title: Komission määräaikaiskertomus Liettuan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa

eurovoc_concepts:
EU relations
Lithuania
accession to the European Union
economic situation
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, KOM(1998) 706 lopullinen 17. 12. 1998 KOMISSION MÄÄRÄAIKAISKERTOMUS LIETTUAN EDISTYMISESTÄ EUROOPAN UNIONIIN LIITTYMISEN VALMISTELUISSA Sisältö A. a) b) B. 1. 1. 1 1. 2 1. 3 2. 2. 1 2. 2 Johdanto Esipuhe Määräaikaiskertomuksen taustaa Euroopan unionin ja Liettuan suhteet Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys Jäsenyyden arviointiperusteet Poliittiset arviointiperusteet Demokratia ja laillisuusperiaate Parlamentti Toimeenpanovalta Tuomiovalta Korruption vastaiset toimenpiteet Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu Yleisarvio Taloudelliset arviointiperusteet Johdanto Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen Talouden kehitys Rakenneuudistukset 2. 3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi Toimiva markkinatalous Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Yleisarvio Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet Rajattomat sisämarkkinat Yleinen toimintaympäristö Neljä vapautta Kilpailu Innovaatiot Tietoyhteiskunta Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Televiestintä Audiovisuaalinen ala Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- j a rahaliitto Verotus Tilastointi Politiikat eri aloilla , 2. 4 3. 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 Teollisuus Maatalous Kalastus Energia Liikenne Pienet ja keskisuuret yritykset Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Aluepolitiikka ja koheesio Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Kuluttajansuoja 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat 3. 8 3. 6 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Kehitysyhteistyö Tulli Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka Varainhoitokysymykset Varainhoidon valvonta 3. 9 3. 10 Yleisarvio 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä C. Päätelmät D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta 1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus 2. Kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön käyttöön ottamiseksi Liitte Tilastot A. JOHDANTO a) Esipuhe Agenda 2000 -asiakirjassa komissio ilmoitti antavansa säännöllisin väliajoin kertomuksen Eurooppa-neuvostolle edistymisestä jäsenyysvalmisteluissa. Lisäksi se ilmoitti antavansa ensimmäisen kertomuksen vuoden 1998 lopussa. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Itä-Euroopan hakijamaan kunkin Keski- ja "Komissio laatii vuoden 1998 lopusta lähtien kustakin valtiosta neuvostolle säännöllisesti kertomukset siitä, miten kukin Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltio on edistynyt liittymisvalmisteluissaan Kööpenhaminan liittymiskriteerien perusteella arvioiden, erityisesti unionin säännöstön siirtämisessä osaksi lainsäädäntöään; kertomuksiin liitetään tarvittaessa suosituksia kahdenvälisten hallitustenvälisten konferenssien aloittamiseksi. Ennen kyseisiä kertomuksia ja säännöstön omaksumisen edistymistä käsitellään kunkin hakijavaltion kanssa Eurooppa-sopimuksella perustetuissa elimissä. Komission kertomusten perusteella neuvostossa tehdään tarvittavat päätökset liittymisneuvottelujen kulusta ja niiden ulottamisesta muihin hakijoihin. Komissio -asiakirjassa käytetyn menetelmän soveltamista arvioidessaan jatkaa Agenda 2000 hakijavaltioiden kykyä täyttää taloudelliset kriteerit ja huolehtia liittymisestä johtuvista velvoitteista. liittymistä valmistelevien kumppanuuksien toteuttamista Komission on noudatettava dynaamista lähestymistapaa arvioidessaan hakijavaltioiden edistymistä neuvostolle säännöllisesti esittämissään kertomuksissa. " Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannatti näitä päätelmiä todeten, että "Unionin tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa laajentumisprosessia Luxemburgin Eurooppa- neuvoston päätelmissä tarkoitettujen maiden osalta, jolloin ne voivat edelleen aktiivisesti edistää ehdokkuuttaan ja edetä kohti jäsenyysvelvoitteiden vastaanottamista, mukaan lukien Kööpenhaminan kriteerien täyttäminen. Jokaista ehdokasmaata arvioidaan samoin kriteerein, ja ne etenevät ehdokkuudessaan omaa tahtiaan valmiustasonsa mukaan. Paljon riippuu siitä, mitä ehdokasmaat itse tekevät täyttääkseen kriteerit. Kaikki hyötyvät siitä, että niiden suhteet EU:hun ovat lujittuneet muun muassa poliittisen vuoropuhelun ja kullekin maalle erikseen sovitettujen, jäsenyyteen valmistautumista tukevien strategioiden avulla. " Näissä Eurooppa-neuvoston päätelmissä annettujen ohjeiden mukaisesti Liettuan edistymisestä annetussa kertomuksessa noudatetaan samaa rakennetta kuin komission lausunnossa. Siinä - kuvataan erityisesti Eurooppa-sopimukseen perustuvia Liettuan ja unionin suhteita, - tarkastellaan tilannetta Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten edellytysten osalta (demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), - arvioidaan Liettuan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston määrittelemien taloudellisten edellytysten osalta (toimiva markkinatalous, kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa), - arvioidaan Liettuan valmiutta omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet eli yhteisön säännöstö, sellaisena kuin se on perussopimuksissa, johdetussa oikeudessa ja unionin politiikoissa. Kertomuksessa käsitellään myös oikeuslaitoksen ja hallinnon valmiuksia Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Se korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteitaan sen varmistamiseksi, että ne pystyvät toteuttamaan yhteisön politiikkoja moitteettomasti jäseniksi tultuaan. lähestymistavalla varmistetaan kaikkien hakijamaiden Tällä tasavertainen kohtelu. Kertomuksessa otetaan huomioon komission lausunnon julkistamisen jälkeinen kehitys. Siinä selvitetään, onko komission lausunnossa mainitut uudistukset toteutettuja tarkastellaan uusia, myös liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisiin tavoitteisiin suoranaisesti liittyviä aloitteita. Kertomuksessa on erillinen jakso, jossa tarkastellaan, missä määrin Liettua on saavuttanut liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä asetettuja lyhyen aikavälin tavoitteita. Kun edistymisen arviointi poliittisten ja yhteisön säännöstöön liittyvien edellytysten saavuttamisessa keskittyy siihen, mitä on saatu aikaan komission lausunnon julkistamisen jälkeen, talouden arviointi perustuu pitempiaikaiseen arvioon Liettuan talouden tilanteesta. Yhteisön säännöstön omaksumisen osalta edistymistä on arvioitu annetun lainsäädännön eikä niinkään joko valmistelun eri vaiheissa tai parlamentin hyväksyttävänä olevan lainsäädännön perusteella. Ainoastaan näin on voitu objektiivisesti mitata ja verrata jäsenyysvalmistelujen edistymistä käytännössä. Kertomus perustuu useisiin tietolähteisiin. Hakijamaita pyydettiin toimittamaan tietoja komission lausunnon julkistamisen jälkeen jäsenyysvalmisteluissa tapahtuneesta kehityksestä. tietolähteitä olivat hakijamaiden Eurooppa-sopimuksen yhteydessä pidetyissä Muita kokouksissa ilmoittamat tiedot, yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevat kansalliset ohjelmat ja yhteisön säännöstön analyyttisen tarkastelun yhteydessä saadut tiedot. Komission lausuntojen perusteella neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan parlamentin komission lausunnoista antamat mietinnöt ja päätöslauselmat 'sekä erityisesti F. Kristoffersenin Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi laatima mietintö otettiin huomioon kertomusten valmistelussa. Komissio käytti myös jäsenvaltioiden tekemiä arviointeja, varsinkin jäsenyyden poliittisten edellytysten osalta, ja useiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja kansainvälisten rahoituslaitosten sekä kansalaisjärjestöjen (valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiasta antamia tietoja määräaikaiskertomusten valmistelussa. b) Euroopan unionin ja Liettuan suhteet Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia Euroopan parlamentin asiakirja 224. 339 Mietintö komission tiedonannosta "Agenda 2000" (Esittelijät: 1 A. Ooslander ja E. Baron Crespo; yhteisesittclijät: M. Aclvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffcrsen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Raymond, R. Spéciale, J. Wiersma, J. W. Bertens). ja hakijavaltion Itä-Euroopan kymmenen Keski- Liittymisprosessi käynnistettiin virallisesti 30. maaliskuuta 1998 Euroopan unionin 15 jäsenvaltion, ja Kyproksen ulkoasiainministerien kokouksella. Ennen kokousta oli hyväksytty maakohtaiset liittymistä valmistelevat kumppanuudet (liittymiskumppanuudet), joilla tuetaan hakijamaita niiden valmistautuessa unionin jäsenyyteen. Liittymiskumppanuuksissa on määrätty tulevan työn tavoitteet ja Euroopan unionilta saatavissa oleva rahoitustuki. Liettua esitteli maaliskuussa 1998 ensimmäisen laitoksen kansallisesta ohjelmastaan yhteisön säännöstön käyttöön ottamiseksi toimet liittymiskumppanuudessa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisön säännöstön analyyttinen tarkastelu (ns. screening) aloitettiin 3. huhtikuuta 1998. Liittymistä valmistelevaa tukea lisätään merkittävästi. Phare-ohjelman ohella se tulee sisältämään vuodesta 2000 maataloustuen ja rakennepoliittisen välineen, jossa tavoitteena ovat samanlaiset toimenpiteet kuin koheesiorahastossa ympäristön ja liikenteen alalla. Phare-ohjelmassa keskitytään toimielinten vahvistamiseen ja muihin aloihin kohdistuviin investointeihin. yksityiskohtaisemmin tarvittavat (NPAA), esitetään jossa Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys Euroopan unionin ja Liettuan välinen Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1. päivä helmikuuta 1998 soveltanut Eurooppa-sopimusta asianmukaisesti ja vaikuttanut siihen, että yhteiset toimielimet toimivat hyvin. päätyttyä. Liettua on ratifiointimenettelyjen Assosiaationeuvoston ensimmäinen kokous pidettiin 23. päivä helmikuuta 1998 ja assosiaatiokomitean 25. päivä kesäkuuta 1998. Eurooppa-sopimuksen voimaantulon jälkeen on pidetty seitsemän alakomitean kokoukset. Komission lausunnon julkistamisen jälkeen parlamentaarinen sekavaliokunta, joka koostuu sekä Euroopan parlamentin että Liettuan parlamentin jäsenistä, on kokoontunut kaksi kertaa, tammikuussa ja syyskuussa 1998. Liettuan ja Euroopan unionin välisen kai pan osuus maan kokonaiskaupasta kasvaa jatkuvasti. Vuoden 1998 tammi-toukokuun aikana Liettuan vienti Euroopan unioniin oli 33 prosenttia kokonaisviennistä (Saksa 12 prosenttia, Yhdistynyt kuningaskunta 3,6 prosenttia ja Tanska 3,3 prosenttia). Tuonti Euroopan unionista oli 44 prosenttia (Saksa 16,9 prosenttia, Italia 3,8 prosenttia ja Tanska 3,7 prosenttia). sopimuksen Eurooppa-sopimuksen mukauttamispöytäkirja, joka kattaa erityisesti jalostamattomat ja jalostetut maataloustuotteet ja jossa otettiin huomioon Uruquayn kierroksen lopputulokset sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin. täytäntöönpanossa allekirjoitettu on Euroopan unionin ja Liettuan suhteissa ei ole kaupan ongelmia. Uusi pöytäkirja, johon sisältyy tekstiilejä koskeva vapaakauppajärjestely, on parafoitu. Lisäpöytäkirjaa on sovellettu väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 1998 kunnes viralliset menettelyt on saatu päätökseen. Vuoden 1998 Phare-ohjelma muodostuu liittymiskumppanuuden tavoitteisiin perustuvasta maaohjelmasta (32 miljoonaa ecua), josta rahoitetaan erityisesti Liettuan hallinnon valmiuden vahvistamista, ympäristö-, liikenne- ja energiahankkeita sekä Liettuan osallistumista yhteisön ohjelmiin ja Tempus-ohjelmaan. Neljä miljoonaa ecua on lisäksi myönnetty rajat ylittävää yhteistyöohj elmaa varten. Phare-ohjelman niin kutsutun catch-up -välineen eli tasaimen2 yhteydessä myönnetään yhteisön rahoitusta hankkeisiin, jotka koskevat rahoitusalan uudistamista ja lahjonnan vastaisia toimenpiteitä. Liettua osallistuu Phare-ohjelman useita maita kattaviin horisontaalisiin ohjelmiin kuten tullia, ympäristöä, tilastoja, hallinnon uudistamista ja TAIEX:ia koskeviin ohjelmiin ja saa niistä etuja. B. 1. Jäsenyyden arviointiperusteet Poliittiset arviointiperusteet Johdanto Vuonna 1997 annetussa komission lausunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi todettiin seuraavaa: "Liettualla on laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on Ponnisteluja oikeusjärjestelmän tehostamiseksi on jatkettava. " toiminnan parantamiseksi ja korruption torjunnan Viimeaikainen yleinen kehitys Joulukuussa 1997 ja tammikuussa 1998 pidetyissä presidentinvaaleissa valittiin maalle uusi presidentti, Valdas Adamkus, joka astui virkaan 26. helmikuuta 1998. Vallanvaihto tapahtui ongelmitta ja lainmukaisesti. Hallituksessa tehtiin vähäisiä henkilövaihdoksia maaliskuussa liittymistä Euroopan unioniin ensisijaisena poliittisena 1998. Hallitus pitää Liettuan tavoitteena. 1. 1 Demokratia ja laillistiusperiaate Parlamentti Liettuan parlamentin (Seimas) toiminta on jatkunut toimivaltuuksia kunnioitetaan ja oppositio osallistuu sen toimintaan täysipainoisesti. tyydyttävissä olosuhteissa. Sen Euroopan unionin Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle myöntämä erityinen rahoitustuki sellaisia hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja tietyillä aloilla. Syyskuussa 1997 perustettiin Eurooppa-asiain valiokunta parlamenttiin. Toimeenpanovalta Toimeenpanovallan toiminta jatkuu tyydyttävissä olosuhteissa. Presidentinvaalit olivat vapaat ja oikeudenmukaiset. Liettua jatkaa edelleen julkisen hallinnon uudistamista, mutta on todettava, että parlamentti ei ole vielä hyväksynyt uutta julkishallintoa koskevaa lakia, jolla pyritään takaamaan virkamiesten riippumattomuus sekä parantamaan hallintokoneiston pätevyyttä ja tehokkuutta. Tässä suhteessa tarvitaan kuitenkin edelleen lisäponnisteluja. Erityisiä ponnisteluja on tehty poliisivoimien uudistamiseksi. Poliisilla on kuitenkin edelleen ongelmia soveltuvan henkilöstön hankinnassa ja koulutuksessa sekä pätevien poliisien pitämisessä palveluksessaan. Tuomiovalta Komission lausunnossa ilmaistiin huoli tuomioistuinkäsittelyjen liiallisesta kestosta, joka johtui lähinnä koulutetun henkilöstön puutteesta ja hallinnollisista ongelmista. Liettuan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, mutta toimien tehokkuus jää vielä nähtäväksi. • Tuomareiden määrä on lisääntynyt 518:aan, mutta 101 virkaa on kuitenkin vielä avoinna. • Oikeusministeriöön on perustettu erityiskoulutusosasto sekä riippumaton Liettuan tuomareiden koulutuskeskus on myös perustettu, jotta ratkaistaisiin alan riittämättömän koulutuksen ongelma. • Tuomioistuimia koskevaa lainsäädäntöä on muutettu ulosottoviranomaisten työn uudelleenjärjestämiseksi sekä toiminnan tehostamiseksi. • Liettuaan on perustettu nelijakoinen oikeusjärjestelmä korkeimman oikeuden työmäärän vähentämiseksi, mutta organisaatiomuutokset ovat kuitenkin saattaneet jopa pidentää lainsäädäntöön äskettäin tuomioistuinkäsittelyjen kestoa. Tuomioistuimia koskevaan tehdyillä muutoksilla on luotu oikeusministeriöön erityinen tuomioistuimista vastaava osasto. Yksi sen päätehtävistä on tuomioistuinten työn hallinto. • Tuomioistuinkäsittelyjen kestosta on aiheutunut ongelmia erityisesti liike-elämää puutteelliseen koskevissa soveltamiseen. Kaupallisten ratkaisemisen nopeuttamiseksi on perustettu välitystuomioistuimia, ja kaupallisten asiain tuomioistuin lakkautettiin 1. syyskuuta 1998. johtanut konkurssilainsäädännön asioissa. Tämä on riitojen • Tutkinta- ja oikeusviranomaisten säännöstenvastaisista toimista aiheutuviin vahinkoihin sovellettavia oikeuskeinoja koskeva laki hyväksyttiin 1. marraskuuta 1997. Lisäksi on todettava, että parlamentti ei ole hyväksynyt lakia hallintotuomioistuimista. Korruption vastaiset toimenpiteet Komission lausunnossa suositeltiin korruption vastustamisen tehostamista. Laki julkisten ja yksityisten etujen yhteensopivuudesta julkishallinnossa tuli voimaan 2. päivä heinäkuuta 1997. Sen tarkoituksena on varmistaa päätösten puolueettomuus ja estää korruption esiintyminen ja leviäminen julkishallinnossa. Vuonna 1997 perustettu erityinen korruption torjuntaa käsittelevä komitea on tutkinut tapauksia, joissa virkamiehet ovat käyttäneet virka-asemaansa väärin. Marraskuussa 1997 parlamentti hyväksyi lain poliittisten talous- kampanjoiden ja rahoitusrikosten vastaisista järjestäytyneen tasaimen3yhteydessä toimenpiteistä. Phare-ohjelman niin kutsutun catch-up-välineen eli annetaan yhteisön apua, jotta voitaisiin suunnitella kattava korruption vähentämistä ja kitkemistä koskeva kansallinen politiikka. rahoituksesta. Huhtikuussa 1998 hallitus antoi asetuksen korruption rikollisuuden sekä ja työtä edessä. Vaikka korruption Korruption vastaisessa toiminnassa on vielä paljon kitkeminen on yksi Liettuan hallituksen keskeisimmistä tavoitteista, aika näyttää, ovatko tähän mennessä toteutetut toimet riittäviä. 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Vaikka Liettua on jo ratifioinut eurooppalaisen yleissopimuksen perusvapauksien suojaamiseksi koskevaa pöytäkirjaa 6 ei vielä ole ratifioitu. ihmisoikeuksien ja ja useimmat sen pöytäkirjoista, kuolemanrangaistusta Seimas valtuutti yksimielisesti 16. syyskuuta 1998 kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ratifioinnin. Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta ei vielä ole ratifioitu. Euroopan sosiaalinen peruskirja allekirjoitettiin 8. syyskuuta 1997. Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Liettua on toteuttanut toimenpiteitä komission lausunnossa mainittujen, seuraavia seikkoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi: • Kuolemanrangaistus on yhä olemassa, vaikka tosiasiallisesti sen soveltaminen on pyytänyt parlamentin keskeytetty vuodesta Joukko jäseniä 1996. on 3 EU:n Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle antama erityinen rahoitustuki sellaisia hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja tietyillä aloilla. perustuslakituomioistuimelta päätöstä siitä, onko kuolemanrangaistus perustuslain mukainen. Komission lausunnossa mainittiin käytännöstä, jossa vakavasta lain rikkomisesta epäiltyä voidaan pitää pidätettynä jopa kaksi kuukautta. Tätä käytäntöä ei enää ole sovellettu 30. kesäkuuta 1997 jälkeen. Sen on korvannut uusi rikollisuuden ehkäisemistä koskeva laki, jossa säädetään pidättämisen menettelyistä ja perusteista. Uudessa laissa on säädetty takeista olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti, sillä pidättämiseen vaaditaan oikeuden määräys. Joidenkin raporttien mukaan tällaisissa määräyksissä edellytetty oikeudenkäyntiä edeltävän pidätysajan kesto voi yhä ulottua yhdestä kolmeen vuoteen. Eräitä henkilöitä pidetään yhä pidätettynä sen jälkeen, kun laillinen pidätysaika on kulunut loppuun. Tilanteen odotetaan parantuvan lakiin oikeudenkäynnistä rikosasioissa äskettäin tehdyn muutoksen ansiosta, jossa säädetään 18 kuukauden enimmäisaika oikeudenkäyntiä edeltävälle pidätysajalle esitutkinnan aikana. Pätevien juristien määrä on noussut 627:een. Määrä ei ole kuitenkaan vielä riittävä takaamaan jokaiselle henkilölle oikeutta oikeusapuun perustuslain mukaisesti. Lain mukaan valtion on rikosasioissa osoitettava ja kustannettava asianajaja niille, joilla ei itse ole varaa maksaa asianajajan palkkiota. Valtion korvaus on kuitenkin niin alhainen, että asianajajat eivät usein tee työtään kunnolla. Liettuan viranomaiset ovat hyväksyneet säännökset, joiden mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille sallitaan mahdollisuus omistaa muuta kuin maatalouskäyttöön tarkoitettua maata. Nämä säännökset tulevat voimaan vuonna 1999. • Yksityiselämän kunnioittamisesta on nyt selkeät säännökset heinäkuussa 1997 annetussa rikollisuuden ehkäisemistä koskevassa laissa. Tämä laki on oikeusperustana oikeudelle yksityisyyteen, koska postin, puhelimen ym. viestinten tarkkailuun vaaditaan tuomarin ennakolta antama lupa. Hallinnossa on tapahtunut jonkin verran kehitystä. Huhtikuussa 1998 vankiloista vastaava osasto siirrettiin sisäasiainministeriön alaisuudesta oikeusministeriön alaisuuteen, jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaisempi lähestymistapa vankilauudistuksiin. Lisäksi laaditaan keskinäisen avunannon koulutusohjelmia. Kaunasissa on tänä vuonna avattu nuoriso vankila. Vankiloiden olosuhteet ovat yhä heikot erityisesti niiden liian suuren vankimäärän takia. YK:n lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukainen uusi lasten oikeuksien suojelua koskeva laki hyväksyttiin 24. maaliskunta 1998. Siinä säädetään myös lasten oikeuksien asiamiehestä, joka raportoi toimistaan suoraan Seimasille. Vilnan piirioikeus on päättänyt aloittaa oikeudenkäynnin kansanmurhasta syytettyä Aleksandras Lileikistä vastaan. Tuomioistuinkäsittely alkoi syyskuussa 1998. Liettuassa on tähän mennessä 22 tapauksessa mitätöity laittomat rehabilitointitoimenpiteet, joita toteutettiin rikoksista ihmiskuntaa vastaan epäiltyjen osalta. Pakolaisia koskeva Yhdistyneiden kansakuntien Geneven yleissopimus ja New Yorkin lailla pöytäkirja pantiin Liettuassa täytäntöön pakolaisten oikeusasemaa koskevalla 10 heinäkuussa 1997. Turvapaikkojen myöntäminen on aloitettu. Turvapaikanhakijat, joiden hakemus hylätään, voivat valittaa ensin pakolaisasiain neuvostoon ja sen jälkeen liittyvät asiat eivät tuomioistuimeen. Tietyt kuitenkaan ole asianomaisten kansainvälisten yleissopimusten mukaisia. laissa säädetyt hyväksymismenettelyyn Pabradessa sijaitsevan ulkomaalaisten rekisteröintikeskuksen tilanne antaa aihetta huoleen. Keskuksen olosuhteiden kerrotaan olevan erittäin huonot. Keskuksessa olevien maahanmuuttajien määrä on kuitenkin vähentynyt kansainvälisen yhteisön rahoittamien paluuohjelmien ansiosta. Phare-ohjelmasta rahoitetaan eräitä rakenteellisia parannuksia. Liettuan viranomaisilta edellytetään kuitenkin lisäponnisteluja. Huomattakoon myös, että kansalaisjärjestöjen (valtiosta riippumattomien järjestöjen) ala on kasvussa, mutta se ei ole vielä kovin vahva osaksi siitä syystä, että suurella yleisöllä ei ole riittävästi tietoa kansalaisjärjestöjen tehtävästä yhteiskunnassa. Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia kunnioitetaan maassa edelleen. Ammattiliitoista on tulossa aktiivisempia ja niillä alkaa olla vaikutusta julkisten politiikkojen suunnittelussa. Vuonna 1998 noin 15 prosenttia rekisteröitynyt ammattiliittojen jäseniksi. työntekijöistä oli Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu Aiheesta ei ole uutta kerrottavaa komission viimevuotiseen lausuntoon verrattuna. Liettuan kahdella tärkeimmällä vähemmistöyhteisöllä, puolalaisilla ja venäläisillä, on vähäisestä lukumäärästään huolimatta vakiintuneet oikeudet (esimerkiksi koulutuksen ja kielen suhteen), jotka eivät ole muuttuneet viime vuodesta. 1. 3 Yleisarvio Liettuassa tapahtunut kehitys vahvistaa komission lausunnon päätelmät, että Liettua täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. Liettuan on tehostettava korruption vastaista toimintaa ja jatkettava oikeuslaitoksen uudistamista. 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1 Johdanto Vuonna 1997 antamassaan lausunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi komissio totesi lopuksi seuraavaa: "Liettua on edistynyt merkittävästi markkinatalouden luomisessa"; sillä "olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä". 11 Tarkastellessaan lausunnon antamisen jälkeen tapahtunutta Liettuan talouden kehitystä komission lähestymistapa perustui Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan unionin jäsenyys edellyttää • toimivaa markkinataloutta • kykyä selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. Jäljempänä olevassa analyysissa komissio on noudattanut menetelmää. lausunnossa sovellettua 2. 2 Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen parantunut taloudellinen kehitys on jatkunut todettu myönteinen on jatkumisen myötä. Viranomaiset ovat alkaneet Liettuan taloudellinen tilanne on parantunut edelleen vuoden 1997 puolivälin jälkeen. Jo ja vahvistunut. lausunnossa ja Makrotalouden vakaus valuuttakomiteajärjestelmän toteuttaa luopumiseksi ja kiinteään valuuttajärjestelmään strategiaa valuuttakomiteajärjestelmästä siirtymiseksi. Rakenneuudistukset ovat edenneet. Rahoituslaitosten ja muiden yritysten nopeutettuun yksityistämiseen tähtäävät suunnitelmat tuottavat tulosta, tosin odotettua hitaammin. Vaihtotaseen heikkenemisestä huolimatta Liettuan parantunut taloudellinen tilanne houkuttelee yhä enemmän ulkomaisia suoria sijoituksia, jotka auttavat vaihtotaseen alijäämän kattamisessa. Kansainvälisen valuuttarahaston kolmivuotinen laajennettu rahoitustuki (Extended Fund Facility) saatiin onnistuneesti päätökseen. finanssipolitiikan varovaisen Talouden kehitys Vuoden 1997 talouskasvu oli 5,7 prosenttia määrällisesti laskettuna. Talouden nopea ja kiihtyvä kasvuvauhti jatkui vuonna 1998 ja BKT:n kasvuksi vuoden alkupuoliskolla arvioidaan 7 prosenttia. Talouden elpymistä vuonna 1997 vauhdittivat eniten sekä maatalous että palveluelinkeinot. Toisaalta teollisuustuotanto kasvoi vain 0,7 prosenttia ja sen osuus kokonaisbruttoarvonlisästä laski lähes kaksi prosenttiyksikköä 24 prosenttiin. Kaivos-, louhinta- ja teollisuustuotanto on kuitenkin piristymässä, sillä se nousi 5 prosenttia vuonna 1997 ja vuosikasvu oli 8,8 prosenttia vuoden 1998 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana. Vuonna 1995 alkanut talouden elpyminen perustuu enimmäkseen kotimaiseen kysyntään, erityisesti kulutukseen. Investoinnit kasvoivat nopeasti, vaikkakin hitaammin kuin nimellinen BKT, mistä syystä investointien osuus BKT:sta aleni 22 prosenttiin. Elpymisen ansiosta työttömyys laski, mutta alueellisissa työttömyysluvuissa oli edelleen huomattavia eroja. Kokonaistyöllisyys pysyi lähes muuttumattomana, mutta julkisen sektorin osuus työllisyydestä aleni edelleen samoin kuin ensimmäisen kerran maataloudessa työskentelevien osuus, mikä merkitsi käännettä aikaisempaan suuntaukseen. Vuonna 1997 nimellispalkkojen keskimääräinen nousu kansantaloudessa oli lähes 25 prosenttia. Hitaamman inflaation ansiosta palkkojen reaalikasvu nousi jyrkästi ja oli lähes 13 prosenttia. Tämän seurauksena kotitalouksien kulutus kasvoi huomattavasti. Julkisella sektorilla palkkojen nousu oli samanlainen. Eniten nousivat terveydenhoito- ja opetusalan 12 palkat. Palkkojen nousu on jatkunut vuonna 1998, mutta julkisella sektorilla nousu on hieman laantunut. Inflaatio on hidastunut edelleen. Inflaation keskimääräinen vuosivauhti hidastui 24,6 prosentista vuonna 1996 8,9 prosenttiin vuonna 1997. Tämä on huomattava saavutus, kun otetaan erityisesti huomioon välillisten verojen korotukset sekä energia-, lämmitys- ja teleliikennemaksujen muutokset. Vuotuinen inflaatio on hidastunut edelleen vuonna 1998. Tähän ovat vaikuttaneet dollarin, johon liti on sidottu, vahvistuminen ja öljyn hinnan lasku. Liettua: Talouskehitys 1994 199S 1996 1997 1998 uutin tiato -9. 8 3. 3 4. 7 5. 7 7. 3 Ummi-ke»akuu Reaalisen B K Tn kasvu Inflaatioasle vuosikeskiarvomuutos 12 kk:n muulos (joulukuu-joulukuu) TyOtlOmyysaste vuoden lopussa I L On maaritelman mukainen rekisterOity % % % % % 72. 2 45. 1 39. 6 35. 7 24. 6 13. 1 17. 4 3. 5 17. 1 6. 3 16. 4 6. 4 JulkisyhteisOjen latousarrion lasapaino osuus BKFsta, X -1. 8 -2. 7 Vaihtolase Ulkomaanvelka osuus BKT:sla. % mrd. ecua -2. 1 0. 0 -10. 2 -0. 5 •9. 2 -0. 6 velka suhleessa vientiin ulkomainen bruttovelka ' % mrd. ecua Liettuaan suuntautuval ulkomaiset suorat investoinnit nettovirta EJKP:n mukaan maksulase osuus BKT. sti, % milj. ecua 20 0. 4 1. 4 26 25 0. 6 0. 9 55 29 0. 9 1. 0 120 Lähde: Komission yksiköt, kansalliset tähteet, EJKP I Kovan imtoulan m**i*nmn Icuaradan ft pflfvafcfan t—nw»H tVuffokV** pmmnilmn» 8. 8 8. 4 14. 1 5. 6 -0. 5 -10. 3 -0. 9 27 1. 2 3. 4 313 5. 9 3. 6 Ummi-syyskuu syys-syyskuu 5. 6 syyskuu -0. 6 tammi-tesakuu 1. 4 heinakuu 187 Umnu-kesakuu on jota tarvitaan varovaista toteuttanut finanssipolitiikkaa, vakaan Liettua valuuttakomiteajärjestelmän säilyttämiseksi. Vuoden 1996 lievän heikentymisen jälkeen julkinen talous kehittyi odotettua paremmin vuonna 1997, jolloin julkisen talouden alijäämä laski arviolta 0,5 prosenttiin BKT:sta. Verotulot kasvoivat suhteessa BKT:hen ja aiempi negatiivinen suuntaus kääntyi päinvastaiseksi. Ensimmäisen kerran itsenäistymisen jälkeen ei turvauduttu menojen leikkauksiin. Vuoden 1998 talousarvion toteuttamista tiukennetaan ja alijäämän arvioidaan jäävän tavoitetta pienemmäksi (1,6% BKT:sta). Viranomaiset ovat lisäksi päättäneet aikaistaa tasapainoisen budjetin laatimista yhdellä vuodella (vuoteen 1999). Lisäksi osa yksityistämisestä saaduista varoista ohjataan säästöjen korvausrahastoon, jota käytetään 1990-luvun alussa kotitalouksille aiheutuneiden tappioiden korvaamiseen. Valtiovarainministeriö ja Liettuan keskuspankki ovat laatineet suuntaviivat, tämän prosessin aiheuttamat häiriöt makrotalouden joiden vakaudessa. tarkoituksena on välttää taloudellisten Vaihtotaseen alijäämä supistui hieman vuonna 1996, mutta kasvoi jälleen vuonna 1997 10,3 tulonsiirrot ulkomailta kattoivat vain osaksi prosenttiin BKT:sta, koska suuremmat tavarakaupan kasvaneen vajeen ja kasvavat nettomääräiset pääomankorvaukset ulkomaille. Tavaroiden tuonti kasvoi noin 24 prosenttia. Viennin kasvu (lähes 23 %) jatkui erittäin vahvana toisena vuonna peräkkäin. Viennin kasvu keskittyi jalostettuihin mineraalituotteisiin, tekstiileihin, koneisiin ja ajoneuvoihin. Tuonti kasvoi eniten ajoneuvojen, koneiden, tuotteiden osalta. Kasvava ulkoinen mineraalipolttoaineiden teollisuuden ja kemian 13 epätasapaino on toistaiseksi voitu helposti rahoittaa, sillä rahoituskorot ovat muuttuneet edullisemmiksi. Kestävä makrotalouden vakaus ja rakenneuudistusten nopeutuminen ovat kasvattaneet ulkomaisia suoria nettosijoituksia. Sijoitukset kaksinkertaistuivat toisena vuonna peräkkäin ja niiden osuus oli arviolta 3,4 prosenttia BKT:sta. Tämän johdosta ulkomaisen velan osuus BKT:sta on laskenut vaihtotaseen heikkenemisestä huolimatta. Tämä myönteinen suuntaus jatkui vuoden 1998 alkupuolella. Liettuan Telecomin myynti heinäkuussa, juuri ennen Venäjän talouskriisin alkamista, nosti valuuttavarannon yli 1,4 miljardiin ecuun ja vahvisti siten valuuttakomitean mahdollisuuksia selviytyä litiin kohdistuvista lyhytaikaisista paineista. Liettuan keskuspankki on alkanut toteuttaa järjestelmällisesti ja varovaisesti strategiaa valuuttakomiteajärjestelmästä luopumiseksi vähitellen. Liettuan keskuspankki otti käyttöön laajemman valikoiman rahapoliittisia instrumentteja vuonna 1997, mutta niiden käyttö on ollut melko vähäistä, mikä olikin pankin tarkoitus. Yön yli -lainajärjestely otettiin käyttöön kesäkuussa 1998. Vuoden 1996 pankkikriisin jälkeen luottamus on palautunut vähitellen vuodesta 1997 alkaen ja pankkitoiminta on laajentunut nopeasti. Lavea raha ja talletuskanta ovat kasvaneet reaalisesti kaksinumeroisella luvulla vuosien 1995 ja 1996 negatiivisen kasvun jälkeen. Pankkisektorin myöntämien lainojen reaaliarvo on myös kasvanut nopeasti vuoden 1997 puolivälin johdosta. Luottoehdot ovat helpottuneet talouden elpymisen vahvistuessa. Talletusten ja lainojen nimelliskorot, valtion velkasitoumusten keskimääräiset vuosikorot litimääräisten rahoitusinstrumenttien preemiot laskivat vuoden 1997 jälkipuolelle asti. jälkeen pääasiassa ulkomaisten valuuttalainojen jyrkän kasvun ja Venäjän kriisin alustava vaikutus on ollut suhteellisen vähäinen. Erityisesti pankkisektorin välittömät riskit ovat vähäiset. EU:n ja Liettuan välisen integraation lisääntymisestä huolimatta Venäjä on edelleen Liettuan tärkein kauppakumppani, sillä sen osuus oli yli 20 prosenttia viennistä vuoden 1998 viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Venäjän kriisi voi näin ollen heikentää kauppatasetta ja hidastaa Venäjälle vievien teollisuudenalojen kasvua. Vaikka vientiyritysten saattaa vaikuttaa kielteisesti liikepankkien luottokantaan, niiden vara;»to riittänee hyvin kyseisen tilanteen varalta. Venäjän kriisin synnyttämä epävarmuus voi myös heijastua rahoitusmarkkinoille, mistä osoituksena on valtion velkasitoumusten korkojen jyrkkä nousu viime aikoina, ja se voi heikentää sijoittajien kiinnostusta yksityistämistä kohtaan. rahoitustilanteen heikentyminen Rakenneuudistukset Nykyisen hallituksen tavoitteena on alusta lähtien ollut laajentaa yksityistämisen kattavuutta ja nopeuttaa yksityistämisvauhtia. Vuonna 1997 valtio aikoi myydä enemmistöosuuden 89 yrityksessä ja jäljellä olevan vähemmistöosuuden 741 yrityksessä. Lisäksi nopeutetun yksityistämisen kohteena oli 14 strategisesti merkittävää yritystä. Vuoden aikana myytiin 272 yritystä, ja myyntituotto oli 81 miljoonaa litia. Yksityistäminen eteni huomattavasti paremmin kuin vuonna 1996, mutta sen vauhti on edelleen epätyydyttävä. Vain yksi nopeutetun yksityistämisen 1997 yksityistämisohjelmaan kuuluneita yrityksiä jäi myymättä pääasiassa siksi, että tarjousehdot eivät herättäneet kiinnostusta. kohteena olevista yrityksistä myytiin ja useita vuoden 14 Joulukuussa 1997 hyväksytty uusi yksityistämislaki muutti koko prosessin menettelytapaa. Yksityistettävien yritysten lukumäärää lisättiin niin, että luettelossa on 186 yritystä, joissa valtiolla on enemmistöosuus, ja noin 1400 yritystä, joissa sillä on vähemmistöosuus. Maahan perustettiin uusi valtion omaisuuden rahasto, jonka toiminta alkoi toukokuussa 1998 erinäisten viivästysten jälkeen. Vuoden 1998 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana myytiin 206 yritystä. Näihin kuului nelisenkymmentä yritystä, joissa valtiolla oli enemmistöosuus. Myynnin kokonaistuotto oli noin 2,2 miljardia litia. Lisäksi alun perin nopeutetun yksityistämisen kohteena olevista yrityksistä myytiin neljä, yhdestä tehtiin aiesopimus ja vähintään kolmen muun yrityksen kohdalla yksityistämisvalmistelut ovat pitkällä. Tämän ohella Liettuan hallitus aikoo lisätä yksityisen pääoman osuutta tietyissä energia- ja öljyalan yrityksissä. Baltian maiden ainoasta öljynjalostamosta, Butingeen rakenteilla olevasta öljyterminaalista (jolla on jatkuvia rahoitusvaikutuksia) ja jalostamon ja terminaalin yhdistävästä öljyputkesta on tehty aiesopimus, jonka mukaan kustakin kyseisestä laitoksesta myydään yhden kolmasosan osuus. Samoin käydään suoria neuvotteluja Liettuan kaasuyhtiön (Lithuanian Gas) pääoman korottamisesta yksityistämisellä, sillä ensimmäinen tarjouskilpailu tuloksetta. Viranomaiset aikovat myös erottaa sähkönjakeluverkostot Liettuan päättyi sähköyhtiöstä ja yksityistää ne myöhemmin. Nämä toimet ovat osa laajempaa energia-alan uudistamissuunnitelmaa. Liettuaan perustettiin riippumaton energiahinnoittelukomitea ja hinnat saatettiin kulut kattavalle tasolle. Maksurästien määrä on vähentynyt huomattavasti ja energiayhtiöiden aikaisemmat tappiot edullisista tariffijärjestelyistä on katsottu julkiseksi velaksi. Kaukolämpö on hajautettu kunnalliselle tasolle. Yritysjohdon valvonnan osalta voidaan todeta, että uusi konkurssilaki on ollut voimassa lokakuusta 1997 alkaen. Aiemman, lokakuussa 1992 voimaan tulleen ja vuonna 1994 muutetun lainsäädännön mukaiset menettelyt olivat olleet hyvin aikaa vieviä ja ainoastaan muutama tapaus oli ehditty käsitellä oikeudessa. Vuoden 1998 heinäkuuhun mennessä konkurssihakemuksia oli tehty 288 yrityksestä ja ainoastaan 36 tapauksen oikeuskäsittely oli päättynyt. Uudella lailla on otettu käyttöön mm. potentiaalisesti tiukat määräajat ja muutettu velkojien etuoikeusjärjestystä. Myös konkurssiasioita käsittelevien pesänhoitajien ja tuomareiden pätevyyttä on pyritty parantamaan. Liettua: Talouden rakennetta kuvaavat UrkeimmSt indikaattorit 1997 Vakiluku BKT asukasta kohti osuus EU-15-maiden keskiarvosta, % Maatalouden osuus: bruttoarvonlisayksesta tyollisyydesta • Investoinnit suhteessa BKTihen Ulkomainen bruttovelka suhteessa BKT hen Tavaroiden ja palvelujen vienti suhteessa BKT hen Ulkomaiset suorat investoinnit LShteet: Komission yksikot, kansalliset lahteet. EJKP, IMF 1 Uftom«is«f tuortt mvttomn* •cun iruodan It 97 fopu/i VBthtottunsm. prtl 1 llsnilnA71 1000 000 PPS-ECU % % % % % % 3,7 5800 31 12,7 21,9 22 15 55 mnt. ecus ecue henkea kohti 0,4 115 15 Pankkiuudistus on edennyt. Eniten on edistytty valvonnan ja vakavaraisuusvaatimusten kohdalla. Kansainväliset tilinpäätösstandardit ja Baselin vakavaraisuusvaatimukset on otettu käyttöön, tiukennettu, raportointivelvollisuuksia on muutettu, paikan päällä tehtäviä tarkastuksia on parannettu sekä yksityisten ja valtion pankkien säästövakuutukset on asetettu tasavertaiseen asemaan. luottoriskejä säännöksiä varauksia koskevia on ja ja niillä oli määräysvalta kahdessa Heinäkuussa 1998 Liettuassa toimi 10 liikepankkia samoin kuin kaksi ulkomaisten pankkien sivukonttoria ja viisi edustustoa. Vuoden alussa ulkomaiset sijoittajat omistivat kolmasosan Liettuan parikkien osakepääomasta suurimmassa yksityispankissa. Sääntelyn tiukentaminen johti yhden yksityispankin konkurssimenettelyyn kesällä 1997. Vuodesta 1994 lähtien kolmentoista pankin toimilupa on peruttu ja niiden konkurssimenettely aloitettu. Näistä kahdeksan on selvitystilassa. Huhtikuussa 1997 säädetyn lain mukaan kahdelle valtion omistamalle yksityistettävälle pankille myönnettiin yhden vuoden poikkeus vakavaraisuusvaatimuksista. Vuotta myöhemmin viranomaiset päättivät asettaa toisen kyseisistä pankeista (State Commercial Bank) selvitystilaan, kun pankille ei useista yrityksistä huolimatta löytynyt ostajaa. Syyskuussa 1998 toisen pankin (Agricultural Bank) yksityistämistarjous päättyi täyttää kuitenkin kaikki vakavaraisuusvaatimukset ja viranomaiset aikovat järjestää uuden tarjouskilpailun. Liettuan hallitus on ilmoittanut aikovansa myydä myös Liettuan suurimman vakuutusyhtiön, samoin kuin toisen vielä jäljellä olevan valtion omistaman pankin (Savings Bank) tuloksetta. Tämä pankki Liettuan arvopaperipörssi on kehittynyt nopeasti. Sen markkina-arvo nousi 27 prosenttiin lopussa BKTista vuoden 1997 liikevaihto on kasvanut huomattavasti. Yritysten rahoittaminen liikkeeseen oman ja vieraan pääoman ehtoisia papereita on laskemalla kasvanut. ja Verouudistus on edennyt erityisesti arvonlisäveron osalta. Hallitus on tehostanut veronkierron torjuntaa ja alkoholin, tupakan ja öljytuotteiden valmisteveroja on nostettu huomattavasti. toimenpiteitä Sosiaaliturvamaksujen perinnän likviditeettiongelmien sosiaaliturvarahastoa välttämiseksi. Lisäksi otetaan käyttöön useita liittyviä uudistuksia, valtionkassajärjestelmän perustaminen ja useimpien talousarvion ulkopuolisten rahastojen lakkauttaminen. tehostamiseksi on otettu käyttöön uusia talousarviomenettelyn muutokset, julkisten menojen hallintaan joihin kuuluvat (SoDra) usein lyhytaikaisten vaivaavien 2. 3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi Toimiva markkinatalous Toimiva markkinatalous edellyttää, että hinnat ja kauppa on vapautettu ja että maassa on oikeusjärjestelmä, joka. sisältää täyläntöönpanokeinot ja joka kattaa myös omistusoikeuden. Markkinatalouden talouspolitiikan yksimielisyys. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja merkittävien markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen esteiden puuttuminen parantavat talouden tehokkuutta. tukevat, makrotalouden toimivuutta vakaus ja Liettua on vapauttanut talouttaan edelleen. Makrotalouden vakauden vahvistuessa toteutettiin tärkeitä hintamuutoksia, jotka pysyivät voimassa. Säänneltyjen hintojen osuus kuluttajahintaindeksikorista on 16 prosenttia. Kauppajärjestelmä on edelleen ia vakautunut 16 vapaa, vaikkakin maahan huhtikuussa 1998. tuoduille öljytuotteille asetettiin viiden prosentin tuontitulli Yritysten taloudellinen kuri on tiukentumassa. Veronkierto on vähentynyt samoin kuin poikkeukset ja edulliset tariffijärjestelyt, ja energiayhtiöiden maksusaatavat ovat vähentyneet. On vielä liian aikaista arvioida vuoden 1997 konkurssikin tehokkuutta. Se riippuu siitä, missä määrin viranomaiset varmistavat tiukasti, että uutta lakia noudatetaan, korjaavat uuden lainsäädännön mahdolliset heikkoudet ja vahvistavat nykyisiä ohjelmia, joiden tavoitteena on parantaa tuomareiden ja pesänhoitajien ammattipätevyyttä. Yritysten yksityistäminen on edennyt. Yksityisen sektorin osuus BKT:sta on nyt noin 70 prosenttia ja sillä on omistuksessaan valtaosa rekisteröidystä pääomasta lähes kaikilla tehdasteollisuuden osa-alueilla. Yritysten myynti on nopeutunut erityisesti vuoden 1998 toisella soveltaa täysimääräisesti. Kuitenkin valtion lukuisissa pienissä yrityksissä omistamien enemmistö- ja vähemmistöosuuksien yksityistäminen vie vielä pitkän ajan. Sijoittajien kiinnostuksen puute tiettyjä yrityksiä kohtaan saattaa muuttua, kun yritysjohdon valvontaa vahvistetaan ja konkurssilakia sovelletaan entistä tiukemmin. yksityistämismenettelyn muutoksia puoliskolla, alettiin jolloin Maanpalauttamisproscssi on edennyt, mutta on vielä hyvin keskeneräinen. Syyskuuhun 1998 mennessä 55 prosenttia kaikesta palautettavaksi vaaditusta maasta oli palautettu suhteellisen vilkkaat vuokramarkkinat ovat helpottaneet yksityisomistukseen. Lisäksi maatalouden rakenneuudistusta. Tämän prosessin nopeuttamiseksi on maanpalauttaminen saatettava nopeasti päätökseen ja ja maatalousluottoja tukevat toimenpiteet. toteutettava hallituksen viimeaikaiset maaseutua lainsäädännöllinen kehys on edistynyt. Kuitenkin Liettuan Markkinatalouden lakeja muutetaan toistuvasti, kun taas toimivien, toteuttamista koskevien rakenteiden perustaminen on usein myöhässä. Tietyssä määrin tämä johtuu hallinnollisen kapasiteetin puutteesta ja ajoittain selvästi määriteltyjen keskipitkän aikavälin strategioiden puutteesta. Esimerkiksi pankkien rakennemuutos ja strateginen yksityistäminen ovat usein edistyneet yksittäisin päätöksin. Liettua hyötyisi keskipitkän aikavälin jossa määrättäisiin yhtenäisestä talouden kehyksestä, jolla liittymistä valmistelevat uudistukset toteutettaisiin. Tätä käsittelevän työryhmän perustaminen jokin aika sitten osoittaa, että tämän liittymistä tavoitteen saavuttamisessa on edistytty. talousstrategian kumppanuuden valmistelevan laatimisesta, ensisijaisen aikavälin lyhyen ja sitä kehys sääntelevä lainsäädännöllinen Rahoitussektori nopeasti. Pankkisektorin valvonnassa on tapahtunut huomattavaa edistymistä. Muun rahoitussektorin valvonta on vielä heikkoa, mutta viranomaiset pyrkivät vahvistamaan sitä. Vuodesta 1997 tehtävästään. alkaen pankkisektori on yhä enemmän huolehtinut rahoituksen välittäjän Rahoitusjärjestelmän yleinen kehitystaso on kuitenkin edelleen alhainen. Vuoden 1997 lopussa lavean rahan määrä suhteessa BKT:hen oli vain 19 prosenttia, luottojen ainoastaan 11 prosenttia. On tärkeää varmistaa, että nykyinen luottojen kasvu ei johda luottokannan laadun heikentymiseen (tai maturiteettien) vaaralliseen yhdistelmään. tai pankkien omaisuus- ja velkaerien valuuttojen kehittyvät Elokuun lopussa 1998 valtion omistamien pankkien osuus toimivien liikepankkien koko laskenut jyrkästi ja luottokannasta oli noin 40 prosenttia. Tämä osuus on kuitenkin 17 valtionpankkien suora rahoitus maataloussektorille on loppunut. Viranomaiset ovat aloittaneet kahden jäljellä olevan valtionpankin sekä Lietuvos Draudimas -vakuutusyhtiön, jolla on 55 prosentin markkinaosuus, yksityistämisen. Järjestelyt ovat edenneet varsin pitkälle yhden pankin kohdalla. Viime vuosina viranomaisten sitoutuminen varovaiseen raha- ja finanssipolitiikkaan on parantanut huomattavasti olosuhteita, joissa taloudellisia päätöksiä ja investointeja tehdään. Tätä sitoutumista on jatkettava sisäisten ja ulkoisten edellytysten muuttuessa. Viranomaiset etenevät järjestelmällisesti valuuttakomiteajärjestelmästä luopumiseksi. Ne aikovat myös käyttää yksityistämisestä saatuja varoja harkiten. Suurin taloutta koskeva vaara on, että jossain vaiheessa voi olla vaikeaa rahoittaa suurta ja kasvavaa vaihtotaseen vajetta. Vaikka perusteelliset uudistukset ovatkin hyödyllisiä pitkällä aikavälillä, ne rasittavat julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä. Ottaakseen budjetissa huomioon uudistusten vaatimat menot heikentämättä kuitenkaan Liettuan julkisen talouden rahoitusasemaa viranomaiset laativat sisältyy verovelvollisuuden noudattamisen keskipitkän parantaminen ja eläkejärjestelmän ja paikallishallinnon talouden uudistaminen. strategian, aikavälin johon lausunnon julkistamisen vastustuksesta Komission ja edistäneet kotimaisesta markkinatalouden luomista. Kuitenkin suurin osa vielä tarvittavasta kehityksestä koskee uudistusohjelman loppuun saattamista ja viimeaikaisten lainsäädännöllisten toimenpiteiden kestävää toteuttamista erityisesti konkurssimenettelyjen kohdalla. ristiriitaisissa olosuhteissa jälkeen, ajoittain toimenpiteet huolimatta toteutetut ovat Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista täyttää tämä arviointiperuste edellyttää markkinataloutta ja vakaata Liettuan kyky makrotalouden kehystä, jolloin talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan ennakoida tulevaa. Se edellyttää myös riittävää inhimillistä ja fyysistä pääomaa, infrastruktuuri mukaan luettuna. Valtion yrityksissä on toteutettava rakenneuudistus ja kaikkien yritysten on tehtävä tehokkuutta parantavia investointeja. Mitä enemmän yritysten saatavilla on ulkopuolista rahoitusta ja mitä paremmin ne onnistuvat rakenneuudistuksessa ja innovaatioissa, sitä parempi on niiden mukautumiskyky. Lisäksi talous pystyy vastaamaan taloudellisen liittyvistä velvoitteista sitä paremmin, mitä korkeamman jäsenyyteen yhdentymisen tason se saavuttaa unionin kanssa ennen liittymistä. Tästä on osoituksena niiden tavaroiden määrä ja valikoima, joilla käydään kauppaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. Vakaammat taloudelliset olosuhteet ja Liettuan kehitys kohti täysin toimivaa markkinataloutta parantavat vähitellen sen edellytyksiä selviytyä yhtenäismarkkinoiden kilpailupaineista. Talouden rakenneuudistuksen syvenemisestä on jo osoituksia ja tuotantokapasiteetin uudistaminen on nopeutunut. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat lisääntyneet jyrkästi, mikä on uudistanut osakekantaa. Koska suuri osa ulkomaisista suorista sijoituksista on tehty vasta äskettäin, näiden vastikään tehtyjen sijoitusten vaikutus rakenneuudistukseen ja talouden suunnan muuttamiseen näkyy vasta muutaman vuoden kuluttua. Mahdollisuus ulkomaisen pääoman pysyvään virtaamiseen maalian kasvaa entisestään, jos viranomaiset edistävät yksityistämisprosessia ja keskittävät sen potentiaalisen vaikutuksen 18 tärkein tehokkuuteen kuin tuottojen osatekijä lisäämiseen. Yksityistämisestä on tullut pikemmin kuten rakenneuudistuksen varustamotoiminnassa, sokeriteollisuudessa. Yksityisomistuksen vaikutusta yrityksen tehokkuuteen ei kuitenkaan voida vielä arvioida, sillä vaikutus ja rakenneuudistusten tekemiseen kannustetaan. Näihin kannustamismuotoihin kuuluvat toimivan kilpailu-ja sääntelypolitiikan toteuttaminen. useammilla meijeri- teleliikenteessä investointien yhä sekä toimialoilla, edellyttäen, tulevina vuosina näkyy vasta että jo ja Muita osoituksia talouden rakenneuudistuksen etenemisestä ovat aikaisemmin tärkeänä turvaverkkona toimineessa maataloudessa työskentelevien osuuden lasku, investointimenojen kasvu sekä pääomahyödykkeiden osuuden kasvu kokonaistuonnista. On myös merkkejä siitä, että talouden vahvistuvan elpymisen johdosta teollisuustuotanto kasvaa useilla aloilla, mutta pysyy muuttumattomana teollisuuden rakenneuudistuksen syvenemiseen. Työn keskimääräinen tuottavuus on noussut, mutta tämä johtuu osittain talouden elpymisestä. Reaalipalkat eivät voi jatkossa kasvaa tuottavuutta nopeammin heikentämättä sisäistä ja ulkoista vakautumista ja siten koko uudistusprosessia. laskee muilla aloilla, mikä viittaa tai Liettuan vienti koostuu suurelta osin tavaroista, joiden tuottaminen vaatii paljon työvoimaa ja huomattavia luonnonvaroja. Vienti on kasvanut nopeasti, mutta EU:n osuus Liettuan viennistä on pysynyt melkein muuttumattomana, lähes 33 prosentissa vuodesta 1996 alkaen. Tärkeimmät EU:hun viedyt tuoteryhmät ovat tekstiilit ja kemianteollisuuden tuotteet. Viime vuosina tekstiilien osuus on kasvanut ja se oli noin 34 prosenttia EU:hun suuntautuneesta viennistä vuonna 1997. Kemianteollisuuden tuotteiden osuus sen sijaan laski 12,7 prosenttiin vuonna 1997. Koneiden osuus kokonaisviennistä EUrhun oli noin 10 prosenttia vuosina 1996-1997. Niiden osuus nousi 11,5 prosenttiin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Tuonti EU. sta on kasvanut vakaasti vuosien aikana ja sen osuus kokonaistuonnista oli 46,5 tuontiryhmät ovat koneet ja ajoneuvot. Nämä prosenttia vuonna 1997. Tärkeimmät kauppasuuntaukset osoittavat, että tuotantokapasiteettinsa uudistamiseen tarvittavia pääomahyödykkeitä. Teollisuuden rakenneuudistus on muokannut viennin suuntaa EU:ta kohti. Jos tämä kehitys jatkuu, kauppa EU:n kanssa kasvaa tulevaisuudessa edelleen. liettua tuo tärkeä kannuste edistämisessä. Tätä Koska Liettuassa energian käyttö on erittäin tehotonta, kustannuksia vastaavien energian taloudellisten voimavarojen hintojen käyttöönotto on ollut erittäin tehokkaamman teollisuustuotannon käytön energiavaltaisuuden vähentämiseksi. Lisäksi itse energia-alan uudistamista on edistettävä. Tämä edellyttää muun muassa energiayritysten johdon riippumattomuutta, yksityistämisen lisäämistä ja toimivan sääntely- ja rahoituskehyksen käyttöönottoa. Liettua tarvitsee myös strategiaa selviytyäkseen kustannuksista, joita syntyy Ignalinan ydinvoimalan käytöstä poistamisesta. Liettuan energiantuotanto nojautuu nykyisin suurelta osin kyseiseen ydinvoimalaan. tarvitaan Liettuan Vaikka Liettuan väestö on suhteellisen hyvin koulutettua, monet työntekijät tarvitsevat uudelleenkoulutusta ja uusia taitoja, ennen kuin he voivat sijoittua tuottavasti uusiin tehtäviin, joita edellyttävät varsinkin ulkomaisten suorien sijoitusten myötä maahan tuleva uusi teknologia ja työmenetelmät. Talousuudistuksen eteneminen Liettuassa parantaa sen kilpailukykyä ja luo pohjan pitkän aikavälin kestävälle kasvulle. Makrotalouden vakauden säilyttäminen ja uudistusohjelman loppuun saattaminen, erityisesti pankkien ja rahoituslaitosten suunniteltu yksityistäminen ja 19 energia-alan uudistaminen, vahvistaisivat myönteistä suuntausta ja auttaisivat Liettuaa kehittymään niin, että se voisi selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä. 2. 4 Yleisarvio Jäljellä olevan uudistusohjelman toteuttaminen kestävästi saattaisi päätökseen toimivan markkinatalouden luomisen ja auttaisi Liettuaa kehittymään niin, että se voisi selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä. Makrotalouden vakaus on lujittunut lausunnon julkistamisen jälkeen. Rakenneuudistukset etenevät ja niihin liittyvien lainsäädännöllisten toimenpiteiden käyttöönotto on edistynyt. Lisäksi luodaan edellytykset yritysten tiukentuneelle talouskurille. Pankkisektori vahvistuu ja sen asema rahoituksen välittäjänä laajenee. Yksityistämisen ja kasvavien ulkomaisten suorien sijoitusten johdosta yritysten rakennemuutoksessa tarvittavan fyysisen ja teknologisen pääoman ja yritysjohdon resurssien saatavuus kasvaa. Myös vientiä on monipuolistettava ja sen lisäarvoa parannettava. Jäljellä olevan rakenneuudistusohjelman loppuun saattamisen samoin kuin nykyisen ja uuden lainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan olisi oltava etusijalla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä konkurssisäännöksiin. Viranomaisten on myös keskityttävä makrotalouden vakauden säilyttämiseen erityisesti varmistamalla vaihtotaseen tasapaino. Tämä on talouden rakenneuudistuksen tärkeä edellytys. Tässä suhteessa Liettua hyötyisi keskipitkän aikavälin talousstrategiaa koskevasta suunnitelmasta, joka tarjoaisi yhtenäisen taloudellisen kehyksen rakenneuudistusten toteuttamiselle. 3. Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet Tässä osastossa ajantasaistetaan komission vuonna 1997 antamaa lausuntoa siltä osin, kun on kysymys Liettuan edellytyksistä täyttää jäsenyyden velvoitteet, eli omaksua oikeudellisesta ja institutionaalisesta kehyksestä muodostuva yhteisön säännöstö, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. Vuoden 1997 lausunnossaan Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi komissio päätteli, että "Liettua on jonkin verran edistynyt erityisesti sisämarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Huomattavin ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen lisäponnisteluin maan pitäisi pystyä osallistumaan sisämarkkinoihin täysimääräisesti keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan erityisiä ponnisteluja ja investointeja, jotta yhteisön ja säännöstöä ympäristönsuojelun alalla. " täysimääräisesti mm. maatalouden, energian soveltaa voidaan Seuraavissa jaksoissa käytetään samaa rakennetta kuin vuoden 1997 komission lausunnossa, mutta yleiskuvaukset kunkin jakson alussa on jätetty pois. Määräaikaiskertomuksessa keskitytään sen sijaan heinäkuun 1997 jälkeiseen edistymiseen. Jokaisen otsikon osalta 20 kerrotaan Liettuan ja soveltamisen ja täytäntöönpanon alalla. edistymisestä lainsäädäntöpäätöksistä yhteisön lainsäädännön 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat lausunnossa todetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a Kuten komission artiklassa unionin sisämarkkinat määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jonka alueella taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus. Yhteisön yhdentymiskehityksessä keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla sekä ja sosiaalisella yhteenkuuluvuudella on oltava täysimääräinen tehtävä. taloudellisella tärkeitä periaatteita kuten syrjimättömyyden Näiden neljän vapauden tehokkaan soveltamisen ja täytäntöönpanon kannalta vaaditaan, että noudatetaan lainsäädännön vastavuoroisen tunnustamisen periaatteita, ja että sovelletaan tehokkaasti yhteisiä sääntöjä kuten turvallisuutta, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa koskevia sääntöjä, ja tehokkaita oikeussuojakeinoja. Samoja periaatteita sovelletaan tiettyihin yhteisiin sääntöihin esimerkiksi julkisten hankintojen, immateriaalioikeuden ja tietosuojan alalla, mikä on tärkeää laadittaessa yleistä toimintaympäristöä, jossa taloudet toimivat. ja kansallisen Yleinen toimintaympäristö Julkisten hankintojen virasto aloitti toimintansa vuoden 1997 toisella vuosipuoliskolla, vaikkakaan mistään edistyksestä ei ole kyse ehdotetun lainsäädännön osalta, jolla on määrä varmistaa täysi yhdenmukaisuus yhteisön julkisia hankintoja koskevan säännöstön kanssa. immateriaalioikeuden alalla Liettua liittyi vuonna 1997 ja 1998 WIPO:n alaisiin Madridin pöytäkirjaan, Nizzan sopimukseen ja Budapestin sopimukseen. Patenttivirasto on saanut aikaan hyviä tuloksia. Henkisen omaisuuden oikeuksien suojaamisesta vastaava yksikkö on perustettu verovalvontaosastoon. Yhtiöoikeuden alalla ei ole merkittävää edistystä. tapahtunut suurempaa kehitystä, eikä kirjanpidon alalla Tietosuojalakia muutettiin maaliskuussa 1998, jotta se vastaisi paremmin yhteisön säännöstöä. tietosuojavirasto Lisäksi on hyväksytty asetus perustettiin vuonna 1997 ja se uudistettiin vuonna 1998. Lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa koskevia lisätoimia tarvitaan vielä riittävän suojatason varmistamiseksi. julkishallinnossa. Valtion tietosuojasta Neljä vapautta Tavaroiden vapaa liikkuvuus On tärkeää, että parlamentti hyväksyy nopeasti vaatimustenmukaisuutta ja standardisointia koskevat lait, joilla on tarkoitus panna täytäntöön Euroopan yhteisön 'uuden lähestymistavan' perusperiaatteet. Jonkinlaista edistystä on saatu aikaan yhtenäistettyjen Euroopan laajuisten standardien ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. 21 'uuden Infrastruktuuuri ja vaatimustenmukaisuutta arvioivat elimet, kokeita tekevät tutkimuslaitokset ja markkinoita valvovat viranomaiset) täytäntöönpanemiseksi on valmis. Eri laitosten välinen toimintojen erillisyys on varmistettu. lähestymistavan' (standardisointi, hyväksymistä Näiden laitosten vahvistaminen ja erityisesti niiden osaamiskyvyn lisääminen tulee kuitenkin toimimaan olemaan Liettuan pääasiallisena haasteena, jotta se saisi toinen haaste on lisätä Liettuan teollisuuden teknistä ja täysipainoisesti. Lähiaikojen rahoitusosallistumista Liettuan standardisoimiselimestä täysin riippumattoman valtion rahoituksesta. standardisoimistoimintaan, laatujärjestelmän tekisi mikä Erityisten uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien osalta ei ole tapahtunut todettavaa lähentymistä viime vuodesta. Vanhan lähestymistavan direktiivien osalta pientä edistymistä että on kosmetiikka-alalla on käytössä yhteisön sääntöjen vastainen markkinoillepääsyjärjestelmä. Tehostettu markkinoiden valvontajärjestelmä on otettu käyttöön petosten torjumiseksi. laadunvalvontajärjestelmässä. ruokatarvikkeiden Todettakoon, tapahtunut Pääomien vapaa liikkuvuus Liettuassa on aikaansaatu jo pitkälle viety pääomaliikkeiden vapauttaminen. Maassa olevien sijoitusyhtiöiden osalta ei ole mitään pääoman maahantuontia tai maastavientiä koskevia rajoituksia. Palvelujen vapaa liikkuvuus Liettuan viranomaiset ovat vuoden 1997 puolivälistä lähtien tehneet kovasti työtä kansallisen lainsäädännön saamiseksi vastaamaan yhteisön säännöstöä. Uusi pankkilaki hyväksyttiin täydentämään vuonna 1997. Liettuan keskuspankilla on vakavaraisuutta koskevia säädöksiä. Konsolitoidut valvontaa ja rahanpesua koskevat toimenpiteet ovat voimassa 1. päivästä tammikuuta 1998. Talletustakuujärjestelmää parannetaan asteittain, ja viimeisin muutos tuli voimaan 1. 1. 1998. Pankkien vakavaraisuutta koskevan direktiivin täytäntöönpanon ensimmäinen vaihe on aloitettu. Liettuassa edistytään hyvin maksujärjestelmien osalta, ja reaaliaikaisen bruttoselvitysjärjestelmän käyttöönotto on merkittävä vaihe maan maksujärjestelmän yhdenmukaistamiseksi vastaamaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden maksujärjestelmiä. toimivalta antaa asetuksia Sisäpiirikaupat kieltävä laki tuli voimaan vuoden 1998 alusta. toimiin vuoden 1997 puolivälistä vuoden 1996 Vakuutusalalla Liettua on ryhtynyt vakuutuslain täytäntöönpanemiseksi. Valtion vakuutustoiminnan tarkastusvirastolla on oikeus antaa täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä. Kaikki vakuutusyhtiöt saivat päätökseen toimintojensa uudelleenorganisoinnin ja sääntöjensä muutokset. Henkilöiden vapaa liikkuvuus a) Henkilöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen Liettua on hieman edistynyt työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevaan asetukseen, mikä helpottanee muita henkilöiden vapaan liikkuvuuden lainsäädäntönsä lähentämisessä 22 alalla tehtäviä lähentämistoimia. Edistystä ei ole saatu aikaan vuoden 1997 puolivälin jälkeen ammatillisten tutkintojen vastavuoroista tunnustamista koskevan lainsäädännön osalta. b) Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen Tammikuussa 1998 pidettyyn Baltian maiden konsulien väliseen kokoukseen osallistujat sopivat Schengenin säännöstön mukaiseen tietojenkäsittelyjärjestelmään perustuvan yhteisen yhteistyötä tietojenkäsittelyjärjestelmän tehostetaan maahanmuuton valvonnan alalla ja maahanpääsyä koskevien asiakirjojen (viisumit ja oleskeluluvat) myöntämisessä. käyttöön Ottamisesta. Tällä Muuta edistymistä tällä alalla ei ole todettavissa. Kilpailu Vaikka nykyinen kilpailulainsäädäntö noudattaa paljolti yhteisön säännöstöä, tietyillä alueilla tarvitaan vielä edistymistä. Valtiontukien valvontaa koskevat perussäännökset hyväksyttiin vuonna 1997. Edistyminen on hidasta tällä alalla. Ensimmäinen valtiontukia koskeva kertomus toimitettiin komissiolle huhtikuussa 1998. Vaikka sillä parannetaan avoimuutta, lisäponnistuksia tarvitaan vielä. Liettua avulla tarvittavaa valvontaviranomainen voi vastaanottaa kaiken valtiontukia koskevan tiedon ennen tuen myöntämistä. Valtiontukien valvontaosasto perustettiin kilpailuvirastoon huhtikuussa 1997. ei ole vielä perustanut valvontajärjestelmää, jonka Päätelmät Edistymistä on jonkin verran tapahtunut liittymiskumppanuuden rahoituspalveluja koskevien lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa, ja lainsäädännön lähentämisessä yhteisön säännöstöön standardien alalla. tehokkaan soveltamisen ja On kuitenkin kiinnitettävä huomiota uuden lainsäädännön täytäntöönpanon varmistamiseksi. Julkisten hankintojen, tekijänoikeussuojan ja laittoman jäljentämisen vastaisen toiminnan täytäntöönpanon, rajoilla tapahtuvan täytäntöönpanon ja henkilötietoja koskevan suojelun osalta tarvitaan vielä erityisiä ponnisteluja. Kilpailuoikeuden alalla valtiontukien valvonta pysyy selvästi ongelmana, huolimatta siitä, että liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden toteuttamiseksi on ryhdytty toimiin ja siitä, että kilpailupolitiikan täytäntöönpanossa on hieman edistytty. On jatkettava ponnistuksia täyden avoimuuden aikaansaamiseksi valtiontukien myöntämisessä, jotta voidaan perustaa ja ajanmukainen valtiontuki-inventaari. Valtiontukien myöntämistä koskeva kattava lakia. Valtiontukia valvovalle oikeudellinen kehys on saatava jotta se voi viranomaiselle on annettava systemaattisesti valvoa nykyisiä ja tulevia tukitoimenpiteitä. On myös varmistettava sen riippumattomuus. lähemmäksi yhteisön ja menettelytavat, tarpeellinen toimivalta 23 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Liettua osallistuu tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason komitean työhön ja tukee tietoyhteiskunnan kehittämistä. Liettuaan luodaan tietoyhteiskuntaa Seimaksen hyväksymän kansallisen viestintää ja tietojen kehittämistä koskevan ohjelman mukaisesti. Valtion, mukaan lukien maarekisterin, tietojenkäsittelyjärjestelmän uudenaikaistamiseksi on tehty paljon työtä. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso Ammattitutkintojen ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen alalla edistystä ei ole tapahtunut vuoden 1997 jälkeen. Laki ammatillisesta koulutuksesta hyväksyttiin lokakuussa 1997, ja siinä käsitellään koulutusta koskevia erityiskysymyksiä. Laki vapaaehtoisesta aikuiskoulutuksesta hyväksyttiin kesäkuussa 1998. Ammatillista koulutusta koskevat tasovaatimukset hyväksyttiin lokakuussa 1997, jotta ne noudattaisivat komission alan suositusta. Liettuan odotetaan osallistuvan yhteisön Leonardo-, Sokrates- ja Nuorten Eurooppa - ohjelmiin. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Liettua anoi huhtikuussa 1998 täyttä assosioitumista viidenteen puiteohjelmaan. Asiaa koskien järjestettiin kaksi alustavaa keskustelukierrosta, joiden tarkoituksena oli valmistella varsinaisia neuvotteluja. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa ei mainita tutkimusta painopistealueena. Uuden tiede- ja tutkimusosaston perustaminen opetus- ja tiedeministeriön alaisuuteen osoittaa kuitenkin, että Liettuan viranomaiset pitävät tämän alan kehitystä tärkeänä. Televiestintä Liettuan televerkko kasvoi voimakkaasti vuonna 1997. Liittymien määrä lisääntyi 29 liittymällä 100 asukasta kohti, mikä merkitsee kolminkertaista kasvua edellisten viiden vuoden keskiarvoon verrattuna. jälkeen. Tähän päivämäärään Kesäkuussa 1998 annetussa televiestintälaissa säädetään telemarkkinoiden vapauttamisesta 31. ja joulukuuta 2002 tarjoaa yleisen kiinteän puhelinverkon kautta ainoastaan ulkomaanliikenteen palveluja Lietuvos Telekomas joka on myös ainoa kiinteiden puhelinpalvelujen operaattori. Antamalla LT:lle oikeudellisesti monopoliaseman, hallitus kasvatti sen yksityistämisarvoa. Hallituksen on nyt osoitettava, että se on sitoutunut uutta se markkinoiden -yhtiö (Lithuania Telecom-LT), asti paikallis-, kauko- lisäksi kykenee vapauttamiseen toteuttamaan että ja 24 sääntelyjärjestelmää EU:n lainsäädännön mukaisesti. Valtion omistamalla Liettuan postilla on yksinoikeus koota ja jakaa postia ja välittää postiosoituksia. Sekä sääntelyn että käytännön tasolla on jatkettava toimia, jotta Liettuan postiyleispalvelu saataisiin yhteisön säännöstön vaatimuksia vastaavaksi. Audiovisuaalinen ala ' Liettuassa ei ole tapahtunut mitään merkittävää edistymistä audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön eli televisio ilman rajoja -direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Nykyiset hallinnolliset rakenteet (Liettuan radio- ja televisiokomissio) toimivat tehokkaasti. toimiluvat Kahdeksalle radioasemalle ja yhdeksälle kaapelitelevioasemalle myönnettiin vuonna 1998. Yhteisön säännöstön tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano voi viivästyä kaupallisten radio- ja televisioyhtiöiden voimassaolevissa toimiluvissa olevien sekä tupakkayhtiöiden kanssa tehtyjen nykyisissä mainossopimuksissa olevien määräysten vuoksi. Päätelmät Koulutuksen ja televiestinnän alalla on hieman edistytty, muttei audiovisuaalisella alalla. 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous-ja rahaliitto Liettua on jonkin verran edistynyt rahaliittoon. lisää valmistautumisessaan liittymään talous- ja rahapolitiikka on on Liettuan keskuspankki valuuttakomiteajärjestelystä keskuspankkilainsäädäntö on laadittava täysin yhteisön sääntöjen mukaiseksi. tähän asti perustunut valuuttakomiteajärjestelyyn. Liettuan strategiaa ja aikana Tämän varovaisesti prosessin pragmaattisesti luopumiseksi. soveltanut Verotus Välillisen verotuksen osalta Liettua on vuodesta 1997 jatkanut arvonlisäverolainsäädäntönsä lähentämistä sen saattamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Liettuan ALV-lainsäädäntöön on tehty hiljattain muutoksia, jotka koskevat ainoastaan kotimaisiin maataloustuotteisiin sovellettavan alennetun ALV-kannan poistamista sekä rekisteröintikynnyksen nostamista, jolla vähennetään ALV-rekisteröintivelvollisten verovelvollisten määrää. Arvonlisäveron alalla tarvitaan vielä merkittäviä toimia, vaikka edistystä on tapahtunut. Hallinnon valmiutta ja hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevia järjestelyjä on vahvistettava. ja yhteisön vaatimusten väliset erot ovat pysyneet. Liettuan valmiste verojärjestelmän Erityisesti verovarastojärjestelmää ei Liettuassa ole. Lisäksi Liettua käyttää arvoon perustuvaa 25 1 » verotusta eikä erityis verokantoja sekä pidättää merkittäviä tuloja kasvattavia veroja muista kuin yleisen valmisteveron alaisista tavaroista. Liettuan nykyinen valmisteverolainsäädäntö ei täytä vaatimuksia. Vaaditaan paljon työtä, jotta se olisi yhteisön säännöstön mukainen. Päätelmät Vaikka edistymistä on tapahtunut arvonlisäveron alalla, tarvitaan vielä merkittäviä toimia arvonlisä-ja valmisteverolainsäädännön lähentämiseksi yhteisön säännöstöön. Tilastointi Suurin osa hallinnon rakenteista, joita tarvitaan yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi tilastojen alalla, on otettu käyttöön. Eri toimielinten välistä yhteistyötä ja koordinaatiota on kuitenkin yhä parannettava. Liettuan tilastolaitos valmistelee ja tuottaa tilastotietoja jo monilla aloilla Euroopan unionin sääntöjen ja luokittelujen mukaisesti. Täyden lähentämisen mahdollistamiseksi erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin kysymyksiin: yritys- ja maatalousrekisterit, teollisuustuotteiden luokittelu, kansalliset tilit, julkista velkaa ja julkista vajetta koskevat tilastot, ulkomaankaupan tilastot, maataloustilastot, työvoima-ja työkustannustilastot sekä liikennetilastot. 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus ilmoittanut Liettua on teollisuutensa teollisuutta koskevan strategiansa kilpailukyvyn parantamisen EU:n yhtenäismarkkinoilla. Liettuassa kehitetään asteittain teollisuuden kilpailukykyä koskevan laaja-alaisen politiikan eri osa-alueita. Näihin lukeutuvat laadun edistäminen, pienten yritysten tukeminen (esim. takuurahastojen, yrityshautomoiden ja alueellisten edistäminen. Yksityistämisohjelman loppuunsaattamista pidetään tehokkaimpana keinona saada maahan laajassa mitassa ulkomaisia investointeja. sekä viennin tietokeskusten investointien tavoitteeksi avulla) ja Lisäksi on laadittu alakohtaisia ohjelmia (esim. elintarviketeollisuudessa, puunjalostuksessa, tekstiiliteollisuudessa ja laivanrakennuksessa). Niin ikään parhaillaan valmistellaan ohjelmaa taantuvien teollisuudenalojen elvyttämiseksi. Valtion teollisuusinvestointiohjelmat ovat myös osa tätä strategiaa. Liettuan asiakirjassa, ja noudatettavasta strategiasta neuvotellaan edelleen hallituksen sisällä. teollisuuspolitiikkaa ei ole määritelty tarkasti missään hallituksen yleisessä Liettua on edistynyt markkinalähtöisemmän liiketoimintaympäristön luomisessa. Ulkomaisten suorien sijoitusten jatkuva kasvu viittaa siihen, että Liettuan yksityistetty teollisuus nauttii kansainvälistä luottamusta. Tuotannollisten investointien määrää olisi kuitenkin edelleen 26 syytä nostaa tehdasteollisuudessa. Investointeja on tehty lähinnä vientisektorille (eli öljynjalosteet, vaatteet, elintarvikkeet, lannoitteet, sähkölaitteet ja rakennusmateriaalit), kun taas perinteiset valtion tukemat alat (eli elektroniikka ja koneenrakennus) ovat taantuneet edelleen. Lisäksi Liettuan viranomaisten on kiinnitettävä enemmän huomiota EU:n vaatimusten mukaisen kehittämiseen. Viranomaisten on huolehdittava siitä, että teollisuus ottaa täyden vastuun tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta, mikä puolestaan antaa sille mahdollisuuden hankkia tärkeitä taitoja, joiden avulla se voi kilpailla sisämarkkinoilla sekä ennen yhteisöön liittymistä että sen jälkeen. laadunhallintajärjestelmän Päätelmät Liettua on edistynyt markkinalähtöisen liiketoimintaympäristön kehittämisessä. Maatalous Maatalouden tilanne tuotoksen 10 prosentin kasvua vuonna 1996 seurasi sekä kasvi- että Maatalouden kotieläintuotannon lisääntymisestä aiheutunut 6 prosentin nousu seuraavana vuonna. Kotieläintuotannon laskusuuntaus näyttäisi tasaantuneen ensimmäisen kerran vuoden 1989 jälkeen, minkä tuloksena maatalouden osuus BKTista oli vuonna 1997 suunnilleen sama kuin vuonna 1996 eli 12 prosenttia. Elintarvikkeiden vienti on lisääntynyt 7 prosenttia ja tuonti 4 prosenttia vuodesta 1996. Maataloushyödykkeiden kauppataseen vrje putosi vuonna 1997 noin 9 miljoonaan ecuun (18 miljoonasta ecusta vuonna 1996). Maareformi ja yksityistäminen etenivät vain vähän. Heinäkuun 1. päivään 1998 mennessä maan palauttamisen seurauksena vasta noin 55 prosenttia maatalousmaasta on sellaista, jonka omistusoikeus on vahvistettu. Jokseenkin aktiivisen maanvuokrauksen vuoksi tilarakennetta on kuitenkin ollut mahdollista kehittää ja jatkaa yhtiömuotoisia maatalousyrityksiä, perheviljelmiä ja kotipuutarhapalstoja koskevaa uudelleenorganisointia. Maiden jakamisen ja rekisteröinnin viivästyminen on vakavasti vaikeuttanut kunnollisen maakaupan kehittymistä. Rakenneuudistusta on jatkettava tehokkaamman ja kannattavamman maatalouden aikaan saamiseksi. Maatalouspolitiikka Sisämarkkinasäädösten ja kasvinsuojelu) yhdemnukaistamista koskevat keskeiset lait odottavat vielä hyväksymistä. Karjojen rekisteröintiä ja eläinten tunnistamista on vielä kehitettävä. (eläinlääkintä Maitoa ja maitotuotteita koskevassa direktiivissä säädettyjä hygieniavaatimuksia ei sovelleta. Laitosten ylläpito on vajavaista ja tiedossa on tapauksia, joissa laitoksista, joilla ei ole EY- hyväksyntää, on toimitettu tuotteita EY-sääntöjen mukaisesti hyväksyttyihin laitoksiin. Sekä laitoksissa että tiloilla tehtäviä eläinlääkintä- ja hygieniatarkastuksia on parannettava. Tähän ongelmaan on panostettava huomattavasti emien kuin voidaan saavuttaa Euroopan unionissa vaadittu taso. 27 yksityistäminen elintarviketalouden Kasvinsuojelun valvontaa ollaan yhdistämässä yhden ainoan uuden yksikön vastuulle. Vaikka alhainen käyttökapasiteetti, vanhentunut teknologia, pääoman puute ja huono tuottavuus ovat kaikki esteitä, jotka on voitettava, jos Liettua haluaa kehittää kestävän ja kilpailukykyisen alkutuotteiden jalostusteollisuuden. Yksityistämisprosessin luonteen vuoksi hallinto- ja päätöksentekorakenteissa ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia, mikä haittaa alan rakenneuudistusta. huomattavasti, edennyt on Viljan vientikiintiöt ja tuotantopanosten (sähköjä maakaasu) tuet on poistettu. Vuonna 1997 otettiin käyttöön uusi maaseudun tukirahasto, johon osoitettiin 5,8 prosenttia valtion talousarviosta. Vuonna 1998 tämän osuuden määrää on hieman vähennetty. Vuonna käytettiin hintatukiin. Maaseudun 1997 noin 62 prosenttia maatalousbudjetista kehittämispolitiikka on vasta alkuvaiheessa. Vuonna 1997 annettiin etusija uudelle tilanperustamisohjelmalle, tuotantotoiminnan yhteisrahoitetaan aloittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Ympäristöä ja epäsuotuisia alueita koskevia ohjelmia on myös toteutettu, mutta vähäisemmässä määrin. viljelijöille josta Toukokuussa 1998 otettiin käyttöön uusi järjestelmä, jonka päätavoite on siirtyä hintojen hallinnoimisesta yhteisen maatalouspolitiikan perusperiaatteita. Uutta järjestelmää sovelletaan vilja-alalla. Uuden hintasääntelyjärjestelmän hallinnointi on maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden sääntelystä vastaavan uuden viraston tehtävä. hintasääntelyjärjestelmään, paremmin vastaisi joka Päätelmät Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asiaa koskevien lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi on ryhdytty toimiin. Liettuan maatalouspolitiikan yhdentäminen Euroopan yhteisön yhteiseen maatalouspolitiikkaan on edistynyt. Elintarvikesektorin rakenneuudistus sekä ympäristöä ja maaseudun kehittämistä koskevien politiikkojen kehittäminen vaativat kuitenkin ja kasvinsuojelulainsäädännön vaatimusten täytäntöönpanon ja valvonnan kehittämistä sekä laitostensa parantamista yhteisön vaatimuksia vastaaviksi. töitä. Liettuan eläinlääkintä- jatkettava yhteisön vielä olisi Kalastus Kalastusalalla ei ole edistytty. Liettuan on toteutettava lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia uudistuksia yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi. Energia jatkanut hitaasti Liettua on sekä sisämarkkinoiden asettamien vaatimusten mukaiseksi. Kesäkuussa 1997 annetulla energialain muutoksella lopetettiin hallituksen suorittama sähköenergian, kaukolämmön ja maakaasun sopeuttamista EU:n kilpailun energia-alansa 28 hintojen sääntely. Tämä tehtävä on nyt siirretty kokonaan valtiolliselle energialähteiden hintojen ja energiatoimintojen valvontalautakunnalle. Kyseinen lautakunta määritti uudet energian toimitushinnat, jotka kattavat kohtuulliset energiantuotannon, -siirron ja -jakelun kustannukset. Energia-alan kriisitilanteiden varalta ylläpitämä valmius - jonka olisi käsitettävä myös 90 päivän kulutusta vastaavat öljyvarastot - ei vielä vastaa yhteisön säännöstöä. Liettuassa ollaan valmistelemassa osittaista yksityistämistä etenkin öljyalalla sekä joidenkin kansallisen kaasuyhtiön osien osalta. Hallitus on Butingen öljyterminaalin yksityistämiseksi päättänyt myydä kolmanneksen yrityksen osakkeista yhdysvaltalaiselle sijoittajalle. Energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty jonkin verran (esimerkiksi sähkölaitteiden pakollinen sertifiointi ja tavaroiden merkintöjä koskevat säännöt tulivat voimaan 1. heinäkuuta 1998). Liettuan liittymistä valmisteleva kumppanuus edellyttää energian ja erityisesti ydinvoiman osalta, että lyhyen aikavälin ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan kattavan pitkän aikavälin energiastrategian määrittäminen sekä Ignalinan ydinvoimalan käytöstä poistamista koskevan (NSA-sopimus) suunnitelman velvoitteiden mukaisesti. Liettuan 1994 laadittua kansallista energiastrategiaa on tarkistettu viimeksi kuluneen puolen vuoden ajan. laatiminen ydinturvarahastoa koskevan sopimuksen NSA-sopimuksen vaatimusten mukaan Ignalinan ydinvoimalan ykkösyksikkö on suljettava, jollei kansallinen ydinturvaviranomainen vahvista, että toiminnan jatkaminen on turvallista ja että on sähkön kysynnän tason perusteella perusteltua ja kustannusten kannalta edullisinta investoida parannuksiin, jotka yksilöidään turvallisuusarviossa. Ignalinan voimalan ykkös- ja kakkosyksikön käyttöikää saisi pidentää enintään siihen asti, kunnes niiden polttoainekanavat on uusittava (ykkösyksikön kohdalla tämä ajankohta on jo aivan lähitulevaisuudessa ja kakkosyksikön osalta muutaman vuoden kuluttua). Ydinturvarahaston rahoittajien kokous on lykännyt aikarajaa, Ignalinan ykkösyksikölle pitkäaikaisluvan, kesäkuusta 1998 toukokuun 17. päivään 1999. Komissio on toistuvasti tehnyt selväksi, että se vastustaa ykkösyksikön polttoainekanavien uusimista, joka olisi myös Liettuan NSA-sopimuksen velvoitteiden vastaista. Myös Lontoossa 7. lokakuuta 1998 koolla ollut ydinturvarahaston että Liettuan ydinturvallisuusalan neuvoa-antavan komitean on otettava huomioon ykkös-ja kakkosyksikön pysyvää sulkemista koskevia vaatimuksia ja ettei näiden yksikköjen polttoainekanavien uusimiseen pidä ryhtyä. saakka ydinturvaviranomainen voi myöntää kokous katsoi, rahoittajien johon Käytetyn polttoaineen väli-ja pitkäaikaisvarastointia koskevan kysymyksen ratkaisussa ei ole edistytty. ratifioi energiaperuskirjasta Liettua tehdyn sopimuksen kesäkuussa 1998. Liettuan viranomaiset asettavat edelleen etusijalle Itämeren alueen alueellisen energiayhteistyön. Tämä yhteistyö käsittää sähköyhtiöiden alueellisen yhteenliittymän Baltrelin perustamisen osana toimia, joilla valmistellaan verkkojen liittämistä Länsi- ja Pohjois-Euroopan sähköverkkoihin. Lisäksi yhteistyöhön kuuluu käynnissä oleva öljysatamien rakentaminen ja parantaminen. 29 Näillä toimilla edistetään fyysisten yhteyksien luomista tulevia energian sisämarkkinoita varten. Lisäksi on syytä mainita, että Liettua on äskettäin allekirjoittanut IAEA:n kanssa tekemänsä kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen lisäpöytäkirjan. Päätelmät olemaan Energia-alalla on edistytty hieman. Tyydyttävää energiastrategiaa ei ole vielä esitetty. Tähän liittyen Ignalinan ydinvoimalan turvallisuuteen on kiinnitettävä vastaisuudessakin erityistä huomiota, ja Liettuan on noudatettava kansainvälisiä sitoumuksiaan, joista on määrätty ydinturvarahastoa koskevassa sopimuksessa. Maan hallituksen on muun muassa sitouduttava tiukasti polttoainekanavia. ydinvoimalan Ydinturvallisuusviranomaisen riippumattomuutta olisi lujitettava entisestään. Ydinjätteen säilytyksen osalta on löydettävä pidempiaikaisia ratkaisuja. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota seuraaviin kysymyksiin: sisältyvät monopoleja koskevat uudelleenjärjestelyt; pääsy verkkoihin ja energian hinnat; valmius kriisitilanteiden varalta, mukaan luettuna öljyn velvoitevarastojen muodostaminen; energiatehokkuus sekä energia-alan ympäristönormit. sopeuttaminen energian sisämarkkinoihin, ykkösyksikön uusimatta johon Liikenne Liettua on jatkanut lainsäädäntönsä lähentämistä yhteisön säännöstön kanssa ja lähennetyn lainsäädännön täytäntöönpanoa. • • Maantieliikenne: Uudet yhteisön säännöstön mukaiset kuljettajien pätevyysvaatimukset ja ammattiin pääsyä koskevat säännöt (luvat) tulivat voimaan vuonna 1997. Rautatiet: Taloudelliselle toiminnalle myönnettävien lupia koskevia sääntöjä muutettiin vuonna 1998 EY:n vaatimusten mukaisiksi. turvallisuus: Liettua toteuttaa kunnianhimoista ohjelmaa merenkulun Merenkulun turvallisuuden Pariisin Saavutettua yhteisymmärryspöytäkirjan (MOU) sihteeristön äskettäin tekemä päätös poistaa Liettua niiden lippuvaltioiden luettelosta, joista peräisin olevat alukset tarkastetaan ensisijaisesti. parantamiseksi. edistymistä kuvaa Siviili-ilmailu: Liettua pyrkii varmistamaan turvallisuuden sääntelemällä ilmatilan käyttöä. Liikennesektorin ympäristönsuojelutoimet: Vuosina 1997 ja 1998 hyväksyttiin erilaisia yhteisön säännöstön mukaisia oikeudellisia ja hallinnollisia välineitä erityisesti vaarallisten aineiden tiekuljetusten alalla. Liettua liittyi kesäkuussa 1998 vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä maantiekuljetuksista koskevaan yleissopimukseen, joka on osa yhteisön säännöstöä. Infrastruktuuri: Yksi Liettuan ensisijaisista tavoitteista on läheisempi yhdentyminen liikenteen Euroopan laajuisiin verkkoihin siten, että samalla otetaan huomioon edelleen infrastruktuuritarpeiden arviointi tyydyttävällä tasolla eli 1,2 prosenttia BKT:sta Infrastruktuurin rahoitus on (TINA). 30 Lentokenttien poistettiin Liettuan meriliikenteessä 31. maaliskuuta 1998. toimilupamaksuja alennetaan vähitellen. Merisatamien toimilupamaksut Liettua on edistynyt edelleen yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa erityisesti vesi- ja lentoliikenteen aloilla. Siviili-ilmailuhallinto järjestettiin uudelleen vuonna 1998. Ilmailualaa täytäntöönpano vaatii kuitenkin vielä erityishuomiota. koskevan yhteisön säännöstön tehostaneet Merenkulun toimintaansa. Vuoden kansallinen tarkastusvirasto. turvallisuudesta vastaavat valvontaelimet ja sisävesiliikenteen tarkastajat ovat perustettiin lopussa 1997 Päätelmät Liettua on edistynyt liikenteen alaa koskevan yhteisön säännöstön käyttöönotossa ja täytäntöönpanossa, mutta merenkulun ja siviili-ilmailun turvallisuutta, joka on alkanut hitaasti kohentua, on edelleen parannettava. Pienet ja keskisuuret yritykset Hallitus hyväksyi tammikuussa 1998 pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan liiketoiminnan kehittämisohjelman, jolla pyritään luomaan pk-yrityksille suotuisampi oikeudellinen ja taloudellinen toimintaympäristö. Toukokuussa 1998 hyväksyttiin pk-yritysten liiketoiminnan edistämisrahaston säännöt. Elokuussa 1998 perustettiin Liettuan luottovakuutusyhtiö pk- yrityksille. Liettuan hallitus on vahvistanut maan olevan kiinnostunut osallistumaan Euroopan unionin kolmanteen pk-yrityksille tarkoitettuun monivuotiseen ohjelmaan. 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Työttömyysaste oli 6,7 prosenttia työvoimasta vuonna 1997 ja 5,5 prosenttia kesäkuussa 1998. Useita lakeja on jo hyväksytty työterveys- ja työturvallisuuslainsäädämiön ottamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. On kuitenkin korostettava, että työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvitaan lisäksi tehokas valvontaviranomainen, jolla on riittävät resurssit varmistaa kyseisen lainsäädännön tehokas täytäntöönpano käytännössä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, vaikka kolmijakoinen työmarkkinahallinto on perustettu, sekä kansallinen työvoima-asiain neuvosto että alueelliset kolmen osapuolen väliset komissiot suorittavat tehtävänsä lähinnä muodollisuutena eikä niillä ole merkittävää vaikutusta työmarkkinoihin. 31 vaikka Liettuan Tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta todettakoon, että syrjimättömyyden periaatetta ei aina syrjimättömyyslakien noudateta, perustaa perusmääräyksiä. Tämän oikeusasiamieslaitos. Liettua aikoo osallistua tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaan neljänteen yhteisön toimintaohjelmaan. laki epäsuhdan joitakin yhteisön korjaamiseksi on mm. päätetty sisältää Kansanterveys on avainalue, jossa on ryhdyttävä merkittäviin toimiin. Liettua on jo hyväksynyt tupakkadirektiivit ja se on ilmoittanut olevansa halukas osallistumaan hiv:in ja muiden tartuntatautien ehkäisyä sekä huumeriippuvuutta koskeviin yhteisön ohjelmiin. Päätelmät Työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön alalla on hieman edistytty. Tarvitaan kuitenkin vielä paljon ponnisteluja yhteisön työ- ja sosiaalisäännöstön ottamiseksi osaksi Liettuan kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanemiseksi. Aluepolitiikka ja koheesio Aluepolitiikan suuntaviivat hyväksyttiin heinäkuussa 1998. Niissä määritellään Liettuan aluepolitiikan periaatteet, tavoitteet, tarke?mmät toimielinrakenteet ja rahoitusvälineet. Nämä päätökset odottavat kuitenkin vielä täytäntöönpanoa. Rahoitusmenettelyt, seuranta ja valvonta sekä aluepolitiikan rahoitusvälineet ovat vielä heikkoja. Päätelmät Alan oikeudellisen kehyksen sekä toimielin- ja talousarviorakenteiden perustamisessa Liettua on edistynyt vain vähän, ja maan aluepolitiikka on vasta hahmottumassa. Liettuan viranomaiset ovat alkaneet käsitellä eräitä liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteista, mutta konkreettista edistymistä ei ole vielä paljon tapahtunut. 3. 6 Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Liettuassa on annettu vuoden 1997 alusta lähtien huomattava määrä ympäristöalaa koskevia säädöksiä, joiden tarkoituksena on ollut maan lainsäädännön saattaminen yhteisön säännöstön mukaiseksi. Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettu vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetun direktiivin, otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen, asbestista annetun direktiivin, geneettisesti muunnetuista organismeista annettujen direktiivien, tiedon saantia koskevan direktiivin, moottoriajoneuvojen melupäästöistä annettujen direktiivien, vaarallisista jätteistä, sekä nitraattidirektiivin ja yhdyskuntajätevesistä annetun direktiivin kanssa. annettujen direktiivien jätteiden kuljetuksesta ja pakkausjätteistä Liettua on saattanut osittain kansallisen lainsäädännön osaksi vettä ja jätteitä koskevat puitedirektiivit, luonnonsuojelusta annetut direktiivit sekä ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin ja sen muutokset. Liettua on edistynyt pitkälle direktiivikohtaisten täytäntöönpanostrategioiden laatimisessa. 32 direktiivit. Liettuassa laaditaan myös parhaillaan Strategiat kattavat kaikki vettä; yhdyskuntajätteitä, vaarallisia jätteitä, luonnonsuojelua ja kemikaaleja koskevat ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annettua direktiiviä koskevaa täytäntöönpano-ohjelmaa. Niin ikään Liettua laatii yhteistyössä muiden Baltian maiden kanssa täytäntöönpano-ohjelmia hyvästä geneettisesti muunnetuista laboratoriokäytännöstä annettuja direktiivejä sekä melua koskevia direktiivejä varten. organismeista ja Liettuan täytäntöönpanorakenteita organisoidaan parhaillaan uudelleen. Muutosten tavoitteena on yksinkertaistaa hallintoa sekä vahvistaa tarkastuselimiä erityisesti koulutusohjelmien seurantatarpeita, avulla, kehittämällä laboratorioita sekä hankkimalla laitteita. toimeenpanoa koskevia opaskirjoja, arvioimalla laatimalla Paikallistason toimintakykyä on parannettava, jotta kyetään panemaan täytäntöön yhteisön ympäristösäännöstö ja hallinnoimaan laajoja investointihankkeita. Ilmanseurantajärjestelmää parannetaan parhaillaan seurantalaitoksia perustamalla sekä ottamalla käyttöön online-seurantajärjestelmä, jonka avulla Liettua kykenee täyttämään yhteisön säännöstön vaatimukset. Liettuassa käytetään edelleen kokonaisuudessaan liian vähän julkisia ja yksityisiä varoja ympäristötoimiin. Varoja on myös investointisuunnitelmien ylläpidettävyys, koska huomattava osa niistä rahoitetaan tällä hetkellä kahden-ja monenvälisten tukiohjelmien kautta. lisättävä. Ongelmallinen kysymys onkin Päätelmät saavuttaa Liettua on edistynyt hyvin pyrkimyksissään jäsenyyttä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaiset tavoitteet. Tämä koskee erityisesti yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen teollisuutta, ilmaa, vettä ja säteilysuojelua koskevilla osa-alueilla. Liettuan olisi pyrittävä panostamaan entistä enemmän ilman ja veden seurantainfrastruktuurin vahvistamiseen sekä paikallistason toimintakyvyn parantamiseen. Niin ikään on tehtävä vielä runsaasti työtä taata läheisessä yhteistyössä kansainvälisten investoinnit, joiden avulla on mahdollista noudattaa Euroopan unionin normeja. rahoituslaitosten kanssa, jotta voidaan Kuluttajansuoja Liettua hyväksyi tavaroiden pakkausmerkinnöistä uudet säädökset, jotka ovat yhteisön säännöstön mukaiset. Ne takaavat kuluttajien etujen suojelemisen antamalla tuotteiden ominaisuuksista, alkuperästä ja tuottajasta kattavat, tarpeelliset ja selkeäkieliset tiedot. Liettua hyväksyi maaliskuussa 1998 matkailulain, joka on osittain yhteisön pakettimatkoja koskevan direktiivin mukainen. Kun otetaan huomioon, että kuluttajansuoja on keskipitkän aikavälin tavoite liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa, Liettuan on tehtävä merkittäviä ponnistuksia tällä alueella. Komission lausunnon jälkeen vain hyvin pieni osa yhteisön säännöstöä on otettu osaksi 33 Liettuan kansallista tarvitaan tukea. lainsäädäntöä. Kuluttajajärjestöjen perustamiseksi ja kehittämiseksi 34 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat Heinäkuussa 1997 antamassaan lausunnossa komissio totesi, että Liettuan tavoitteiden lyhyellä aikavälillä on oltava laittoman maahanmuuton ja järjestäytyneen rikollisuuden vastainen toiminta sekä tehokkaiden valvontajärjestelmien käyttöönotto rajoilla. Maahanmuuttokysymykset/rajavalvonta Liettua allekirjoitti 13. päivä helmikuuta 1998 Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IMO) kanssa yhteistyösopimuksen varmistaakseen sen puitteissa Liettuaan suuntautuvan laillisen ja laittoman maahanmuuton tehokkaamman hallinnon. Takaisinottosopimusten lisääminen sekä uusien henkilökorttien käyttöönotto tehtävien muutosten hyväksyminen, jotka koskevat ankarampia rangaistuksia ihmisillä käytävästä kaupasta, vaikuttavat siten, että maahanmuuttovirtoja voidaan valvoa tarkemmin. ja nykyiseen rikoslakiin Rajavalvonnan alalla Liettua on täyttänyt itärajaansa koskevan rajalinjasopimuksen mukaiset velvollisuutensa, mutta Valko-Venäjän en vielä täytettävä omat velvollisuutensa. Liettua on ottamassa käyttöön ammattimaisen rajavartioston ja asentamassa itärajalleen sähköisen valvontalaitteiston. Liettua kehittää yhteistyötä muiden Baltian maiden kanssa rajavalvonnan alalla, mutta kyseinen valvonta ei noudata vielä voimassa olevia Euroopan unionin valvontanormeja. Tietokoneverkon tiettyjen sekä ja rajanylityspaikkojen valvonnan puutteellisuudet ovat merkittävimmät heikkoudet. tietokantojen puuttuminen Poliisiyhteistyö Liettuan parlamentti hyväksyi vuonna 1998 rahanpesun vastaista toimintaa koskevan lain, jonka perusteella perustettiin rahoitusta tutkiva tutkintayksikkö. Samoin hyväksyttiin lait lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta. Kyseisen lainsäädännnön lyhyellä aikavälillä vahvistaa tehokkaan poliisivoimia, jotka ovat vastuussa järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta, tehostaa paikallisen ja kansallisen tason välistä koordinointia sekä vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä. soveltamisen kannalta on välttämätöntä Huumeet aineiden tammikuussa 1998 valvonnasta, »jolla pantiin lain huumausaineiden ja psyykeen Maan parlamentti hyväksyi yleissopimus vaikuttavien huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan ja jossa vahvistetaan kyseisten tuotteiden luokitusta, laillista kauppaa ja valvontaa koskevat säännöt. Parlamentti ei sitä vastoin ole vielä hyväksynyt lakiehdotusta synteettisten huumausaineiden esiasteiden valvonnasta. Olisi suotavaa, että rakennemuutoksen kohteena olevaa kansallista huumeiden valvontakomissiota kansallista huumetiedotustoimistoa. täytäntöön YK:n vahvistettaisiin yhteydessä samoin tässä kuin Oikeudellinen yhteistyö Liettua ratifioi 1. heinäkuuta 1997 - 1. heinäkuuta 1998 välisenä aikana neljä yleissopimusta osallistumiskykyä ja neljä kahdenvälistä kansainväliseen oikeudelliseen yhteistyöhön. Samana aikana Liettua vastaanotti 757 pyyntöä oikeudellisesta avunannosta siviili-ja rikosasioissa ja teki itse 1432 tällaista pyyntöä. vahvistavat Liettuan sopimusta, jotka 35 Päätelmät Liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteissa Liettuaa kehotettiin lisäponnistuksiin erityisesti lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa sekä tehostamaan rajavalvontaansa ja pakolaisten vastaanoitoedellytyksiä. Rajavalvonnan sekä järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen toiminnan alalla, joista mainittiin myös komission heinäkuussa 1997 antamassa lausunnossa, Liettua on edistynyt vain vähän. Turvapaikkakysymysten osalta ei ole käytettävissä tietoja siitä, onko mitään tehty. Muillakaan aloilla ei voida todeta liiemmin parannuksia. Liettuan on näin ollen kiinnitettävä enemmän huomiota oikeus- ja sisäasioihin sekä vahvistettava mahdollisimman tehostettava nopeasti järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta toiminnasta vastuussa olevia yksikköjä. rajavalvontajärjestelmänsä ja 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Liettua on loppuvaiheessa neuvotteluissaan Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä. Liettuan odotetaan saavan päätökseen liittymispöytäkirjansa vuoden 1999 aikana. Liettuan tulevan Euroopan unionin jäsenyyden kannalta on myönteistä, että maa lähentyy Euroopan yhteisön yhteiseen kauppapolitiikkaan YVTO:n jäsenyysneuvottelujen yhteydessä. Kauppa Liettuan ja sen vapaakauppasopimuskumppaneiden kanssa muodostaa noin puolet Liettuan kokonaiskauppavaihdosta. Etuuskohtelun sisältäviä vapaakauppasopimuksia tehtiin vain Euroopan unionin ja EFTA-maiden kanssa. Komission lausunnon julkistamisen jälkeen seuraavat sopimukset ovat tulleet voimaan: sopimus vapaakauppa-alueesta Turkin kanssa, sopimus Viron ja Latvian kanssa muiden kuin tulliesteiden poistamisesta, ja muutoksia Puolan kanssa tehtyyn sopimukseen. Unkarin kanssa tehty vapaakauppasopimus on parafoitu, ja neuvottelut Romanian kanssa edistyvät. Liettua pyrkii CEFTAn jäseneksi. Kehitysyhteistyö Liettua ei nykyisin sovella etuuskohtelua kaupassa Lomé-sopimuksen allekirjoittaneiden maiden kanssa. Liettua ei ole vielä kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisen politiikan. ryhtynyt toimiin ottaakseen käyttöön Euroopan unionin Tulli Uusi tullikoodeksi, joka on suurelta osin yhteisön tullikoodeksin mukainen, tuli voimaan 1. päivä tammikuuta 1998. Tiettyjä soveltamissäännöksiä ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty, mikä johtaa aukkojen syntymiseen. Tullilaki, joka lähentyy integroituija tulleja, tuli voimaan 1. päivä heinäkuuta 1998. 36 Kolme Baltian maata on allekirjoittanut sopimuksen yhteisestä passitusmenettelystä. Baltian maat ovat valinneet yhteisen tullitietokonejärjestelmän. Kaikki Liettuan tullitoimipaikat liittävää verkkoa ei kuitenkaan ole, ja tietokannat ovat riittämättömät. Etenkin itärajalla sijaitsevien ja muidenkin raja-asemien infrastruktuuri on parantunut. Latvian kanssa on perustettu yhteisiä valvonta-asemia. Tullitoimipaikkojen toimintakykyä petostentorjunnassa on kuitenkin vahvistettava. Liettuan tulli kehittää yhtiöihin kohdistuvaa valvontaansa, mikä liittyy sen menettelyjen uudenaikaistamiseen. Päätelmät Liettua on edistynyt sekä lainsäädännön lähentämisessä että tullihallinnon rakenteiden uudenaikaistamisessa. Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka Liettua osallistuu aktiivisesti monenväliseen poliittiseen vuoropuheluun Euroopan unionin yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa heinäkuusta 1997. Se osallistuu poliittisen osaston johtajien, eurooppalaisten kirjeenvaihtajien ja näiden liitännäisjäsenten sekä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa käsittelevien työryhmien säännöllisiin kokouksiin. Lukuun ottamatta Euroopan unionin kannanottoa Valko-Venäjän asennoitumiseen Minskissä oleviin ulkovaltojen lähetystöihin, Liettua on liittynyt Euroopan unionin kantoihin, kannanottoihin, julistuksiin ja toimenpiteisiin myös Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön yhteydessä. ja Liettua on osallistunut aktiivisesti Euro-Atlanttisen yhteistyöneuvoston se on uudenaikaistanut puolustusvoimansa, kehittänyt rauhankumppanuusohjelmiin, sotilaallista yhteistyötä Baltian maiden, Puolan ja NATO:n jäsenmaiden kanssa, aloittanut työn kansallisen lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi NATO:n vaatimusten ja normien mukaiseksi, kansainvälisiin ja rauhanturvatoimintoihin. lisännyt puolustusmenoja osallistunut aktiivisesti työhön Liettua pitää yllä hyviä ja rakentavia suhteita kaikkiin naapurimaihinsa. Alueellista yhteistyötä kehitetään Latvian ja Viron sekä Pohjoismaiden ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa. Liettualla on Itämerenmaiden neuvoston vuorotteleva puheenjohtajuus 10 päivästä heinäkuuta 1998. Arvioitaessa Liettuan uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa tarkasteluajanjaksona voidaan päätellä, että lukuun ottamatta yllä mainittua poikkeamista Valko-Venäjän kysymyksessä, Liettua on edistynyt lähentymisessään unionin yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. 3. 9 Varainhoitokysymykset Varainhoidon valvonta Ulkoisen varainhoidon valvonnan osalta ei voida todeta erityisiä edistystä. 37 Sisäisessä varainhoidon valvonnassa ei nykyisin ole keskusvalvontalaitosta. Hallitus hyväksyi helmikuussa 1998 kuitenkin ohjelman tällaisen laitoksen perustamisesta. Tähän tarkoitukseen budjetoidaan tulevia Euroopan unionista myönnettäviä varoja. Päätelmät Liittymiskumppanuuden tavoitteiden saavuttamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin. Nykyisissä sisäistä valvontaa suorittavissa laitoksissa on merkittäviä heikkouksia, joihin on puututtuva lähiaikoina, erityisesti Euroopan unionin ja rakennerahastoista. liittymistä valmistelevista rahastoista 3. 10 Yleisarvio Liettuan tähänastiset saavutukset yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamisessa vaihtelevat. On nopeutettava toimia sisämarkkinoita koskevan lainsäädäntökehyksen päätökseen saattamiseksi ja sisämarkkinoita koskevien toimielinten vahvistamiseksi. Muilla aloilla, kuten ympäristön osalta, joilla yhteisön säännöstön ottamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edistynyt nopeasti, on varmistettava, että lainsäädännön soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevat rakenteet ovat riittävät kyseisen lainsäädännön asiamnukaiseksi soveltamiseksi. tavoitteisiin Liettua on ryhtynyt toimiin käsitelläkseen joitain liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa olevia lyhyen aikavälin tavoitteita. Merkittäviä ponnistuksia on kuitenkin kohdistettava aikavälin aloilla: ensisijaisiin energiastrategian laatiminen, mukaan luettuna Ignalinan ydinvoimalakysymys), talouden uudistaminen (keskipitkän aikavälin talousohjelman laatiminen), hallinnon toimintakyky (erityisesti (julkiset hankinnat, kilpailu, valtiontuet) sekä oikeus-ja sisäasiat (rajahallinnon tehostaminen). julkishallinnon uudistaminen), sisämarkkinat (kattavan pitkän seuraavilla energia 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä Tässä luvussa ajantasaistetaan lausunnossa esitetyt tiedot. Madridissa joulukuussa 1995 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa viitattiin jotka mahdollistavat jäsenyyttä hakeneiden maiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen, erityisesti niiden hallintorakenteiden mukauttamisen avulla. Tämä näkökohta otettiin esille Agenda 2000 :ssa, korostaen , että on tärkeää sisällyttää yhteisön säännöstö tehokkaasti kansalliseen tärkeämpää on saattaa se kullakin alalla moitteettomasti täytäntöön asiaankuuluvien hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden avulla. Tämä on olennainen ennakkoedellytys keskinäisen luottamuksen synnyttämiselle, mikä on välttämätöntä tulevan jäsenyyden kannalta. lainsäädäntöön, mutta vielä luoda edellytykset, tarpeeseen Tämän vuoden kertomusta varten komissio on tehnyt yhteistyötä jäsenyyttä hakeneiden maiden toimivista täytäntöönpanoelimistä. Kertomuksessa on ilmoitettu mahdollisuuksien mukaan, onko näillä avainalueilla säännöstön laatiakseen luettelon kanssa 38 elimillä riittävät lainsäädännölliset valtuudet säännöstön täytäntöönpanemiseen. Lisäksi ilmoitetaan niiden henkilöstömäärä ja sen pätevyys sekä käytettävissä olevat määrärahat. Joissain tapauksissa voidaan jo arvioida tehtyjen päätösten laatua. Komissio aikoo käsitellä tätä näkökohtaa laajemmin tulevissa kertomuksissaan. Komissio päätyi lausunnossaan siihen, että yhteisön säännöstön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi hallintojärjestelmän vielä vahvistamiseksi. lisätoimenpiteitä Liettuassa tarvitaan 4. 1 Hallinnon rakenteet Seimas hyväksyi 28. huhtikuuta 1998 lain, jossa tehdään ero ammattivirkamiesten ja poliittisin perustein nimitettyjen virkamiesten palvelukseen ottamisen välille. Pääministerin kanslia, jonka virkamiehet on nimitetty poliittisin perustein, on erillään hallituksen kansliasta, jossa työskentelee ammattivirkamiehiä. Kun hallitus organisoitiin uudelleen 25. maaliskuuta 1998, ministeriöiden määrää vähännettiin 17:stä 14:ään. Vuonna 1998 ministeriöiden ja valtion laitosten virkamiesten määrää on supistettu 30 prosentilla, mutta nämä leikkaukset eivät ole kohdistuneet substanssiministeriöiden Euroopan integraatio-osastoihin. Huomattavaa pätevyyttä vaativissa asemissa toimiville virkamiehille on myönnetty palkankorotuksia. Vuoden 1998 aikana on myös laadittu strategia Liettuan valtion virkamiesten kouluttamiseksi EU:hun liittymistä varten. Vuosien 1997 ja 1998 aikana integraatioprosessin hallinnointia on tehostettu. Euroopan integraation komiteaa, jonka puheenjohtajana toimii pääministeri, on laajennettu kattamaan kaikki integraatioasioita hoitavat substanssiministeriöt. Toukokuussa 1998 perustettiin Eurooppa-komitea, jonka palveluksessa on 65 työntekijää. Se vastaa yhdentymisprosessin koordinoinnista ja valvonnasta, mm. yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta. Samalla Eurooppa-oikeuden osasto järjestettiin uudelleen ja sen riippumattomuutta vahvistettiin (sen palveluksessa on 9 juristia). Osasto antaa hallitukselle ja parlamentille oikeudellisia laki- ja asetusehdotusten yhdenmukaisuudesta yhteisöoikeuden kanssa. Vuonna 1998 osasto on antanut yli 1 100 oikeudellista lausuntoa. Parlamenttiin perustettiin syyskuussa 1997 Eurooppa-asioiden komitea, ja sillä on aktiivinen rooli lainsäädännön yhdenmukaistamisen ja integraation alalla. lausuntoja 4. 2 Hallinnon rakenteet ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Vuoden 1998 aikana Liettuassa on edistytty tuomioistuinjärjestelmän kehittämisen ja erikoistuomioistuinten perustamisen saralla. Hallinto-oikeuksien pitäisi aloittaa toimintansa vuoden 1999 keskivaiheilla hallinnollisiin oikeustapauksiin liittyviä oikeudenkäyntejä koskevan lain perusteella, jota Seimas ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt. Hallinto-oikeuksien odotetaan lyhentävän nykyisessä tuomioistuinjärjestelmässä viivästyksiä. Niiden päätehtävänä tulee olemaan keskus-ja paikallishallintojen antamien säädösten laillisuuden varmistaminen ja verokiistojen ilmeneviä 39 sekä valtion virkamiehiä koskevien korruptiotapausten ratkaiseminen. Liettuassa on yhteensä 518 tuomaria, mutta 101 virkaa on täyttämättä; osa avoimista viroista liittyy siihen, että parhaillaan on käynnissä tuomarien palvelukseen ottaminen hallinto-oikeuksiin. Tuomioistuimia koskevan lain muutokset (annettiin huhtikuussa 1998) mahdollistivat tuomioistuinten hallinnonjärjestämisen uudelleen vuonna 1998. Lain täytäntöönpanemiseksi tuomioistuinosaston. Sen hallitus perusti kesäkuussa 1998 oikeusministeriön alaisen palveluksessa on 42 työntekijää. Sen päätehtäviin kuuluu suunnitella tuomioistuinten sijoittamista ja tuomarien määrää tuomioistuimissa, toteuttaa tuomioistuinten hallinnon valvontaan liittyviä organisatorisia toimenpiteitä, huolehtia tuomioistuinten teknisestä ja aineellisesta varustuksesta, tutkia ja tarkastaa piirioikeuksien ja alueellisten oikeuksien sekä valitustuomioistuimen taloudellisia ja rahoituksellisia toimia sekä valvoa tuomioistuinten hallinnollista laatii parhaillaan oikeusalan koulutusohjelmaa koskevaa strategiaa yhdessä Oikeusalan koulutuskeskuksen kanssa. Oikeusministeriön alainen juristien ammatillisen koulutuksen osasto suunnittelee ja toteuttaa oikeusalan koulutusohjelmia ja haastemiehille yhdessä Oikeusalan koulutuskeskuksen kanssa (perustettu vuonna 1997) tarkoituksena näiden valmistaminen EY-lainsäädännön soveltamiseen. Vuoden 1997 toisella puoliskolla Oikeusalan koulutuskeskus järjesti erilaisista oikeustieteellisistä aiheista yli 50 koulutusseminaaria, joihin osallistui 495 tuomaria. toimintakykyä. Tuomioistuinosasto tuomioistuinten henkilöstölle ja organisatorista tuomareille, Vaikka Liettuassa on toteutettu lukuisia toimia oikeuslaitoksen toiminnan kehittämiseksi (tuomioistuinjärjestelmässä toteutetaan uudistuksia ja käytännön yhteistyö EU:n kanssa on parantunut), alan kehittämistä on jatkettava. Oikeusalan koulutusohjelmaan sisällytetään yhteisön oikeutta koskevaa koulutusta, mutta toistaiseksi tuomioistuimet eivät ole soveltaneet soveltaminen yhteisön oikeutta yhdessäkään oikeustapauksessa. Yhteisön oikeuden tehokkaasti tällä alalla vaatii henkilöstön ja teknisten voimavarojen lisäämistä sekä lisätoimia korruption torjumiseksi. Talousministeriöön perustettiin 1. tammikuuta 1998 yrityskonkurssien hallinnon osasto. Vuonna 1998 sen henkilöstömäärä on 12. Osaston tehtävänä on suojata valtion etuja maksukyvyttömissä yrityksissä, tuloksiltaan huonoissa yrityksissä sekä luoda ja hoitaa tietoja ja analyysejä sisältävää tietokantaa maksukyvyttömistä ja konkurssiin ajautuneista yrityksistä. Heinäkuuhun 1998 mennessä konkurssihakemuksia oli esitetty 288:aa taloudellista yksikköä vastaan ja asian käsittely oli saatettu päätökseen 36 tapauksessa. toteuttaa ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä Uusi konkurssilaki on ollut voimassa lokakuusta 1997 lähtien. Siinä käyttöön otettuja uudistuksia ovat esimerkiksi mahdollisuus asettaa tiukkoja määräaikoja ja muutokset velkojien etuoikeusjärjestyksessä. Konkurssiosaston perustaminen vuonna 1998 on myönteinen askel täytäntöönpanon alalla. Yritysten pesänselvittäjien ja konkurssitapauksia hoitavien tuomareiden pätevyyttä on kuitenkin parannettava edelleen. tammikuussa 1998 Yhtenäismarkkinat: Liettuan tulevat kuitenkin uudelleen kolmeksi erilliseksi julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavalta ministeriöltä. Nämä kolme laitosta ovat: standardisoimisosasto laitokseksi. Niiden järjestettiin talousarviotulot 40 jossa standardisoimisosasto, Liettuan Kansallisena standardisoimisvirastona sen päätehtävä on toteuttaa pitkän aikavälin ohjelma, jonka liettualaisina tarkoituksena on eurooppalaisten perusstandardien käyttöönottaminen standardeina, täytäntöönpano. Eurooppalaisista ja kansainvälisistä standardeista on tällä hetkellä hyväksytty liettualaisiksi standardeiksi noin 41 prosenttia. ja näin varmistaa yhteisön työntekijää. säännöstön tehokas on 45 ja laitoksia arviointia harjoittavia akkreditointiviraston, palveluksessa on 8 työntekijää. Se arvioi Kansallinen vaatimustenmukaisuuden ne (testauslaboratoriot; kalibrointilaboratoriot; tuotteiden, laatujärjestelmien ja henkilöstön varmentamislaitokset sekä valvontalaitokset) sekä valvoo niiden toimintaa. Tällä hetkellä Liettuassa akkreditoinnin on saanut 18 testauslaboratoriota, 10 kalibrointilaboratoriota ja 3 tuotteiden varmentamislaitosta. (Yhdelle testauslaboratoriolle akkreditoinnin myönsivät sekä Kansallinen akkreditointivirasto että Saksan akkreditointilaitos samanaikaisesti; tämän laboratorion tulokset tunnustetaan Liettuan ja Saksan lisäksi myös EU- ja EFTA- maissa. ) Virasto arvioi ne vaatimustenmukaisuuden arviointia harjoittavat laitokset, jotka valtion laitokset nimittävät suorittamaan vaatimustenmukaisuuden arviointia uuden lähestymistavan mukaisia direktiivejä noudattaen. akkreditoi • Valtion metrologian yksikkö, jossa on 8 työntekijää. Se vastaa 26:n tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan EU-direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden täytäntöönpanosta. Vuonna 1998 metrologian yksikkö on laajentanut toimintaansa kattamaan teollisen metrologian (mittausvälineiden kalibroinnin). Vaikka standardoinnin ja akkreditoinnin alalla on edistytty, laitoksia on vahvistettava palkkaamalla lisää erikoishenkilökuntaa. Liettuan standardisoimisosasto on edelleen riippuvainen valtion rahoituksesta; se olisi jatkossa muutettava täysin itsenäiseksi. Sen olisi myös nopeutettava eurooppalaisten standardien käyttöönottoa. Vaatimustenmukaisuuden laatujärjestelmien arvioinnin rakenteiden osalta on todettava, ettei Liettuassa vielä ole varmentamislaitosta. Verovalvontaosastoon (sisäasiainministeriön alaisuudessa) on kesäkuussa 1998 perustettu henkisen omaisuuden oikeuksien suojaamisesta vastaava yksikkö, jolla on kolme työntekijää. Sen päätehtäviä ovat rikostutkinta ja veronkanto. Vuonna 1998 yksikkö on tutkinut kahdeksan henkisen omaisuuden oikeuksien rikkomiseen liittyvää tapausta. Valtion patenttivirasto on vastuussa Euroopan teollisoikeuksien suojaamisen alalla. Se perustettiin vuonna 1991 Liettuan hallituksen alaisuuteen, ja vuonna 1994 sen valvonta siirrettiin julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavalle Liettuan ministeriölle. Sen palveluksessa on 63 henkeä. Lisäksi viraston alaisessa teknillisessä kirjastossa työskentelee 30 henkeä ja Liettuan patenttiasiamiesten liitossa 45 henkeä. integraatiopolitiikasta Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisen varmistamiseksi tarvitaan viclä huomattavia poimi stuksia. Hallinnon toimintakykyä on parannettava lisäämällä henkilöstöä, erityisesti henkisen omaisuuden suojaamisen alalla, ja parantamalla kaikkien laitosten henkilöstön pätevyyttä. Nykyistä organisaation rakennetta on tehostettava prosessiin liittyvien eri laitosten välillä. 41 Julkisten hankintojen virasto aloitti toimintansa heinäkuussa 1997. Sillä on 28 työntekijää. Se laatii ehdotuksia asetuksiksi ja valmistelee menetelmiä koskevaa materiaalia, säilyttää ja toimittaa tietoa julkisista hankinnoista, kuulee edustajia tai ostajajärjestoja, toteuttaa julkisten hankintamenettelyjen alustavia arviointeja tavarantoimittajien valituksia. Pelkästään heinäkuussa 1998 virasto käsitteli 23 valitusta. ja analysoi julkisia hankintoja koskevan julkisten hankintojen Uuden yhdenmukaisuutta yhteisön säännöstön kanssa. Julkisten hankintojen viraston voimavaroja on vahvistettava edelleen, erityisesti täytäntöönpanon alalla. lain pitäisi parantaa Julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaavan ministeriön alaisuuteen perustettiin syyskuussa 1997 Valtion tietosuojavirasto, ja sitä on vahvistettu vuonna 1998. Työntekijöitä virastossa on 8. Virasto on velvollinen valvomaan keskus- ja paikallishallinnon tietojärjestelmiin (sekä valtion rekistereihin) tallennettujen henkilötietojen ilmoittamisen ja tarkistaa henkilötietojen rekisteröi henkilötietojen hoitajat, käytön luovuttamisen lupia henkilötietojen luovuttamiseen vieraille valtioille lainsäädännössä määritellyn menettelyn mukaisesti. laillisuuden sekä niiden suojelun laillisuutta. Se sekä antaa Tietosuojaviraston hallinto ei ole niin toimintakykyinen, että se kykenisi hoitamaan uuden lain mukanaan tuoman tehtäväkentän laajenemisen, ja sen henkilöstö tarvitsee lisäkoulutusta. Tietosuojaa ei valvota vielä sen täydessä laajuudessa, varsinkaan oikeuslaitoksessa ja muissa laitoksissa, jotka toimivat valtion turvallisuuteen liittyvien asioiden parissa. Palvelujen vapaasta liikkuvuudesta voidaan todeta, että arvopaperimarkkinoita valvovaa arvopaperikomiteaa on laajennettu. Siliä on nyt 50 työntekijää. Sen tehtäväalaan kuuluu markkinoiden valvonta sekä lainsäädännön rikkomisten ja ammattietiikan vastaisen toiminnan käsittely. vakuutustoiminnan Valtion vakuutusyhtiöiden vakavaraisuusvarantoasteen laskeminen, vakuutusteknisen vastuuvelan ja vakuutusarvojen laskeminen, tilinpäätösten julkaisemisesta määrääminen sekä valvontatehtävän täyttämiseen liittyvät velvoitteet. tarkastusviraston tehtäviin kuuluu Palvelujen vapaan liikkuvuuden tilanne on edelleen jossakin määrin epätyydyttävä, koska ei ole varmaa, onko Liettuan viranomaisilla käytössään tarpeelliset hallinnolliset voimavarat laajan lainsäädäntöohjelman nopeaan täytäntöönpanoon sitoumustensa mukaisesti. Tämän alan EU-vaatimusten täyttämiseksi henkilöstön yleistä pätevyyttä on parannettava. Kilpailu: Valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirasto vastaa kilpailulain täytäntöönpanosta. Viraston palveluksessa on 56 työntekijää, joista 5 työskentelee valtiontuen ja 30 kilpailuasioiden parissa. Virasto toimii tämänhetkisen henkilöstön voimin asianmukaisesti, mutta uuden kilpailulain tultua voimaan (odotetaan tapahtuvan, tammikuussa 1999) tarvitaan erikoiskoulutusta henkilöstön asiantuntemuksen parantamiseksi. Vuoden 1998 alkupuoliskon aikana tutkittiin 46 tapausta, ja kilpailuneuvosto, viraston toimeenpaneva elin käsitteli 14 rikkomistapausta ja teki niitä koskevat päätökset. 42 Vuomia 1997 kilpailuvirastoon perustettiin erillinen valtiontukien valvontaosasto. Jotta yhteisön tämän alan vaatimusten täytäntöönpano sujuisi tehokkaasti, henkilöstöresurssit vaativat lisäinvestointeja. ja kuluttajansuojavirastolla, Kuluttajansuoja: Kuluttajansuoja-asioista huolehtivat useat laitokset ja virastot. Päävastuu toimii alasta on Valtion kilpailu- Laadunvalvontavirasto. Laadunyalvontavirasto toimii pääasiassa kauppaa koskevien sääntöjen ja harhaanjohtavan mainonnan aloilla. Virastossa työskentelee 7 henkeä kuluttajansuojan parissa ja 240 henkeä jakautuneena maan eri alueille. Muita tämän alan tehtäviä hoitavat turvallisuuden valvontaa suorittavat talousministeriö ja muut ministeriöt. Tavaroiden terveysministeriön alaisen Valtion hygieniantarkastuslaitoksen alueelliset sivutoimistot (11 alueellista kansanterveyden keskusta ja 39 sivutoimistoa). alaisena jonka Ammattijärjestöjen edustajaintoimistossa toimii yksi valtiosta riippumaton kuluttajajärjestö. Se on kuitenkin vielä vaikutukseltaan vähäinen ja vahvistamisen tarpeessa. Kuluttajapolitiikan alalla ollaan vielä kaukana yhteisön säännöstön noudattamisesta. Odotettavissa on, että vuoden 1999 aikana annetaan uusi tuoteturvallisuuslaki, joka parantaa alan yhteisön säännöstön mukaisuutta, mutta sen myötä nykyinen hallinnollinen organisaatio on järjestettävä uudelleen. Valtiosta riippumattomat kuluttajajärjestöt ovat edelleen liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja tavoitteista on edelleen epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan vaikeudet panna kuluttajalakeja tehokkaasti täytäntöön. Muita tekijöitä, joihin on puututtava, ovat pula asiantuntevasta henkilöstöstä, organisaation puutteet ja oikeuslaitoksen avoimuuden puute kuluttajakysymyksissä. Televiestintä: Uudessa, kesäkuussa 1998 hyväksytyssä televiestintälaissa säädetään uuden sääntelyelimen, viestinnänsääntely-yksikön, perustamisesta tammikuussa 1999. Siihen saakka näitä tehtäviä hoitaa Valtion radiotaajuusyksikkö. Viestinnänsääntely-yksikön tehtävänä tulee olemaan radiotaajuuksien ja puhelinnumeroiden myöntäminen, yleisten lupien antaminen, lupien myöntämisehtojen kiistojen ratkaiseminen sekä televiestintäverkkojen ja radioviestinnän käytön valvonta. teletoiminnan harjoittajien valvonta, välisten Uuden viestinnänsääntely-yksikön on järjestettävä henkilöstölleen erikoiskoulutusta. Välillinen verotus: Välillisestä verotuksesta vastaavat valtiovarainministeriö ja sen alaiset laitokset. Ministeriön palveluksessa on yhteensä 221 henkeä, ja välillistä verotusta koskevan lainsäädännön suunnittelusta vastaavassa ministeriön finanssipolitiikan osastossa on 11 työntekijää. Valtiovarainministeriön alaisen Valtion verotarkastuksen palveluksessa on 168 työntekijää, minkä lisäksi 56 alueellisessa verotarkastuspiirissä työskentelee 3 196 henkeä. Syksylle 1998 on suunniteltu näiden 56 alueellisen verotarkastuspiirin uudelleenorganisointia 10 maakunnalliseksi verotarkastuspiiriksi, joilla on alueellisia toimipisteitä. Tavoitteena on yksinkertaistaa verotarkastuksen hoitoa ja parantaa verohallintoa. Rahanpesun torjuntaa koskevan lain mukaan valtion verotarkastuksen on kerättävä tietoa laittomasta rahaliikenteestä ja suoritettava sitä koskevia tutkimuksia. 43 Liettuan verohallintoa on uudenaikaistettava ja vahvistettava. Jotta yhteisön säännöstön hallinnointi tällä alalla olisi tehokasta, on henkilöstön ammattitaitoa vahvistettava ja parannettava yleisesti; tähän kuuluvat myös koulutustoimenpiteet ja palkankorotukset. Maatalous: Valtion eläinlääkintävirasto suoraan hallituksen alaisena. Sen palveluksessa on keskusyksikössä 25 työntekijää (joista 14 on eläinlääkäreitä ja 4 toimii Euroopan integraatio-osastossa). Lisäksi 1 444 työntekijää toimii alueellisissa sivupisteissä. toimii Valtion eläinlääkintävirastolla on liian niukasti henkilöstöä, tiloja sekä varusteita, erityisesti rajatarkastusten, elintarvikkeiden valvonnan laboratoriotestauksen sekä eläinten tunnistuksen ja rekisteröinnin alalla. Maatalousministeriön alainen kasvinsuojeluvirasto valvoo kasviensuojelua Liettuassa, ja sen palveluksessa on tällä hetkellä noin 200 henkeä. Kasvinsuojelu virastoon perustettiin 1. tammikuuta 1998 Euroopan integraation jaosto. Heinäkuussa 1998 Liettuaan perustettiin maatalous- ja elintarviketuotteiden markkinoiden sääntelystä vastaava virasto, joka toimii maatalousministeriön alaisuudessa. Sen vastuulla on jatkossa YMP-toimenpiteiden täytäntöönpano. Viraston palveluksessa on 14 työntekijää. Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun alan valvonnan hallinnollinen toimintakyky Liettuassa on testaus- ja diagnoosilaitteiston osalta riittämätön. Eläinlääkinnän ja elintarvikkeiden valvonnan toimintojen vahvistaminen olisi eduksi. Yleisten YMP:n vaatimusten hallinto edellyttää tämänhetkisen hallintorakenteen huomattavaa muokkaamista. Liikenne: Liettuassa alasta vastaava viranomainen on liikenneministeriö, jonka palveluksessa on tällä hetkellä 153 henkeä. Tieturvallisuusvirasto, jossa työskentelee 6 henkeä, pyrkii havaitsemaan vaarallisia tieosuuksia ja onnettomuusriskejä. Liikenneministeriön alainen maantiekuljetusten tarkastusvirasto valvoo tieliikennealan lainsäädännön täytäntöönpanoa. Sen palveluksessa on 100 henkeä, mihin sisältyy myös Liettuan viidessä suurimmassa kaupungissa sijaitsevien alueellisten toimipisteiden henkilöstö. Liettuan rautatiet perusti huhtikuussa 1998 turvallisuuden tarkastusyksikön, jossa on 23 työntekijää. Siihen kuuluu liikenteen turvallisuuden yksikkö sekä ympäristöturvallisuuden ja työturvallisuuden jaostot. Vesiliikenne-ja ilmailualoilla on vuonna 1998 edistytty siltä osin, että siviili-ilmailuhallinto järjestettiin uudelleen ja perustettiin Valtion sisävesiliikenteen tarkastuslaitos. Yhteisön säännöstön noudattaminen toimintakyvyn parantamista edelleen, erityisesti meri-ja ilmaliikenteen turvallisuuden alalla. liikennealalla edellyttää Liettualta hallinnollisen Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Liettuassa laitokset: työsuojelutarkastus. työvoimahallinto, Liettuan työvoimapolitiikkaa Työmarkkinakoulutusvirasto toteuttavat seuraavat Valtion ja Liettuan työvoimahallinto koostuu kansallisesta työvoimahallinnosta ja 47 alueellisesta (kaupunkien ja alueiden) työvoimatoimistosta. Työvoimahallinto laatii ja toteuttaa kansallisia ja alueellisia työllisyysohjelmia, panee täytäntöön valtion työllisyystakuita työmarkkinoilla, hallinnoi työllisyysrahaston varoja ja jakaa ne alueellisille (kaupunkien ja alueiden) työvoimatoimistoille. Työvoimahallinnon henkilöstömäärä oli vuonna 1998 1 151 henkeä. 44 Vuonna 1997 se tarjosi työpaikkoja 73 000 työttömälle ja vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana 46 000:lle. ja työmarkkinakoulutusvirasto -neuvonnan aikuisten Liettuan ammattikoulutuksen 15:sta työmarkkinakoulutuksen keskuksesta, 6:sta alueellisesta neuvontatoimistosta ja Vilnassa tällä hetkellä yli 300 sijaitsevasta keskusvirastosta. Koulutuskeskukset vastaavat koulutusohjelman toteuttamisesta. Viraston palveluksessa on yli 400 työntekijää. Vuosittain ammatillisen työmarkkinakoulutuksen järjestelmässä koulutetaan noin 30 000 henkilöä. hoitaa järjestelmää. koko maan Järjestelmä kattavaa koostuu Sosiaaliturva- ja työvoimaministeriön alainen valvontaelin, Valtion työsuojelutarkastus, vastaa työturvallisuuden alan politiikan täytäntöönpanosta ja alaa sääntelevän lainsäädännön seurannasta. Valtion työsuojelutarkastuksen palveluksessa on tällä hetkellä 226 työntekijää (joista 147 on työsuojelutarkastajia ja 120 toimii aluetasolla), missä on lisäystä viime vuodesta. Vuodesta 1997 Valtion tarkastuksia 13 000 yrityksessä (yhteensä lähes miljoonaa työntekijää), hyväksynyt 1 581 yrityksen toiminnan aloittamisen, tutkinut 2 950 valitusta, määrännyt sakkoja, osallistunut 278 oikeudenkäyntiin ja tarkastanut 11 100 henkilöä. työsuojelutarkastus on tehnyt Työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla Valtion työsuojelutarkastuksen henkilöstöä on lisättävä ja asiantuntemusta kehitettävä. ja koheesio: Aluepolitiikan Aluepolitiikka julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnosta vastaava ministeriö. Liettuassa ei ole vielä luotu täytäntöönpanoa varten. toiminnallista Aluepolitiikkaa tullaan toteuttamaan kaikissa 10 maakunnassa. laatimista koordinoi institutionaalista aluepolitiikan järjestelmää Jotta yhteisön säännöstön täytäntöönpano ja hallinnointi olisi tehokasta, alalle on luotava hallinnon ja talousarvion valvonnan rakenteet. Ympäristö: Ympäristönsuojelusta vastaava ministeriö on Liettuan ympäristöministeriö. toimii Ympäristöalan järjestelmä alueellisissa loput ministeriössä ja ympäristönsuojeluyksiköissä, yhteisessä tutkimuskeskuksessa, kalavaroista vastaavassa yksikössä, metsistä suojelualueista vastaavassa yksikössä sekä merenkartoituksen verkoston yksikössä. työllistää yhteensä 1 624 alaisissa aluevirastoissa, kuten tarkastusyksiköissä, ja organisaatioissa joista 180 työntekijää, sen Ilmanlaadun seurannan järjestelmää parannetaan parhaillaan instituutioita muodostamalla ja asentamalla online-seurantajärjestelmä, jonka myötä Liettuan tilanne tulee vastaamaan täysin yhteisön lainsäädännön vaatimuksia. Ympäristöministeriön henkilöstö tarvitsee lähentymisprosessiin liittyen. lisää erikoiskoulutusta oikeudellisella alalla ja sisäasiat: Sisäasiainministeriötä uudistettiin vuoden 1997 aikana, Oikeus- ja hallinnollisten virkojen määrää supistettiin 536:sta 226:een. Poliisiasioiden osasto, joka aiemmin toimi sisäasiainministeriön osana, on nyt itsenäinen yksikkö. Poliiseja on 15 000 (lukuun eivät sisälly veroasioita hoitavat poliisit, rajavartijat eivätkä erityistutkintaa hoitavat 45 poliisit). Sisäasiainministeriön alaisuuteen on perustettu verovalvontaosasto. Sen sisälle on perustettu rahanpesun torjunnan yksikkö, jossa toimii 12 työntekijää. Rajahallinnon toimintakykyä on parannettava. Rajavartiolaitoksen palveluksessa on yhteensä 4 300 rajavartijaa ja ensi vuoteen mennessä määrän odotetaan nousevan 6 000:een. Rajavartiolaitoksen voimavaroja on lisättävä, jotta se kykenee valvomaan itärajaa tehokkaasti ja vastaamaan eurooppalaisia standardeja. Turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden hoitokyky on parantunut turvapaikkahakemusten käsittelyn alettua toukokuussa 1997 ja pakolaisten vastaanottojärj estelyjä rakenteellista luodaan parhaillaan. Poliisitoimessa uudistusta järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mutta sitä on vahvistettava edelleen. toteutetaan Tulli: Valtiovarainministeriön alainen tulliosasto organisoitiin uudelleen elokuussa 1998, ja sen palveluksessa on nyt 143 työntekijää. Tullihallinnossa työskentelee yhteensä 3 102 henkilöä. Vuoden 1998 tammi- ja elokuun välisenä aikana erotettiin 118 työntekijää lahjontaongelmien vuoksi. Heinäkuussa 1998 tulliosastoon perustettiin 15 pääasiassa työntekijän vahvuinen tullivalvonnan jaosto. Se on vastuussa salakuljetuksen ja lahjonnan torjunnasta sekä tullialan tiedustelutoiminnasta. Liettuassa on laadittu tullivirkailijoiden koulutusstrategia ja koulutusta on annettu eri aiheista, kuten tullimenettelyistä ja tavaroiden alkuperästä. Elokuussa 1998 perustettiin Tulliasioiden tietokeskus; tavoitteeksi on asetettu se, että puolet tullitoimipaikoista ja tullitarkastuspisteistä olisi vuonna 1999 liitetty tullin tietoverkkoon. Jotta yhteisön säännöstön täytäntöönpano olisi tehokasta, instituutioita on vahvistettava edelleen. suorittava valvonta: Ulkoista Varainhoidon on Liettuassa tarkastusta Tilintarkastusvirasto. Se on suoraan parlamentin alainen. Se valvoo valtion tulojen keräystä ja menoja sekä valtion omaisuuden hallintoa laatii vuosikertomuksen valtion talousarvion toteutuksesta. Vuonna 1998 sen palveluksessa on 300 henkeä (mukaan luettuna neljä alueellista toimistoa, joissa toimii 140 työntekijää). Vuonna 1998 aloitti toimintansa parlamentaarinen tilintarkastuksen valvontakomitea, johon kuuluu yhdeksän jäsentä. Sisäisen valvonnan osalta tilanne on se, että joissakin ministeriöissä on sisäisen valvonnan jaostoja, mutta ne eivät vastaa kansainvälisiä standardeja. ja käyttöä. Tilintarkastusvirasto laitos Jotta yhteisön säännöstön hallinnointi tällä alalla olisi tehokasta, Liettuassa on jatkettava valmisteluja tarvittavien hallinto- ja valvontajärjestelmien käyttöönottamiseksi. Sisäisen tarkastuksen alalla on jatkettava työtä varainhoidon sisäisen valvonnan tehokkaan järjestelmän kehittämiseksi; tämä valmistelee Liettuaa seuraamaan yhteisön varojen käyttöä. Henkilöstöstä ja koulutustarpeista olisi tehtävä arviointi. 4. 3 Kummitoiminta Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhdessä Phare-ohjelmaan liittyvää kummitoimintaa (twinning), jonka tarkoituksena on auttaa hakijamaita selviytymään hallintojärjestelmän toimintakyvyn kehittämiseen ja yhteisen säännöstön täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista. jäsenvaltioiden Euroopan unionissa yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta vastaavat 46 kansalliset hallintoelimet tasolla) sekä virastot, (keskus-, alue- ja paikallishallinnon ammattijärjestöt ja yksityinen sektori. Tämä laaja hallinnollinen ja tekninen asiantuntemus on haluttu tuoda kummitoiminnan avulla myös hakijamaiden ulottuville. Aluksi kummitoimintaa sovelletaan vain neljällä alalla, nimittäin maataloudessa, ympäristöasioissa, rahoitusalalla sekä oikeus- ja sisäasioissa, mutta sitä on tarkoitus vähitellen laajentaa koskemaan yhteisön säännöstöä kokonaisuudessaan. Liettua osallistuu kummitoimintaan aktiivisesti. 4. 4 Yleisarvio Komission lausunnon antamisen jälkeen on perustettu useita merkittäviä virastoja ja laitoksia. On vielä liian aikaista arvioida niiden kykyä panna yhteisön säännöstöä täytäntöön tehokkaasti. Hallinnon rakentamista ja sen toimintakyvyn vahvistamista on nopeutettava erityisesti sisämarkkinoiden ja ympäristön aloilla, jottei jäätäisi jälkeen vauhdista, jolla yhteisön lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Henkilöstön pätevyyden parantamiseksi on tarpeen järjestää koulutusta kautta linjan. Tuomarikunnan kykyä säännöstöä olisi kehitettävä parantamalla ammattikunnan asemaa koulutuksen avulla sekä varmistamalla vapaiden virkojen täyttäminen viivytyksittä. soveltaa yhteisön C. PÄÄTELMÄT Liettua täyttää edelleen Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. Liettuan on tehostettava korruption vastaista toimintaa ja jatkettava oikeuslaitoksen uudistamista. Jäljellä olevan uudistuksia koskevan työjärjestyksen kestävä täytäntöönpano täydentäisi toimivan markkinatalouden perustamista ja auttaisi Liettuaa edistymään riittävästi, jotta se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa keskipitkällä aikavälillä. tarvitaan sisämarkkina-alalla aikavälin Lisäponnisteluja energiasuunnitelman laatimiseksi, joka sisältää myös Ignalinan ydinvoimalan sulkemisen. Liettua on edistynyt yhteisön säännnöstön ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, joskin se on ollut lainsäädäntöä koskeva hallintojärjestelmän soveltamis-ja täytäntöönpanokyky saadaan vakaannutetuksi. epäyhtenäistä. Ponnistuksia tarvitaan, kattavan pitkän jotta ja 47 D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnoissa. Kehykseen on lisäksi tarkoitus sisällyttää näiden tavoitteiden toteuttamisen tukemiseksi hakijamaiden käytettävissä olevat rahavarat sekä tukeen liittyvät edellytykset. Kutakin hakijamaata pyydettiin vahvistamaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma (maaohjelma), jossa määrätään, kuinka hakijamaa toteuttaa liittymistä valmistelevaa kumppanuutta (liittymiskumppanuus), jossa annetaan tavoitteiden toteuttamisaikataulu ja jossa esitetään pääpiirteittäin toteuttamisen edellyttämät henkilöstö- ja rahoitustarpeet. Sekä liittymistä valmistelevaa kumppanuutta että yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevaa kansallista ohjelmaa tarkistetaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon edistyminen ja asettaa uusia tavoitteita. 1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus: arviointi lyhyen aikavälin tavoitteista Liittymiskumppanuudessa4 lyhyen aikavälin tavoitteet ovat seuraavat: • Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; laaja-alaisen yksityistämisen nopeuttaminen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen rakennemuutoksen aloittaminen; yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. • ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: Institutionaalisten erityisesti huomattavat ponnistukset, jotka koskevat julkishallinnon uudistamista, rajavalvontaa, laatiminen virkamiehille sekä tullia, verotusta ja rahoitusalaa; koulutusstrategian hallintojen tuomioistuimille; vahvistaminen instituutioiden vahvistaminen ympäristöalalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen aloittaminen. eläinlääkinnästä olevilla ja ulkorajoilla kasviensuojelusta toimipaikoilla; vastaavien erityisesti teollisen omaisuuden, julkisten hankintojen, • Sisämarkkinat: mm. henkisen ja rahoituspalvelujen, kasviensuojelun ja eläinlääkinnän alojen yhdenmukaistaminen edelleen riippumattomien standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tason parantaminen; uuden kilpailulainsäädännön käyttöönotto ja avoimen valtionavun määrityksen käyttöönotto. • Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden pakolaisten täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan ja torjumistoimenpiteiden vastaanottoedellytysten parantaminen. • Ympäristö: jatketaan puitelainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, liittyvien lähentämisohjelmien yksityiskohtaisten yksittäisiin toimiin ja Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, EYVL L 85, 20. 3. 1998. 48 täytäntöönpanostrategioiden strategioiden suunnitteluja niiden täytäntöönpanon aloittaminen. laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja • Energia: erityisesti kattavan pitkän aikavälin energiastrategian laatiminen; Ignalinan ydinvoimalan sulkemissuunnitelma ydinturvarahastosopimuksen mukaisten sitoumusten mukaisesti. Yhteenveto saavuttamiseksi: edistymisestä liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteiden Se • Talouden uudistaminen: Liettua ei ole vielä laatinut keskipitkän aikavälin talouden pankkialan laaja-alaisessa strategiaa. rakennemuutoksessa ja rahoituskurin maatalouselintarvikealojen rakennemuutoksen osalta tarvitaan kuitenkin vielä suuria ponnistuksia. täytäntöönpanossa. Energia- edistynyt ja yritysten yksityistämisessä, on • täytäntöön yhteisön Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: Vaikka lukuisia toimielimiä perustettiin tai niiden rakennetta muutettiin vuosina 1997-1998, niiden kykyä panna lainsäädäntöä ei ole vielä koeteltu. Tuomioistuimille tarkoitetun koulutusstrategian valmistelussa on jonkin verran edistytty. Edistymistä ei ole juurikaan saatu aikaan alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisessa eikä rahoitusvalvonnan vahvistamisessa. • Sisämarkkinat: Liettua on ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten alalla, ja hiukan heikommin kilpailupolitiikan alalla. Erityisesti julkisten hankintojen, kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen, immateriaalioikeuksien ja valtiontukien alalla on ryhdyttävä toimiin. rahoituspalvelujen, standardisoinnin edistynyt • Oikeus- ja sisäasiat: Liettua on ryhtynyt korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisiin toimiin, joita on kuitenkin vahvistettava. Rajahallintoa on vielä tehostettava. ® Ympäristö: Liettua on edistynyt hyvin tällä alalla, erityisesti yhteisön säännöstön ottamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. • Energia: Tällä alalla on edistytty hiukan. Liettua ei ole vielä esittänyt tyydyttävää energiastrategiaa eikä se ole vielä sitoutunut sulkemaan Ignalinan ydinvoimalan 1. yksikköä. Liettua on ryhtynyt toimiin liittymiskumppanuuden tiettyjen lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi rahoituspalvelujen, standardien ja vaatimustenmukaisuuden sekä ympäristön alalla. Liettua ei ole kuitenkaan käsitellyt tyydyttävästi lyhyen aikavälin tavoitteita energian (energiastrategian laatiminen), talouden uudistamisen (keskipitkän aikavälin talousohjelman laatiminen), uudistaminen), sisämarkkinoiden (julkiset hankinnat, immateriaalioikeus, valtiontuet) eikä oikeus- ja sisäasioiden (rajahallinnon tehostaminen) osalta. julkishallinnon toimintakyvyn (erityisesti hallinnon 49 2. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman (maaohjelman) arviointi Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma (maaohjelma) esiteltiin komissiolle maaliskuussa 1998 ja sen muutettu laitos toimitettiin 25. kesäkuuta 1998. Kyseinen ohjelma on esitetty taulukoiden muodossa, mikä tekee asiakirjasta hyödyllisen viiteoppaan. Taulukkomuoto on kuitenkin haitaksi ja yksityiskohtaisuuden käyttöönottamisen suhteen hallinnollisten vaikutusten arvioinnin kannalta. Kyseinen maaohjelma kattaa melkein kaikki yhteisön säännöstön alat (poikkeuksena erityisesti kalastus). Se, miten yhteisön säännöstöä on sisällytetty ohjelmaan vaihtelee kuitenkin alasta toiseen eikä se aina ole täydellinen. tietojen perusteellisuuden säännöstön erityisesti yhteisön Tietyillä aloilla (talouden uudistaminen, pääomaliikkeet, teollisuus, kilpailu, ympäristö, oikeus- ja sisäasiat) liittymiskumppahuuden tavoitteet on otettu riittävästi huomioon, kun taas muissa tapauksissa näyttää siltä, että kyseiset tavoitteet on otettu vain rajallisesti huomioon. Maaohjelmaan ei sisälly liittymiskumppanuuden keskipitkän aikavälin tavoitteita, jotka koskevat valmiuksia yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi, audiovisuaalisen alan politiikkojen lähentämiseksi ja ydinturvallisuutta. Ajoituksesta ei ole riittävästi tietoja eikä aina ole mahdollista arvioida, kuinka realistisia aikataulut ovat. Toimielimiä ja tarvitaan maaohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi, ei ole selvästi osoitettu. Talousarviota koskevien näkökohtien osalta arviointi on tehtävä yksityiskohtaisemmaksi. infrastruktuureja koskevia resursseja, joita Yllä mainitut huomiot ja joukko erityisiä yksityiskohtaisia tietoja on toimitettu Liettuan viranomaisille, jotka tarkistavat kyseisen maaohjelman niiden mukaisesti. Maaohjelman antaa kantansa maaohjelmaan ja toimittaa sen tarkistetun version perusteella komissio neuvostolle. Tämän arvioinnin odotetaan tapahtuvan vuoden 1999 toisella vuosipuoliskolla liittymiskumppanuutta koskevan tarkistuksen aikana. 50 Liite Tilastot 51 TILASTOT Perustiedot 1993 1994 1995 1996 1997 1 000 henkeä Vakiluku (viitejakson lopussa) 3724 3718 3712 3707 3705 1 000 hehtaaria Kokonaispinta-ala 6530 6530 6530 6530 6530 Kansantalous LTL 1 000 000 000 Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 11,6 16,9 24,1 31,6 38,2 ECU 1 000 000 000 Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 2,3 3,6 4,6 6,2 8,4 ecua asukasta kohti Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 600 1000 1200 1700 2300 Tuotantorakenne osuus koko bruttoa rvonlisäyksestä, % - maatalous - teollisuus - rakentaminen - palvelut Menorakenne - kulutusmenot - kotitaloudct ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoitteicmattomat yhtcisot - julkisyhtcisot - kiintean paaoman bruttomuodostus 5i b> 14,2 10,7 11,7 12,2 12,7 34,2 27,0 26,1 25,8 24,0 5,1 7,2 7,1 7,1 7,3 46,5 55,1 55,0 54,9 56,0 osuus BKTrsta,' '/„ : : : : 87,1 85,4 86,7 67,4 66,5 67,1 19,7 18,9 19,6 23,0 23,0 22,0 : : : : - tavaroiden ja palvelujen vienti - tavaroiden ja palvelujen tuonti : : •* : 53,0 53,4 54,6 64,8 63,2 64,8 muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % Bruttokansantuote -16,2 -9,8 3,3 4,7 5,7 ostovoimapa riteettcina Bruttokansantuote asukasta kohti 4800 5300 5800 Inflaatioaste Kuluttajahintaindeksi Maksutase - tavaroiden vienti - tavaroiden tuonti - kauppatase - palvelut, netto - tulot, netto - tulonsiirrot, netto - josta julkisen scktorin siirrot - vaihtotase - vaiuuttavaranto (ml. kulta) - vaiuuttavaranto (pi. kulta) Julkinen talous Julkisyhteisojen ali/ylijaama Ulkomainen bruttovelka muutos edeltävään vuoteen verrattuna, % 410,2 72,2 39,6 24,6 ECU 1 000 000 1730 1706 2069 2688 3697 1862 1878 2602 3394 4709 -132 -172 -534 -706 -1012 -47 7 99 81 -73 379 314 2,1 -46 7 132 99 -79 485 427 -10 -10 84 47 95 -72 113 57 119 -175 203 89 -470 -569 -865 631 576 671 616 964 915 osuus BKT:sta, % -1,7 13,1 -1,6 12,3 -2,8 12,4 52 Rahoitusmarkkinoiden indikaattorit 1993 1994 1995 1996 1997 Raha-aggregaatit - Ml -M2 - luotot yhteensa Lytiytaikaiset keskikorot - antolainauskorko - talletuskorko Ecun vaihtokurssit - viitejakson keskikurssi - kurssi viitejakson lopussa - todellinen vaihtokurssi 0,4 0,6 ECU 1 000 000 000 0,5 0,9 0,6 0,7 1,1 0,6 vuosikorko, % 0,7 1,1 0,7 91,8 88,3 62,3 48,4 27,1 20,1 21,6 14,0 (1 ecu =. kansallista valuuttayksikköä) 1,2 1,6 1 14,4 7,9 5,087 4,731 5,232 5,079 4,536 4,351 4,864 5,126 4,968 4,419 100 275,9 255,9 279,9 313,6 Ulkomaankauppa ECU 1 000 000 Tuonti Vienti Kauppatasc Vaihtosuhde Tuonti EU-15-maista Vienti EU-15-maihin Vaesto Luonnollincn vacstonkasvu Nettomuutto 1926 1978 2789 3590 4934 1712 -214 1708 2068 2642 3382 -270 -721 -948 -1552 edeltävän vuoden vastaava viitejakso - 100 - • • : osuus koko tuonnista tai viennistä, % 18,73 26,39 37,13 42,42 16,86 25,76 36,36 32,89 1 000 henkeä kohti 0,4 -3,7 -1,1 -0,6 -1,1 -0,5 -1,0 -0,2 : : : : : 53 Imevaiskuolleisuus 16,0 14,1 12,5 10,1 10,4 1 000 elavana syntynytta* kohti Elinajanodote: miehet naiset syntymästä 63,3 75 62,8 74,9 63,6 75,2 65,0 76,1 Tyomarkkinat osuus työvoimasta % Tydvoimaosuus (ILO:n menetelman mukainen) 65,3 61,1 61,4 62,3 62,3 Tyottomyysaste (ILO:n menetelman mukainen): yhteensa 15,6 14,1 < 25-vuotiaat > 25-vuotiaat 26,1 13,9 Keskimaarainen tyollisyys NACE-toimialoittaia osuus kaikista toimialoista, % 26,2 12,1 21,9 20,1 7,1 22,5 25,7 7,1 23,4 22,4 6,6 44,7 47,6 23,8 21,2 7 48 24,2 20,2 7,2 48,4 50,9 km/1 000 km2 : : 40,8 39,8 km 394 404 : : •' : - maa- ja metsatalous - teollisuus - rakentaminen - palvelut Infrastruktuuri Rautatciden rataverkko Moottoriteiden pituus Teollisuus ja maatalous Tcollisuustuotannon volyymi-indeksi edeltävä vuosi = 00 73,4 105,3 Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indcksi 95 80 106 105 110 100,7 106 54 Menetelmiä koskevat huomautukset Bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardeina ilmoitettuna: tarkistetut tiedot, jotka perustuvat vuoden 1996 kansainvälisessä vertailuhankkeessa saatuihin, ostovoimapariteetteja koskeviin uusiin tuloksiin. Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin): Tiedot perustuvat yleiskauppaperiaatteeseen. Kaupan luokitukset: Kauppavirtojen kirjaamisessa käytetään yhdistetyn nimikkeistön (CN) mukaista tavaraluokitusta. Tuonti kirjataan CIF-hintoina ja vienti FOB-hintoina. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat Yhdysvaltain dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. Valuuttavaranto: vuoden lopun tiedot. Valuuttavaranto sisältää keskuspankin hallussa olevan kullan, ulkomaanvaluutan määräiset varat sekä muut (bruttomääräiset) saamiset ulkomailta. Kulta arvostetaan vuoden lopun markkinahintaan. ja se perustuu tilinpidossa käytetyn Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä on pääosin kansantalouden määritelmän mukainen, jotka ovat Kansainvälisen valuuttarahaston käyttämän, valtiontalouden tilastojen laadintaan tarkoitetun menetelmän mukaisia. Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä saadaan lisäämällä valtionhallinnon ali/ylijäämä (joka yleensä sisältää tietyt budjetin ulkopuoliset varat) paikallishallinnon ali/ylijäämään. Saatu summa korjataan poliittisiin erityistarkoituksiin liittyvän nettoluotonannon ja nettoluotonoton osalta, jotka ovat molemmat kansantalouden tilinpidon rahoitustilin eriä. tietoihin, Raha-aggregaatit: vuoden lopun tiedot. Ml sisältää yleensä yleisön hallussa olevan metallirahan ja setelit sekä pankeissa olevat avistatalletukset. M2 sisältää yleensä Ml:n lisäksi säästötalletukset ja muut lyhytaikaiset saamiset pankeilta. Luotot yhteensä sisältää yleensä kotimaiset luotot julkiselle ja yksityiselle sektorille. On huomattava, että vaikeudet mitata yleisön hallussa olevan ulkomaanvaluutan määrää tietyissä hakijamaissa voivat vaikuttaa tulosten luotettavuuteen. Korot: vuosikeskikorko Antolainauskorko on yleensä keskikorko, jonka tiedot antaneet pankit veloittavat myöntämistään lainoista. Talletuskorko on yleensä avista- ja aikatalletusten keskikorko. Vaihtokurssit: Ecun vaihtokurssi on mahdollisuuksien mukaan pääosasto II:lle virallisesti ilmoitettu kurssi. Todellista vaihtokurssia kuvaava indeksi on painotettu tärkeimpien kauppakumppanien mukaan ja perusvuotena on käytetty vuotta 1993. Tuonti EU-15-maista ja vienti EU-15-maihin: Tiedot kansallisista lähteistä. Vuosien 1993 ja 1994 tiedot koskevat vain EU-12-maiden kanssa käytyä kauppaa. Työvoimaosuus: Työvoimaosuuden määrittämisessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä suosituksia: työvoiman osuus prosentteina kaikista 15 vuotta täyttäneistä. ja Työvoima: jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 55 Työlliset: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka työskentelivät viitejakson aikana vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka (i) ovat ilman työtä, (ii) etsivät työtä aktiivisesti ja jotka (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Koska työvoimatutkimuksia ei tehdä säännöllisin väliajoin, indikaattori on arvioitu työllisten määrän perusteella. Työllisten määrä puolestaan on laskettu yritysten ja muiden organisaatioiden toimittamien tietojen perusteella. Työikäiseen väestöön luetaan 16 täyttäneet Latviassa asuvia henkilöt. Työvoimatutkimuksissa haastatellaan vuotta Latviassa asuvia, 14 vuotta täyttäneitä ja sitä vanhempia henkilöitä. Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien osuus työvoimasta prosentteina. Työttömyysaste perustuu työvoimatutkimukseen (Labour Force Sample Survey) sekä edellä lueteltuihin ILO:n määritelmiin ja suosituksiin. Keskimääräinen työllisyys NACE-toimialoittain: Tämä indikaattori ei perustu työvoimatutkimukseen vaan yritysten, laitosten ja muiden organisaatioiden toimittamiin tietoihin. Lisäksi on käytetty tietoja yksityisyrittäjistä ja erityyppistä toimintaa varten tarvittavien patenttien haltijoista sekä jotka on kerätty haastattelemalla maanviljelijöitä. tietoja, Tiedot sisältävät kaikki (yksityisen ja julkisen sektorin) yritykset ja muut organisaatiot. Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluvat kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu-, lämpö- ja vesihuolto (NACE Rev. 1 :n pääluokat C,DjaE). 56 Lähteet: Perustiedot, kansantalous, ulkomaankauppa, väestö, työmarkkinat, infrastruktuuri, teollisuus ja maatalous: New Cronos. ja ja raha- indikaattorit: rahoitusmarkkinoiden Valuuttavaranto on mahdollisuuksien mukaan käytetty Eurostatin B-4-yksikön laatimaa kyselylomaketta, toimittamaan joka koskee säännöllisesti kyselylomakkeen mukaiset päivitetyt tiedot. Lomake kattaa seuraavat tilastotiedot: valuuttavaranto, raha-aggregaatit, korot sekä vaihtokurssit. Jos tietoja ei ole saatu lomakkeesta, lähteenä on käytetty Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisua "International Financial Statistics". Ecun vaihtokurssit perustuvat mahdollisuuksien mukaan Euroopan komission (PO II: n) antamiin tietoihin. rahoitustilastoja. Hakijamaita on pyydetty Lähteenä Ulkomaista bruttovelkaa koskevat käsittelevään OECD:n julkaisuun (OECD External Debt Statistics). tiedot perustuvat ulkomaanvelkaa lastoja Julkisyhteisöjen ali/ylijäämän osalta hakijamaat eivät toistaiseksi pysty antamaan luotettavia tietoja. Eurostatin B-4-yksikkö tekee läheistä yhteistyötä näiden maiden kanssa parantaakseen niiden valtiontaloutta koskevia, kansantalouden tilinpitoon perustuvia tilastoja. Koska luotettavat tiedot puuttuvat, julkisyhteisöjen ali/ylijäämä arvioidaan Kansainvälisen valuuttarahaston tilastoja koskevan vuosikirjan (Government Finance Statistics Yearbook) tietojen perusteella (tietoja menetelmästä jäljempänä). julkaiseman valtiontalouden 57 ISSN 1024-4492 ISSN 1024-4492 KOM(98) 706 lopullinen KOM(98) 706 lopullinen r\>öXrV JfikX J vJ rV X r\>öXrV JfikX J vJ rV X FI FI 01 02 06 11 01 02 06 11 Luettelonumero : CB-CO-98-648-FI-C Luettelonumero : CB-CO-98-648-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg