title: Πρωτόκολλο με το οποίο καθορίζονται, για το χρονικό διάστημα από την 1η Δεκεμβρίου 1996 έως τις 30 Νοεμβρίου 1999, οι δυνατότητες αλιείας και η χρηματοδοτική συνεισφορά που παρέχεται στα πλαίσια της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της κυβέρνησης της Νήσου του Μαυρικίου για αλιεία στα ύδατα της τελευταίας

eurovoc_concepts:
Mauritius
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om hastighedsmålere for to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ændring af Rådets direktiv 92/61/EØF«

eurovoc_concepts:
ESC opinion
driving mechanism
motor vehicle
speed control
technical standard
two-wheeled vehicle

formats: html pdf print

text: 15. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/1 II (Forberedende retsakter) DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om hastighedsmålere for to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ændring af Rådets direktiv 92/61/EØF« (1) (1999/C 40/01) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 9. juni 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Paulo Barros Vale til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 28. oktober 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 359. plenarforsamling af 2. og 3. december 1998, mødet den 2. december 1998, følgende udtalelse med 73 stemmer for og 2 imod. 1. Generelle bemærkninger Denne afvigelse kommer trafiksikkerheden til 1. 5. gode. Kravet om obligatorisk montering af hastig- 1. 1. hedsmålere og kilometertællere på alle to- og trehjulede motordrevne køretøjer, herunder knallerter med be- grænset ydeevne, begrundes med øget trafiksikkerhed. 2. Særlige bemærkninger 1. 2. Montering af hastighedsmålere på alle sådanne køretøjer vil sætte førerne i stand til at overholde de lovpligtige hastighedsbegrænsninger i medlemsstaterne. 2. 1. Hastighedsmålere og kilometertællere er et mid- del til at informere førerne og få dem til at køre ansvarligt. Montering af sådanne anordninger med betegnelsen »O« falder under fabrikantens forpligtelse til at begrænse de pågældende køretøjers ydeevne og hastighed alt efter den type, der skal registreres. 1. 3. Montering af hastighedsmålere på to- og trehjule- de køretøjer tjener kun til at give førerne umiddelbar information om hastighed, så de kan afstemme deres kørsel efter de gældende hastighedsbegrænsninger. 2. 2. Betegnelsen »SD« medfører ekstra omkostninger, som især vil ramme de mindre fabrikanter af komponen- ter til tohjulede køretøjer. 1. 4. Fabrikanten af det pågældende køretøj vil altid fremstille eller udvælge hastighedsmålere, som angiver en noget højere hastighed end den reelle hastighed. 2. 3. ØSU godkender obligatorisk montering af hastig- hedsmålere og kilometertællere. Der er nemlig tale om en forbedring af direktiv 92/61/EØF, som overlader beslutning om installering af disse anordninger eller ej til køretøjsfabrikanten. (1) EFT C 212 af 8. 7. 1998, s. 7. 2. 4. Obligatorisk typegodkendelse med betegnelsen »SD« må således gælde for nye køretøjer. Da udformning C 40/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 2. 1999 og lancering af denne type køretøjer normalt tager ca. to år, bør dette krav først gælde to år efter offentliggørelsen af direktivet. De køretøjer, som for øjeblikket er under produktion, og hvis typegodkendelse ikke omfatter den nu foreslåede betegnelse »SD« for hastighedsmålere og kilometertællere, bør opfylde det samme krav fra og med denne dato. 2. 5. Den mekaniske, elektriske eller elektroniske an- ordning til hastighedsmåling, der er indbygget i forskelli- ge instrumentbrætter, som kan omfatte yderligere anord- ninger, vil sandsynligvis blive den samme i forskellige typer instrumentbrætter. Typegodkendelse bør følgelig kun vedrøre hastighedsmåleren og ikke hele instrument- brættet. Bruxelles, den 2. december 1998. 3. Ændringsforslag Derfor er det kun i artikel 6, stk. 4, i direktivforsla- 3. 1. get, at der bør foretages en ændring og tilføjes et nyt punktum: »Artikel 6 (. ) 4. Medlemsstaterne anvender de i stk. 1, første afsnit, nævnte bestemmelser fra den 1. juli 2001. Betegnelsen “O” eller “SD” kan dog anvendes ved montering af hastighedsmåler og kilometertæller i op til to år efter denne dato. « Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens meddelande 'Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation'"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
competitiveness
economic and social cohesion
innovation
research policy
technological change

text: C 40/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande ‘Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation‘” (1999/C 40/06) Den 8 juni 1998 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning som svarat för det förberedande arbetet i ärendet antog sitt yttrande den 20 oktober 1998. Föredragande var Giannino Bernabei. Vid sin 359:e plenarsession den 2-3 december 1998 (sammanträdet den 2 december 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande. 1. Inledning 1. 1. Att det finns en teknologisk klyfta mellan de femton medlemsstaterna som är mer än dubbelt så stor som den ekonomiska, eller ”sammanhållningsklyftan”, är ett faktum som ofta bekräftats statistiskt, något som också framhålls i EU:s andra rapport om indikatorer för vetenskap och teknik från 1997. Medan den teknologiska klyftan mätt enligt förhållandet FoTU-utgifter/BNP bland de rikaste och fattigaste medlemsstaterna är cirka 5:1, är ”sammanhållningsklyftan” mindre än 2:1. 1. 2. Man kan bedöma de olika teknologiska systemen i medlemsstaterna med hjälp av ”technology score- cards”. Det finns länder med höga utgiftsnivåer som Frankrike och Tyskland, där FoTU-utgifterna utgör ca 2,3 % av BNP, jämfört med ca 1 % för Italien, samtidigt som de fyra sammanhållningsländerna i allmänhet har mindre strukturerade FoTU-system, med undantag för Irland – på grund av de många stora utländska multina- tionella företagen. De mindre länderna har en hög utgiftsnivå, särskilt i den privata sektorn, på grund av deras få men stora multinationella företag. 1. 3. Antalet anställda i högteknologisektorn har upp- skattats till mer än 10,6 miljoner i EU som helhet, vilket motsvarar 7,2 % av den arbetande befolkningen. Det högsta procenttalet finns i Tyskland (mer än 10 %) och det lägsta i Grekland (mindre än 2 %). Bland de tio ledande regionerna när det gäller anställda inom högteknologisektorn finns sex tyska regioner, två ita- lienska, en fransk och en brittisk (1). 1. 4. Man har ringat in fyra grupper av regioner med hjälp av en systemorienterad innovationsstrategi baserad på den samverkande utvecklingen av de ekonomiska, vetenskapliga, tekniska och innovativa variablerna (2): — Den första gruppen kallas ”sleeping birds” och är främst jordbruksområden med hög arbetslöshet och låg teknologisk aktivitet. Den omfattar nästan hela Grekland förutom Attika, tre portugisiska regioner (Centro, Alentejo, Algarve) och en italiensk region, Kalabrien. Samtliga regioner är mål 1-områden. Deras andel av gemenskapens tredje ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTUD) var under 2,2 %. — Den andra gruppen, som betecknas ”question mark or wild cat”-regioner, utmärks av en jordbrukseko- nomi, bra ekonomisk tillväxt, viss teknologisk aktivi- tet men en mycket hög arbetslöshet. Den omfattar åtta spanska regioner, åtta franska, Irland, tio italienska och två portugisiska regioner. Hälften av dessa regioner är mål 1-områden. Deras andel var mindre än 12 %. — Den tredje gruppen regioner, som kallas ”the cash cows of Europe”, uppvisar en medelhög till hög teknologisk aktivitet och genomsnittligt hög arbets- löshet. Den omfattar merparten av de övriga regio- nerna i EU med undantag av fem tyska regioner, Iˆle de France, Rhône-Alpes och nederländska Noord- Brabant. Omkring 40 % av dessa regioner är ledande i fråga om teknologisk intensitet. Denna grupp av regioner utgör som helhet Europas industriella kärna och deras andel av tredje ramprogrammet var över 50 %. — Den fjärde gruppen omfattar ett fåtal regioner som är ledande när det gäller snabb tillväxt, hög teknologisk intensitet och låg arbetslöshet. De be- tecknas som ”the stars of Europe” och utgörs av Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Nordrhein- Westfalen, Rheinland-Pfalz, Iˆle de France, Rhône- Alpes och Noord-Brabant. De tog i anspråk mer än (1) Se Eurostats meddelande 5/98 av den 24 april 1998. (2) Jfr Kommissionen, ”Second European Report on S&T Indicators 1997”, part III ”European diversity, convergence and cohesion”. 15. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 40/13 22 % av medlen från ovannämnda ramprogram. Det genomsnittliga antalet patent som lämnas in från dessa regioner är fem gånger högre än medeltalet i EU. finansiellt perspektiv, av de befintliga infrastrukturerna och strukturerna på olika nivåer för tjänster och nätverk, information, stöd, utbildning och kompetensutveckling, samt effektiva system för skydd av immaterialrättigheter. De tre nya medlemsstaterna ingår inte i studien – sannolikt skulle deras regioner höra hemma i den tredje eller fjärde gruppen. 1. 5. Med denna systemorienterade ansats har man också identifierat tio ytterst specialiserade ”ledande innovationsöar” som utgör en hård teknologisk kärna och har en omfattande väv av små och medelstora företag som inte bara arbetar med högteknologi utan också är ”teknologiska föregångare”, enligt den termino- logi som ESK använde i sitt initiativyttrande om ”Kon- sekvenserna för de små och medelstora företagen av den fortgående och utbredda minskningen av anslagen till forskning och teknisk utveckling i Europa (på gemen- skaplig och nationell nivå)” (1) och ”Möjligheter och medel för att stärka nätverken för information om och utnyttjande av resultaten från FoTU-programmen i Europa” (2). Sådana ”innovationsöar” förekommer i sydöstra England, Paris, Frankfurt, München, Turin, Rotterdam/Amsterdam, Stuttgart, Lyon-Grenoble och Milano. 1. 6. Av ovanstående analys framgår klart att de minst utvecklade regionernas medverkan i gemenskapens FoTUD-åtgärder har varit synnerligen marginell, i tydlig kontrast till avdelning XIV i fördraget som anger att gemenskapen i samtliga åtgärder skall sträva efter att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning och minska skillnaderna mellan de olika regionerna och eftersläpningen i de minst gynnande regionerna. Efter- som marknadernas globalisering medför konkurrens mellan olika system finns det en klar risk för att den europeiska konkurrenskraften på världsmarknaden påverkas mycket negativt av brister och obalans i det europeiska systemet jämfört med USA och Japan. 1. 7. Detta innebär också att diagnosen och behand- lingen av problemen inte kan begränsa sig endast till ”sammanhållningsländerna”, därför att sådana analy- ser, diagnoser och behandlingar skulle vara för snäva och ofullständiga för att kunna motverka och upphäva den europeiska innovationsparadoxen, förbättra det europeiska systemets konkurrenskraft och ligga till grund för klara och effektiva strategier på EU-nivå, nationell, interregional, regional och lokal nivå. Dessa strategier kan bara utformas efter en ingående kartläggning av behoven av en effektiv och systematisk industriell och teknologisk bedömning, och med möjlig medverkan av alla aktörer på det teknologiska och industriella området inom näringsliv och samhälle, inklusive offentliga myndigheter på olika nivåer. Slutli- gen krävs det en effektiv benchmarking, även ur ett (1) EGT C 355, 21. 11. 1997. (2) EGT C 284, 14. 9. 1998. ESK har utvecklat sina idéer på detta område i 1. 8. en rad yttranden, från dem som redan nämnts om små och medelstora företag och teknisk forskning och innovation, till yttrandena om grönboken om innova- tion (3) och om ”Genomförande av den första handlings- planen för innovation i Europa” (4), till flera yttranden om mönsterskydd och patent (5), om femte ramprogram- met för EU:s verksamhet inom forskning, teknisk utveck- ling och demonstration 1998–2002 (6), och om delpro- grammen (7). 1. 9. ESK har redan behandlat frågan om sammanhåll- ning i informationssamhället (1) och om EU:s övergripan- de regionala utvecklingsplanering (ESDP)(7), som omfat- tar medlemsstaternas långsiktiga riktlinjer för fysisk planering. Slutligen har kommittén ofta diskuterat frå- geställningar med koppling till konsekvenserna för sysselsättningen av införandet av ny teknologi (8), ut- veckling av kapitalmarknaden för nya företag (9) och främjande av företagaranda(10). 2. Kommissionens förslag 2. 1. Kommissionens meddelande syftar till att skapa en gemensam, samordnad ram för åtgärder som berör sammanhållning, konkurrenskraft, FoTU och innova- tion i avsikt att integrera dem i regionernas produktions- struktur, i synnerhet i de mindre gynnande regionerna, för en allsidig utveckling i Europeiska unionen. 2. 2. Kommissionen har särskilt för avsikt att stärka konkurrenskraften i mindre gynnade regioner, det vill säga regioner och områden som är berättigade till stöd (3) EGT C 22, 22. 7. 1996. (4) EGT C 235, 27. 5. 1998. (5) EGT C 129, 27. 4. 1998. (6) EGT C 355, 21. 11. 1997 och C 73, 9. 3. 1998. (7) EGT C 407, 28. 12. 1998. (8) EGT C 66, 3. 3. 1997. (9) Kommitténs yttrande om ”Europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag: Framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg”, EGT C 235, 27. 5. 1998. (10) Kommitténs yttrande om att ”Främja företagarandan i Europa: prioriteringar inför framtiden”, EGT C 235, 27. 5. 1998. C 40/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 1999 från strukturfonderna. Detta skall ske genom att stöden från forsknings- och innovationsfonderna – inom ramen för mål 1, 2 och 4 och artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) samt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden (ESF) – nära samordnas både i fråga om innehåll, förfaranden och tidsplaner med planeringen av gemen- skapens fleråriga forskningsprogram, däribland de spe- cifika tematiska program och övergripande program som är ägnade små och medelstora företag och innova- tion, samt utbildning av och rörlighet bland forskare. Enligt kommissionen måste en nära samordning 2. 3. av detta slag innefatta strategierna på lokal, regional och nationell nivå och på gemenskapsnivå, samt deras olika roller, i syfte att — öka regionernas förmåga att utveckla strategiska ramar för en integration av FoTU och innovation i den ekonomiska utvecklingen, — optimera inlärningsprocesserna för att företagen skall bli mer innovativa, — hjälpa företag och institutioner att bemästra svårig- heterna och anpassa sig till nya former av arbetsorga- nisation, — samordna de olika sektorernas strategier på nationell nivå för att i ökad utsträckning stödja regionala utvecklingsstrategier. För att uppnå detta har kommissionen fastställt 2. 4. tre prioriteringar för att integrera dessa strategier: — Innovationsfrämjande • Innovationsfrämjande skall ske via åtgärder som är inriktade på efterfrågan med ökat deltagande av ekonomiska aktörer och små och medelstora företag; en genomgripande kvalitetsförvaltning på regional och lokal nivå; nya mekanismer för finansiering och förvaltning; bättre och mer riktade företagsstödtjänster; stöd till yrkesmobilitet; sam- arbete mellan forskningsinstitut och små och medelstora företag; åtgärder för riskkapitalstöd till nya företag; åtgärder för skydd av immaterial- rättigheter; mekanismer för att främja FoTU inom företagen i syfte att öka antalet små och medelstora företag som genomför forskningsprojekt; främjan- de av de bästa metoderna för kommersiell och finansiell lansering och marknadsföring för tek- nisk-industriell tillämpning samt i nätverkstjänster för forskningsresultat. — Förbättrade nätverk och ökat samarbete med indu- strin • Detta skall ske genom utveckling av fungerande kanaler för information om och tillgång till teknik samt möjlighet att utvidga dessa kanaler genom nätverk; identifiering av klyftor mellan små och medelstora företag och den infrastruktur som tillhandahåller tekniken; främjande av företags- nätverk; upprättande av regionala grupperingar av underleverantörsföretag; utveckling av projekt för utprovning av ny teknik och tekniköverföring; studier om de sociala aspekterna av innovation; analys av de organisatoriska och geografiska villkoren för ett skräddarsytt och differentierat teknikstöd. — Förbättrad mänsklig potential • I denna prioritering ingår ökat stöd från struktur- fonderna för att öka investeringarna i mänskligt kapital och livslångt lärande i de mindre gynnande regionerna; utnyttjande av Europeiska socialfon- dens verksamhet inom mål 4 för att öka arbetsta- garnas kvalifikationer, förvaltningsförmåga och behov av att anpassa sig till förändringar inom industrin och produktionssystemen; främjande av informationsteknik i distansundervisningssystem samt stöd till distansarbetare. Kommissionen har för avsikt att utifrån ovan- 2. 5. nämnda åtgärder fastställa riktlinjer för strukturstöden på FoTU- och innovationsområdet. Kommissionens mål är att: meddelandet skall utgöra en referens för en preliminär utvärdering av de regionala utvecklingspla- nerna; konsolidera den efterfrågebaserade nedifrån-och- uppstrategin; tillsammans med medlemsstaterna utveck- la en rad indikatorer för FoTU och innovation mot bakgrund av strukturpolitiken; förstärka gränsöverskri- dande samarbete mellan forskningscentra i regioner som ännu inte är tillräckligt utvecklade och forskningscentra i andra regioner; uppmuntra kandidatländerna att ut- veckla en lämplig FoTU- och innovationsstrategi på nationell och regional nivå och stimulera utbyte av erfarenheter med medlemsstaterna; skapa en interaktiv europeisk webbplats för FoTU och innovation. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. ESK välkomnar sammankopplingen i meddelan- det av strukturpolitiken och EU:s forsknings- och innovationsåtgärder, något som kommittén efterlyst vid flera tillfällen. ESK anser att en nära samordning av dessa åtgärder är oundgänglig för att uppnå en optimal operativ samverkansnivå och göra det möjligt att helt och fullt möta medborgarnas, företagens och samhällets behov med som övergripande målsättning en hållbar och balanserad tillväxt på medellång sikt, i överensstäm- melse med den problemlösningsstrategi för FoTUD och med den centrala utvecklingsfaktor som immateriella investeringar utgör. I Europa är processen för att introducera nya 3. 2. teknologi avsevärt långsammare, mindre intensiv och mindre resultatinriktad än inom konkurrerande områ- den, eftersom den europeiska forskningen inte har samma förmåga att omvandlas till produkter som på marknadsnivå är industriella och kommersiella fram- gångar. Detta beror dels på att investeringar med 15. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 40/15 avseende på immateriella teknologiska och utbildnings- mässiga satsningar i Europa har varit lägre än inom andra områden, dels på att rigiditeten i den miljö där sådana investeringar gjorts har privilegierat mindre riskabla och mer lättkontrollerade ekonomiska investe- ringar som syftar till produktrationalisering framför investeringar som skapar sysselsättning. 3. 3. Dessutom saknas en innovations- och företags- kultur som skulle kunna utgöra en strategisk resurs för framtiden och kunna fastställa de europeiska regioner- nas konkurrensfördelar i den internationella konkurren- sen. Om innovationsparadoxen är följden av de ovan beskrivna problemen, beror det särskilt på en inställning som till för inte så länge sedan främjade en FoTUD inom gemenskapen som inte inriktas på konkurrens och som befinner sig långt från marknaden – en FoTUD som inte är särskilt synlig och tydlig, som är svår att integrera med gemenskapens strukturpolitiska åtgärder och oförmögen att omvandla potentiella behov hos slutanvändare och konsumenter till konkret efterfrågan. Den nya inriktningen på de fleråriga planlagda 3. 4. åtgärderna inom gemenskapens FoTUD-politik som omdefinierats som problemlösning i medborgarnas, företagens och samhällets tjänst sker parallellt med inledningen på en djupgående debatt om reformen av strukturfonderna inom Agenda 2000. Kommittén anser att man måste ta det ”unika” tillfället i akt att samtidigt omvandla de två viktigaste instrumenten för att uppnå ett fullständigt integrerat förhållningssätt med avseende på immateriella investeringar. 3. 4. 1. Ur gemenskapens FoTUD-politisk synvinkel bör det nya integrerade förhållningssättet med nyckelåt- gärder för problemlösning förses med ”nya möjligheter att kontrollera de tvärvetenskapliga och sektorsöverskri- dande aspekterna samt av allmänna åtgärder för samord- ning och ‘simultaneous engineering‘ mellan tillämpad forskning, generisk forskning, grundforskning och de- monstrationsprojekt. I dessa allmänna åtgärder bör man försöka integrera företag, särskilt små och medelstora företag, slutanvändare, standardisering, innovation, ut- nyttjande och spridning av forskningsresultat, utbild- ning, europeiskt samarbete – särskilt Eureka – och internationellt samarbete i de olika nyckelåtgärderna”. 3. 4. 2. Ur struktur- och sammanhållningspolitikens synvinkel borde det nya förhållningssättet för att utveck- la FoTU möjliggöra ett samlat, samtidigt och förenklat utnyttjande av instrument för insatser inom olika områ- den (strukturåtgärder, infrastruktur, utbildning, fysisk planering, efterfrågestimulans, företagsstöd, datanät- verk, förstärkning av riskkapital och skydd av immate- rialrättigheter, en positiv påverkan på sysselsättningen och sammanhållningen av den teknologiska utveckling- en samt dess fullständiga integrering i ekonomin och produktionen på lokal och regional nivå i syfte att främja den europeiska konkurrenskraften. Därför anser kommittén att det är nödvändigt 3. 5. att — utforma och använda en övergripande gemenskaps- strategi för att systematisera befintliga mekanismer och för att integrera de olika berörda europeiska politikområdena, ta hänsyn till de olika regionernas särdrag men ge gemenskapsåtgärderna en enhetlig prägel med det europeiska systemets konkurrens- kraft och hållbara och balanserad utveckling för ögonen; — finna samlade instrument för att motverka fackindel- ningen på de lokala, regionala och nationella innova- tionsmarknaderna – en indelning som ter sig särdeles otidsenlig med tanke på utvecklingen mot en gemen- sam finansmarknad i och med övergången till en gemensam europeisk valuta och genomförandet av inre marknaden; — fastställa samordningsnivåer och nödvändiga förbin- delser däremellan även i syfte att samordna och bättre synkronisera de olika systemen för beslut och genomförande med avseende på struktur- och sammanhållningspolitiken och på FoTU och innova- tioner, vilka är nödvändiga för en fullständig och effektiv samordning; — finna nya integrerade användningsområden för sam- manhållningsinstrumenten och instrumenten för FoTUD genom att använda procedurer och metoder som är förenklade och så långt möjligt enhetliga och självgående, samtidigt som man till fullo utnyttjar möjligheten att anpassa den stödnivå för FoTU till företagen som WTO-överenskommelserna medger (stöd med upp till 75 % av projektkostnaden); — att upprätta ett kontroll- och uppföljningssystem för de samlade FoTUD- och sammanhållningsåtgärder- na för att bedöma deras effektivitet i form av uppnådda resultat kontra uppställda mål genom förutbestämda och harmoniserade prestationsindi- katorer och genom benchmarking på regional nivå. 4. Mot en övergripande gemenskapsstrategi för syste- matisering och samordning 4. 1. Marknadernas globalisering har medfört att en direkt konkurrenssituation uppstått mellan olika socioekonomiska system, rättsliga och normativa ord- ningar samt förmågan att utnyttja mänskliga resurser och använda den nya tekniken till produkter och processer som förnyas allt snabbare. Konkurrensen tenderar alltmer att bli en tävling mellan olika system snarare än mellan enskilda verksamheter och man måste därför anta denna utmaning genom en övergripande ”systeminriktad” gemenskapsstrategi, avsedd att säker- ställa en hållbar utveckling på medellång sikt. Enligt kommittén bör en sådan strategi redan på 4. 2. gemenskapspolitisk nivå inbegripa mekanismer för C 40/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 1999 förenade åtgärder som är möjliga att anpassa till varje enskild regional verklighet alltefter dennas huvudsakliga särdrag och behov. Detta bör ske genom att man tar fram ett systematiserat urval av integrerade åtgärder — att användas på nationell, regional eller lokal nivå — i syfte att inlemma de mindre gynnade regionerna i ett vitalt samspel med regioner som har en snabbare teknisk utveckling och att i allt större utsträckning låta de små och medelstora företagen få ta del av den outnyttjade innovationspotentialen, forskningsprogrammens så kal- lade ”förelöpare”. 5. 3. Ett första instrument står att finna i nätverken för information, uppföljning och utnyttjande av resultaten som även bör förses med en bättre mekanism för förmedling utifrån användarnas behov och mekanismer som tar till vara det som teknologiska föregångare åstadkommit. Dessa nätverk skall koppla samman regioner och medlemsstater såsom kommittén rekom- menderat i sitt yttrande om ”Möjligheter och medel för att stärka nätverken för information om och utnyttjande av resultaten från FoTU-programmen i Europa” (2). 4. 3. Det bör vara kommissionens och dess administra- tiva enheters uppgift att utarbeta en sådan integrerad och samordnad strategi. Kommittén är därför förvånad över att inget sägs om arbetsgrupperna inom fjärde ramprogrammet för FoTUD. Inom dessa grupper skulle man ha kunnat identifiera de svårigheter som det innebär att gemensamt genomföra strukturstödsramar och riktade forskningsåtgärder som berör sysselsättning; tillväxtutsikter; möjlighet att bredda den industriella basen; hållbar utveckling; EU-åtgärdernas mervärde och, i synnerhet, ekonomisk och social sammanhållning och förekomsten av små och medelstora företag med FoTU-potential i hela EU, goda möjligheter att sprida vetenskapliga, tekniska och utbildningsmässiga resurser genom kvalitetsnätverk samt konsekvenserna för avlägs- na och perifera regioner (1). 4. 4. Det är just med tanke på dessa uppgifter som kommittén anser att det är nödvändigt att utarbeta en sådan övergripande strategi för att systematisera befintliga mekanismer och integreringsmekanismer, även rent praktiskt, inom olika europeiska politikområ- den som strukturpolitik, forskning och innovation, grund- och yrkesutbildning, företagspolitik och företag- samhet, fysisk planering och utvidgningen. 5. A˚ tgärdsinstrument som kan samordnas 5. 1. Kommittén anser att det är absolut nödvändigt att göra en fullständig samordning av de olika samman- hållningsinstrumenten och FoTUD-instrumenten för att uppnå en förhöjd effekt i form av nya arbetstillfällen, nya företag, nya yrkeskategorier och förnyad konkur- renskraft i det europeiska systemet. 5. 2. Man måste snarast med hjälp av ett antal instrument motverka uppdelning av innovationsmark- naden som för närvarande är uppsplittrad på 15 nationel- la system och ännu fler underordnade regionala system – helt otidsenligt när vi är på väg mot en gemensam valuta i EMU och en inre europeisk marknad. Det är dessutom nödvändigt att utveckla resultat- 5. 4. tavlor för att systematiskt jämföra åtgärder för forskning och teknisk utveckling på regional, nationell och gemen- skaplig nivå, så att aktörerna och forskningens slutan- vändare får en befästande och samlad bild av åtgärds- instrumenten på de olika nivåerna. Detta framhöll kommittén i sitt yttrande om förslagen till beslut om gemenskapens femte ramprogram för FoTUD 1998- 2002 (3). 5. 5. Kommittén vill dock starkt betona att det är nödvändigt att låta stöd till att utveckla teknik och innovationer vara ett av de prioriterade områdena i de stödramar för strukturfonderna som kommissionen upprättar, liksom i sammanhållningsfonden och i de strukturella instrumenten inför anslutningen, och låta det få samma dignitet och resurser som andra prioriterad områden. Hur denna prioritering återspeglas i de natio- nella och regionala planerna bör utgöra en av de främsta bedömningsgrunderna för kommissionens godkännande av planerna. För att uppnå samverkan mellan utbildningsåt- 5. 6. gärder och FoTUD-verksamhet anser kommittén det vara viktigt att använda sig av gemenskapens utbild- ningsprogram som Leonardo och Sokrates och struktur- fondsåtgärder i enlighet med nya mål 3, eftersom dessa utgör en värdefull investering för att utveckla mänskliga och teknologiska resurser och syftar till att motverka utslagning och förstärka sammanhållningens sociala dimension. 5. 6. 1. Dessutom måste de insatser som ingår i nuvar- ande mål 4 helt och hållet överföras till nya mål 3 för att säkerställa att lämpliga insatser vidtas för organiseringen av arbetet så att den anpassas till de nya teknologierna, med lämpliga åtgärder för ständig vidareutbildning för att kunna hantera svåra problem, vilket efterlystes i ESK:s yttrande av den 10 september 1998 om reformen av strukturfonderna (4). 5. 6. 2. Slutligen måste man skapa ett effektivt krets- lopp mellan människans insiktsfulla projekt, hennes avgörande betydelse som utvecklande faktor och en ekonomisk och social utvecklingsmodell som främjar (1) Se Unité Opérationnelle Recherche-Industrie; Aperçu des travaux Commission DG XII 1997. (2) EGT C 284, 14. 9. 1998. (3) EGT C 355, 21. 11. 1997. (4) EGT C 407, 28. 12. 1998. 15. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 40/17 nödvändigheten av ett positivt förhållningssätt till de nya teknologiska instrumenten och till utmaningen med den världsomspännande konkurrensen, genom en medveten medverkan av arbetstagaren i utvecklingspro- cessen. 6. Att fastställa integrerade genomförandenivåer 6. 1. Enligt kommittén bör själva idén med nyckelåt- gärder för problemlösning inom FoTU främja en bred samverkan med sammanhållningsinstrument på olika genomförande- och samverkansnivåer. Problemlös- ningskonceptet innebär nya möjligheter att utöva ”si- multaneous engineering” mellan olika slags verksam- hetsområden: teknik, demonstration, innovation, sprid- ning av resultat, utbildning, finansiering osv. Införandet av förhandsbedömningar av effekten 6. 2. i nyckelåtgärdernas enskilda arbetsprogram, vilket kom- mittén hade förutsett(1), är också avsett att göra det lättare att uppnå samverkan mellan olika gemenskaps- politiska instrument som kan komma i fråga. På så sätt uppnås en förstärkt samverkanseffekt och fler positiva återverkningar. 6. 2. 1. Enligt kommittén är det ytterst lämpligt att man – inom ramen för arbetsprogrammen inom femte ramprogrammet – explicit inför, kortfattat men tydligt, alla de gemenskapsinstrument som kan komma i fråga för ett projekt, oberoende av gemenskapens politiska linje eller vilket generaldirektorat eller vilken avdelning inom kommissionen som instrumenten lyder under. På så sätt ger man en tydlig signal till användarna/skattebe- talarna om genomblickbarhet, sammanhang och effekti- vitet. 6. 3. Att man inrättat innovationsenheter för varje nyckelåtgärd med uppgift att sätta in alla tillgängliga styrmedel för att forskningsverksamheten skall inledas, stödjas och följas av åtgärder som underlättar över- föringen av innovativa forskningsresultat till marknaden måste dessutom möjliggöra betydande samverkan med berörd strukturpolitisk och områdesinriktad verksam- het. Detta bör likaså uppnås genom att man kommunice- rar via gemenskapsnätverk eller nationella nätverk, vilket kommittén förespråkat (2). Innovationsenheterna borde vara knutna till dessa nätverk. Inrättandet av European Advisory Groups (EAG) 6. 4. för enskilda nyckelåtgärder eller olika uppsättningar av likartade nyckelåtgärder, som på områdesnivå bör motsvaras av nätverk av nationella Advisory Groups, är tänkta att underlätta kontakterna på de nivåer där beslut fattas om gemenskapens strukturfondsåtgärder. (1) EGT C 407, 28. 12. 1998. (2) EGT C 284, 14. 9. 1998. Enligt kommittén är en sådan koppling oerhört värdefull och måste därför ges all uppmärksamhet och stöd från kommissionens sida. 6. 5. Möjligheten till dialog under fasta former mellan experter, industrin, beslutsfattare och användare samt representanter för näringsliv och samhälle, vilket kom- mittén har efterlyst i samband med genomförandet av femte ramprogrammet, kan också utgöra en värdefull kontaktyta mot ansvariga för vederbörliga struktur- fondsåtgärder. 6. 6. Samma möjligheter till decentraliserad förvalt- ning som beskrivs i femte ramprogrammet för det särskilda programmet ”Främja innovation och stimulera deltagande av små och medelstora företag” och för delprogrammet ”Förbättra den mänskliga forskningspo- tentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen” borde kunna innebära en direkt kontaktyta mot regiona- la beslutsnivåer som har behörighet i fråga om genom- förande av gemenskapens strukturåtgärder, exempelvis inom ramen för övervakningskommittéerna. På de regionala beslutsnivåerna för gemenskaps- 6. 7. åtgärder bör den föreslagna förstärkningen av partner- skapsprincipen, vilken kommittén anser vara mycket viktig, möjliggöra ett aktivt deltagande av de regionala forskningsaktörerna – universitet, statliga och privata forskningscentra, företag – för att samordna resursbeho- ven för forskning, teknisk utveckling, demonstration och sammanhållning. För teknologiskt nydanande ändamål vill kommittén särskilt understryka vikten av att använda instrumenten för de lokala initiativen för sysselsättning- en och de regionala sysselsättningspakterna, som kom- mittén nyligen avgivit ett yttrande om (1). 7. Nya former för integrerat genomförande: förfaran- den och metoder 7. 1. Enligt kommittén är det nödvändigt att förenkla- de metoder och förfaranden och bättre möjligheter att samordna åtgärdsinstrumenten på gemenskapsnivå får ta överhanden över den mångfald av åtgärdsplaner och -program med olika anvisningar och procedurer för genomförande som skapat förvirring och avskräckt potentiella användare av dessa instrument. I detta sammanhang har kommittén tidigare 7. 2. vid ett flertal tillfällen påpekat vikten av att inrätta mekanismer som sammanlänkar genomförandet av åt- gärder för FoTUD och för sammanhållningen. Kom- mittén frågar sig oroligt vilket resultat som uppnåtts av den tillfälliga arbetsgrupp som upprättats gemensamt av flera generaldirektorat och som analyserat problem som berör de skiftande förfarandena i de olika program- men, olika metoder för att genomföra åtgärderna och mångfalden av tidsplaner, besluts- och förvaltningsme- toder. C 40/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 1999 7. 3. Inom ramen för reformen av strukturfondsåtgär- derna borde man ge större utrymme åt ett förhållnings- sätt som inbegriper dynamiken forskning-innovation- marknad, där det finns plats för flexibilitet när det gäller rutiner, gemensamma tidsramar och förenkling i överensstämmelse med den nya uppläggningen av det femte ramprogrammet och följande ramprogram för FoTUD. 7. 4. Särskilt de nya strukturfondsåtgärderna borde alltmer inriktas på efterfrågan, även via stöd och stimulans av potentiell efterfrågan, särskilt i mindre utvecklade regioner, och på utåtriktad verksamhet och kontakt på europeisk nivå. Förstärkningen av efterfrågeinriktad verksamhet skulle också kunna ske genom en uppvärdering av vissa regionala strategipro- jekt för innovation som omvandlas från pilotprojekt med ringa resurser till ”kraftfulla” aktiviteter med vederbörlig resurstilldelning. 7. 4. 1. Enligt kommittén är det nödvändigt att främja spridandet och utbytet av de bästa erfarenheterna på regional nivå via benchmarking av praxis när det gäller institutionell uppbyggnad, integrera de olika aktörerna och beslutsfattarna för att förbättra möjligheterna att tillgodogöra sig strukturfonderna och samtidigt utnyttja alla de möjligheter som erbjuds av nätverken Business Innovation Center. i stånd att I samband med reformen av strukturfonderna 7. 5. och nyordningen för gemenskapsåtgärderna, som ratio- naliserats så att de omfattar tre mål, borde en lämplig resurstilldelning reserveras åt Interreg-åtgärder, som kan spela en viktig roll för att kontakt skapas mellan de regioner som kan beskrivas som ”sleeping birds” och ”wild cats” och de mer utvecklade som betecknas som ”cash cows of Europe” och ”stars of Europe”. På så sätt skulle regionala system med olika särdrag och utvecklingshastighet komma i kontakt med varandra. 7. 6. Interreg kan komma att få en särskild betydelse även för en närmare kontakt mellan det nuvarande EU:s regioner och kandidatländerna. För dessa länder är strukturfondsåtgärder och åtgärder inför en anslutning avgörande för att skapa och förstärka kontakter på mellannivå och uppnå samverkan inte bara mellan sammanhållning och FoTUD utan mellan alla instru- menten för samarbete och teknisk och ekonomisk hjälp. Detta gäller även för samlade insatser inom det euromediterranska området. 7. 7. Slutligen vill kommittén understryka hur viktigt det är att klargöra möjligheterna att uppnå samverkan mellan flera gemenskapsinstrument som har ett gemen- samt syfte, så länge de gränser som fastställts i WTO- avtalen för stödåtgärder för FoTU beaktas, dvs. en högsta nivå på 75 %, och gemenskapssystemet för forskningsstöd som upprättats av gemenskapens kon- kurrenspolitik respekteras. 7. 8. Möjligheten att utnyttja detta manöverutrymme är särdeles viktig för att se till att den nya högteknologis- ka inriktningen, särskilt inom ramen för informations- samhället, inte får rakt motsatt effekt mot sammanhåll- ningens målsättning, dvs. orsakar större skillnader och risk för utslagning, vilket är risken om stödåtgärderna inte är tillräckligt massiva. 7. 9. Kampen mot utslagning skall omfatta både socialt missgynnade kategorier och mindre gynnade regioner vars geografiska avlägsenhet förvärras genom att de saknar strukturer och infrastrukturer som är nätanslutna till resten av EU. Den tekniska utvecklingen måste ske genom att olika nivåer (gemenskapen, natio- nerna, regionerna) samverkar och förutom spjutspets- teknologin utvecklar teknik som kan spridas och få allmän tillämpning. På så sätt främjas även utvecklingen av industrisektorer som har lägre teknologisk inriktning men som kräver tekniskt avancerade produktionsproces- ser för att kunna hävda sig i den ökande internationella konkurrensen. Man måste likaledes vid sidan av de högteknologiska yrkeskategorierna utveckla nya yrkes- kategorier på mellannivå för att kunna anpassa verksam- heten till nya krav på teknik och organisation. 7. 10. Integreringen av stödet till utbildningen och stödet till forskningen utgör en immateriell investering som är helt nödvändig för att säkerställa det europeiska systemets konkurrenskraft och utveckling och anpassa vidareutbildning av personalen till de ständigt nya teknologiska framstegen, för att undvika social utslag- ning. A¨ ven på detta område är främjandet av samarbetet mellan universitet, utbildningsorgan på olika nivåer och näringsliv en viktig faktor för att utveckla utbildnings- profiler som gör personalen bättre rustad att ta itu med svåra problem i ständigt nya situationer. 8. Kontroll- och uppföljningssystem 8. 1. Kartläggningen av behoven, fastställandet av forsknings- och innovationsindikatorer ur ett struktur- perspektiv samt den industriella och teknologiska be- dömningen och den jämförande analysen av befintliga stödstrukturer och infrastrukturer för företagsinnova- tion bör göras i enlighet med harmoniserade metoder, kompletterade med systematiska och uppdaterade över- sikter på EU-nivå och decentraliserad nivå som är 15. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 40/19 tillgängliga för aktörer inom forskning och innovation, särskilt små och medelstora företag, och för medlemssta- ternas och EU:s beslutsfattare, så att de kan ”fastställa de långsiktiga strategiska målen för FoTU- och innova- tionsåtgärder”. 8. 2. Vikten av att det finns mekanismer för ”teknolo- gisk övervakning” och teknisk och industriell utvärde- ring, liksom benchmarking av regionala befintliga struk- turer och infrastrukturer samt spridning och främjande av de bästa rutinerna som därvid fastställts, har flera gånger understrukits i tidigare yttranden från kommittén som nämnts ovan samt i yttrandet om ”Benchmarking av konkurrenskraften – Införandet av ett verktyg till aktörernas och de offentliga myndigheternas förfogan- de” (1). Sådana uppgifter kan ge konkreta upplysningar till företagen om bästa tillgängliga teknik och ge besluts- fattarna på olika nivåer underlag för deras bedömningar och sprida de bästa lokala och regionala forskningsresul- taten som noterats i Europa. Kommittén understryker slutligen att man måste 8. 3. utarbeta en serie exakta indikatorer som visar på vilken nivå FoTU och innovation befinner sig. Därigenom (1) EGT C 296, 9. 7. 1997. Bryssel den 2 december 1998. skulle man kunna bedöma och kontrollera strukturåtgär- derna och ESK rekommenderar en nära samordning med den rad resultatindikatorer som för närvarande granskas i samband med femte ramprogrammets genom- förande och även med de slutsatser som dragits i ”Second European Report on S&T Indicators 1997”, samt med resultaten från European Innovation Monitoring System och utvärderingssystemet ESTO (European Science and Technology Observatory) hos Institutet för framtidsstu- dier i Sevilla. 8. 3. 1. Kommittén önskar att programmet för metoder för utvärdering av strukturåtgärder, som lanserats av kommissionen för förbättring av den europeiska utvär- deringskapaciteten och för sammanställning av kunska- perna på detta område, förstärks i lämplig mån och kopplas till det femte programmet för FoTUD. 8. 4. Ett sådant system med indikatorer måste vara uppbyggt så att det ger tillförlitliga besked om de konkreta effekterna av en samordnad användning av strukturåtgärder och FoTU-åtgärder. Det bör också göra det möjligt att mäta olika slag av återverkningar när det gäller social sammanhållning, effekterna på sysselsättningen, skapande av nya företag och nya yrkeskategorier samt främjande av det europeiska syste- mets konkurrenskraft på olika områden. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI