Tässä päätöksessä tarkoitetaan: 1. 2. 3. 4. 5. 6. ’yrityksellä’ julkisen tai yksityisen sektorin yritystä, riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta sekä kaikkea taloudellista toimintaa mukaan lukien osuus- ja yhteisöta- louden ala; ’päättäjillä’ kaikkia henkilöstöryhmiä, jotka toimivat koulutusalan johto-, arviointi- opetus-, ohjaus- tai valvontatehtävissä, alan vastuuhenkilöitä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä ministeriöissä; ’ohjauksella ja neuvonnalla’ erilaista toimintaa, kuten tiedotusta, arviointia, esivalmennusta ja neuvojen antamista, jolla oppijaa autetaan tekemään koulutusohjelmia ja työllistymismahdolli- suuksia koskevia valintoja; ’elinikäisellä oppimisella’ koulutusmahdollisuuksia, joita yksilöille tarjotaan koko eliniän heidän tietojensa, taitojensa ja osaamisensa hankkimiseksi, ylläpitämiseksi ja mukauttamiseksi jatku- vasti; ’avoimella ja etäopiskelulla’ kaikenlaista joustavaa koulutusta, jossa joko käytetään tai ei käytetä apuna tieto- ja viestintätekniikkaa; ’hankkeella’ virallisen tai epävirallisen organisaatioiden tai laitosten ryhmittymän yhdessä kehittä- mää valtioiden rajat ylittävää yhteistoimintaa; 7. ’oppilaalla’ henkilöä, joka on kirjoilla koulussa, joka määritellään tässä liitteessä; 8. 9. ’tiedotuskeskuksella’ elintä, jonka tehtävänä on tämän ohjelman toiminta-alaa, kuten kieliin tai koulutukseen liittyvään tieto- ja viestintätekniikkaan, koskevan dokumentaation, aineistojen tai metodologian tuottaminen, keruu tai levittäminen; ’koululla’ kaikentyyppisiä yleissivistäviä (esikoulu, peruskoulu ja lukio), ammatillista tai teknistä opetusta antavia oppilaitoksia sekä poikkeuksellisesti kielten opetuksen edistämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta viralliseen koulujärjestelmään kuulumatonta, oppisopimuskoulutusta tarjoa- vaa laitosta; 10. ’työmarkkinaosapuolilla’ jäsenvaltion tasolla kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisia työntekijä- ja työnantajajärjestöjä ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteisön tason yhteiskunnalliseen vuoropuheluun; 11. ’opiskelijalla’ yliopistossa tai korkeakoulussa kirjoilla olevaa henkilöä, joka suorittaa korkea- asteen opintoja saadakseen suoritetuksi yliopisto- tai korkeakoulututkinnon tai saadakseen tutkin- totodistuksen, tohtoritaso mukaan lukien, opintoalasta riippumatta; 12. ’opettajalla/opetushenkilöstöllä’ henkilöitä, jotka ovat tehtäviensä kautta suoranaisesti osallisina jäsenvaltioiden opetusprosessissa asianomaisen koulutusjärjestelmän mukaisesti; 13. ’yliopistolla tai korkeakoululla’ korkea-asteen koulutusta tarjoavaa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista laitosta, jossa voi suorittaa yliopisto- tai korkeakoulututkinnon, riippumatta siitä mitä nimitystä oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltiossa käytetään; 14. ’yliopiston tai korkeakoulun opettajalla’ mihin tahansa henkilöstöluokkaan kuuluvaa henkilöstön jäsentä, joka on tässä ominaisuudessa tässä liitteessä määritellyn yliopiston tai korkeakoulun palveluksessa. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/61 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 28. elokuuta 1998 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan perustuvaksi päätökk- seksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta. 2. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15. lokakuuta 1998 sekä alueiden komitea 19. marraskuuta 1998. 3. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 1998. 4. Komissio toimitti Euroopan parlamentin lausunnon perusteella muutetun ehdotuksen päätökseksi 3. joulukuuta 1998. 5. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 21 päivänä joulukuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. II EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotuksen tavoitteena on edistää tietojen ja taitojen Euroopan luomista kehittämällä eurooppalaista koulutusyhteistyön aluetta siten, että edistetään elinikäistä oppimista muo- dollisen koulutusjärjestelmän puitteissa ja sen ulkopuolella, sekä tukea sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistettä- vyyttä. 1. YLEISET HUOMIOT Neuvosto on yhteisessä kannassaan hyväksynyt komission ehdotuksen olennaisen sisällön tehden siihen kuitenkin joitakin tarpeellisiksi katsomiaan muutoksia. 2. ERITYISET HUOMIOT 2. 1 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2. 1. 1 Ohjelman kesto Neuvosto valitsi ohjelman kestoksi seitsemän vuotta. Tämä sattuisi yksiin rahoitusnäkymien ehdotetun seuraavan vaiheen kanssa, ja se antaisi myös paremmat mahdollisuudet seurata hankkeiden kehitystä ja arvioida niitä. 2. 1. 2 Rahoitus (8 artikla) Neuvosto katsoi, että 1 550 miljoonan euron rahoituspuitteet mahdollistaisivat tavoitteiden saavuttamisen seitsemässä vuodessa, mihin kuuluu myös toiminnan laajentaminen uusille aloille, samalla kun otetaan huomioon neuvoston velvolli- suus jakaa käytettävissä olevat varat tasapuolisesti tiukkaa budjettia noudat- taen. 2. 1. 3 Budjettivarojen jakautuminen toimien kesken (Liitteen IV jakso) Neuvosto päätti, että toimeen 1 (Comenius) sidottavien varojen on oltava vähintään 27 prosenttia, toimeen 2 (Erasmus) vähintään 51 prosenttia ja toimeen 3 (Grundtvig) vähintään 7 prosenttia kaikista ohjelmaan käytettävissä C 49/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 olevista määrärahoista ja että toimen 8. 2 mukaisesti kansallisille toimistoille annettavaan rahoitusapuun ja toimen 8. 3 mukaisesti annettavaan tekniseen apuun sidottavat varat saavat olla enintään 4,5 prosenttia ohjelman vuosittai- sista määrärahoista. 2. 1. 4 Komiteamenettelyt (7 artikla) jolla komitean valtuuksia käytetään Neuvosto säilytti komiteamenettelyn, aiheesta riippuen joko hallintokomiteamenettelyä tai neuvoa-antavan komitean menettelyä noudattaen. Ottaen huomioon monen tähän ohjelmaan kuuluvan toiminnon laajuuden ja monitahoisuuden neuvosto katsoi kuitenkin, että menet- telyn II vaihtoehto b sopisi paremmin hallintokomiteamenettelyyn. Yhteisessä kannassa säädetään myös mahdollisuudesta perustaa työryhmiä tiet- tyjä erityiskysymyksiä varten. Lisäksi hallintokomiteamenettelyn mukaisesti komitealle esitettävät ehdotukset toimenpiteiksi on ilmoitettu selvemmin. Yhteisessä kannassa on myös täsmennetty, että yhteistoimien osalta hankkeiden valintaa koskevat komission ehdotukset on käsiteltävä hallintokomiteamenette- lyn mukaisesti. 2. 1. 5 Valintamenettelyt (Liitteen III jakso) Neuvosto suhtautui myönteisesti valintamenettelyjen lukumäärän vähentämi- seen. Keskitettyjen toimien ryhmässä kahden eri menettelyn katsottiin kuitenkin olevan tarpeen, ja tietyissä tapauksissa toiminnan laajuudesta ja luonteesta johtuen on tarpeen säätää kaksivaiheisesta menettelystä. 2. 1. 6 Muut asiat — ohjelman perustaminen (1 artikla) Ilmausta ”eurooppalainen koulutusyhteistyön alue” pidettiin perustamissopi- muksen 126 ja 127 artiklan määräysten perusteella parempana kuin ilmausta ”eurooppalainen koulutusalue”. — Ohjelman tavoitteet (2 artikla) Neuvosto katsoi, että on tärkeää korostaa liikkuvuutta yhtenä ohjelman tavoitteena. — ”Comenius-suunnitelma” (Toimi 1. 1. 3) Suunnitelmia sovelletaan Comenius-toimeen osallistuviin kouluihin (alunpe- rin toimen 1. 1. 2 mukaisesti ”suunnitelma koulujen välistä yhteistyötä varten Euroopassa”). Neuvosto on pyrkinyt huolehtimaan siitä, että nämä suunni- telmat eivät olisi byrokraattisia eikä niistä muodostuisi taakkaa mukana oleville kouluille. — Toimi 3 (Grundtvig) Selvyyden vuoksi alkuperäiset kaksi alatoimea on yhdistetty yhdeksi toi- meksi, joka kattaa kaikki elinikäisen oppimisen eurooppalaisen ulottuvuuden näkökohdat. — Toimi 4 (Lingua), toimi 5 (Minerva: avoin ja etäopiskelu, tieto- ja viestintä- tekniikka koulutuksen alalla) ja toimi 6 (Seuranta- ja innovaatiotoiminta) 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 49/63 Näiden toimien laajuutta ja sisältöä on selvennetty. — Arion-opintokäynnit (Toimi 6. 1. 2 b) Neuvosto katsoi, että tästä toimesta olisi tehtävä hajautettu toimi. 2. 2 Euroopan parlamentin tarkistukset 2. 2. 1 Komission hyväksymät parlamentin tarkistukset Komissio hyväksyi kokonaan, osittain tai olennaisilta osin 34 tarkistusta parla- mentin tekemistä 54 tarkistuksesta. 2. 2. 2 Neuvoston hyväksymät parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi kokonaan, osittain tai olennaisilta osin 25 parlamentin esittämää ja komission hyväksymää tarkistusta. Kyseessä ovat tarkistukset 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 20, 22, 23, 25, 27, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 38, 39, 41 ja 56. 2. 2. 3 Neuvoston hylkäämät parlamentin tarkistukset Komission hylkäämien tarkistusten lisäksi, joista neuvosto ei päässyt vaaditta- vaan yksimielisyyteen, neuvosto ei hyväksynyt seuraavia tarkistuksia seuraavista syistä: — Tarkistus 12 O h j e l m a a n o s a l l i s t u m i s t a v a i k e u t t a v a t t e k i j ä t Neuvosto katsoi, että viitattaessa 5 artiklan 4 kohdassa liikkuvuuden estei- den yhteydessä sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon ei oteta asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaatetta ja että näiden kahden alan nimenomainen mainitseminen muut alat pois sulkien ei olisi suotavaa. — Tarkistus 21 I n n o v a t i i v i s t e n l ä h e s t y m i s t a p o j e n j a m e n e t e l m i e n s i i r t ä m i n e n j a ( 9 a r t i k l a n 3 r a k e n n e r a h a s t o j e n k a u t t a k o h t a ) l e v i t t ä m i n e n Neuvosto katsoi, että yhteisön tulevia välineitä ei ole asianmukaista määri- tellä näin tarkoin. — Tarkistus 30 K o u l u j e n v ä l i s e t k u m p p a n u u d e t ( T o i m i 1 : C o m e n i u s ) Neuvosto ei hyväksynyt viittausta sellaisten koulutushankkeiden toteuttami- seen, joihin liittyy eurooppalainen ulottuvuus, koska tämä on mainittu yleisenä perusteena jo toimen johdantokappaleessa, eikä se myöskään voinut hyväksyä viittausta ”naapurimaiden kieliin”, koska sitä ei ollut määritelty riittävästi. — Tarkistus 34 H a k i j o i d e n t a l o u d e l l i s t a t i l a n n e t t a k o s k e v a p e r u s t e ( T o i m i 2. 2 : o p i s k e l i j o i d e n j a o p e t t a j i e n l i i k k u v u u s ) Neuvosto katsoi, että tätä perustetta ei tarvitse lisätä päätökseen, mutta pani merkille komission aikomuksen huolehtia edelleen siitä, että asia otetaan huomioon ohjelmaa toteutettaessa. C 49/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 2. 1999 — Tarkistus 37 G r u n d t v i g : a i k u i s k o u l u t u s ( T o i m i 3. 2 ) Neuvosto katsoi, että käsite ”demokraattisen kulttuurin rakentamiseen osal- listuminen” oli epäselvä. Nykyisen viittauksen mahdollisuuksien parantami- seen, jotta voitaisiin ”toimia yhteiskunnassa täysimääräisesti ja aktiivisesti”, katsottiin riittävän. — Tarkistus 42 M i n e r v a ( T o i m i 5 ) Neuvoston mukaan ”monikielisen eurooppalaisen koulutelevision perustami- nen” ei sovellu tähän ohjelmaan eikä siihen ole määrärahoja. — Tarkistus 44 Y h t e i s t o i m e t ( T o i m i 7 ) Neuvosto on päättänyt olla mainitsematta ”eurooppalaisia tietokeskuksia”, koska tästä voisi saada sen käsityksen, että suunnitteilla on uusia rakenteita. Sen sijaan neuvosto piti parempana yleisempää mainintaa, jonka mukaan ”edistetään alueellisia ja paikallisia yhteyksiä sekä yhteistoimintaa tähän ohjelmaan ja Leonardo da Vinci- ja nuoriso-ohjelmiin osallistuvien välillä”. — Tarkistus 46 H a n k k e i s i i n o s a l l i s t u m i s e n h e l p o t t a m i n e n ( L i i t t e e n I I I j a k s o : v a l i n t a m e n e t t e l y t : j o h d a n t o v i r k e ) Tällaista lisäystä liitteessä olevan valintamenettelyjä koskevan III jakson johdantoon ei neuvostossa katsottu asianmukaiseksi, koska sitä pidettiin itsestään selvänä. — Tarkistus 58 T ä y d e n t ä v ä t t o i m e t ( T o i m i 8 ) Tarkistusta Ortelius-tietokannan siirtämisestä toimesta 8 toimeen 6 ei hyväk- sytty, koska neuvoston mukaan tämän tietokannan nimenomainen mainitse- minen on tarpeetonta ja epäasianmukaista kummassakin toimessa. III JOHTOPÄÄTÖKSET Neuvosto katsoo, että sen yhteinen kanta on tasapainoinen teksti, jossa on otettu huomioon tarve kehittää koulutusyhteistyötä yhteisön tasolla. Tekstissä ovat mukana jo saavutetut myönteiset tulokset, ja siinä luodaan innovatiivisilla toimenpiteillä mahdollisuus vastata tulevaisuuden uusiin haasteisiin