title: 1999/270/EY: Komission päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1998, Saksan tuesta kivihiiliteollisuuden hyväksi 1998 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4026) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
coal industry
production aid

formats: html pdf print

text: L 109/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 KOMISSION P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, Saksan tuesta kivihiiliteollisuuden hyv(cid:228)ksi 1998 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4026) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/270/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perus- tamissopimuksen, ottaa huomioon j(cid:228)senaltioiden kivihiiliteollisuuden hyv(cid:228)ksi toteuttamia toimia koskevasta yhteis(cid:246)n j(cid:228)rjes- telm(cid:228)st(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) houlukuuta 1993 tehdyn komis- sion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY (1), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan. sek(cid:228) katsoo seuraavaa: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) seuraavista rahoitustoimenpiteist(cid:228) vuodelle 1998: a) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan mukainen 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen toimintatuki b) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 4 artiklan mukainen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)mis- tuki I c) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan mukainen 81 miljoonan Sak- san markan suuruinen tuki ammattitaitoisen kai- vosty(cid:246)voiman s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi (Bergmannspr(cid:228)mie) Saksa on 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kir- jeess(cid:228)(cid:228)n antanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi ne tukitoimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa kivihiiliteol- lisuuden hyv(cid:228)ksi vuoden 1998 aikana. Saksa on komission pyynn(cid:246)st(cid:228) antanut lis(cid:228)tietoja 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998, 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998, 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1998, 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 ja 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyiss(cid:228) kirjeiss(cid:228)(cid:228)n. Saksa on 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kir- jeess(cid:228)(cid:228)n antanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi kivihiilipolitii- kan uudet, vuoteen 2002 asti ulottuvat suuntaviivat, joissa muutetaan sit(cid:228) suunnitelmaa, johon komissio on ottanut my(cid:246)nteisen kivihiiliteollisuudelle kannan vuonna 1994 my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksess(cid:228) N:o 94/1070/EHTY (2) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestelysuunnitelma). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti komissio ottaa ensin kantaa siihen, onko kivihiiliteollisuuden tuotannon nykyaikaistamista, j(cid:228)rkeist(cid:228)mist(cid:228), uudel- leenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskeva suunnitelma yhdenmukainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) esitettyjen yleisten ja eri- tyisten p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien kanssa. (1) EYVL L 329, 30. 12. 1993, s. 12. (2) EYVL L 385, 31. 12. 1994, s. 18. d) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 5 artiklan mukainen 1 011 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, Preussag Anthrazit GmbH ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille; tuen muodosta- vat — RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille my(cid:246)nnet- t(cid:228)v(cid:228) 161 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki niiden lis(cid:228)kustannuksien kattamiseksi, jotka aiheutuvat uudelleenj(cid:228)rjestelyyn liitty- v(cid:228)st(cid:228) vesihuollosta — RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, ja Sophia Jacobs GmbH -yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) 850 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki niiden kustannusten kattamiseksi, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudelleenj(cid:228)rjestelyst(cid:228) ja jotka eiv(cid:228)t liity tavan- omaiseen tuotantoon. Rahoitustoimenpiteet, jotka Saksa aikoo toteuttaa kivihiiliteollisuuden hyv(cid:228)ksi, kuuluvat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 1 artiklan 1 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten sovel- tamisalaan. N(cid:228)in ollen komission on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) kysei- 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 109/15 sist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komissio arvioi, onko tuki yhteenso- piva edell(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2 artiklassa esitettyjen yleisten p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien ja vaatimusten, 3 ja 4 artiklassa esitettyjen erityisvaatimusten ja yhten(cid:228)ismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kanssa. Lis(cid:228)ksi komissio arvioi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko ilmoitetut toimenpiteet yhdenmukaiset Saksan esitt(cid:228)m(cid:228)n nykyaikaistamista, j(cid:228)rkeist(cid:228)mist(cid:228) ja uudel- leenj(cid:228)rjestely(cid:228) koskevan suunnitelman kanssa. joka on Kivihiilt(cid:228) tuottava yritys RJB Mining plc, Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettu yritys, nosti 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)- kuuta 1998 Euroopan yhteis(cid:246)jen ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimessa kanteen (1) niit(cid:228) Saksan kivihiiliteol- lisuuden hyv(cid:228)ksi vuonna 1997 my(cid:246)nnettyj(cid:228) tukitoimia vastaan, jotka on hyv(cid:228)ksytty 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998 tehdyll(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228). II ja kaivos- Saksan liittotasavallan hallitus, Nordrhein-Westfalenin ja Saarlandin osavaltioiden hallitukset sek(cid:228) kaivosteol- s(cid:228)hk(cid:246)ntuotantoalan lisuusyritykset ammatilliset j(cid:228)rjest(cid:246)t tekiv(cid:228)t 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1997 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklan 4 koh- dassa tarkoitetun sopimuksen uusista suuntaviivoista Saksan kivihiiliteollisuudelle vuosien 1998 ja 2005 v(cid:228)liseksi ajanjaksoksi. ja vuosittaista Sopimuksen mukaan tuotantom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n jatkuvasti siten, ett(cid:228) se on 37 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia vuonna 2002, ja henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) supistetaan 30 000 ty(cid:246)ntekij(cid:228)ll(cid:228) yhteens(cid:228) 56 000 ty(cid:246)n- tekij(cid:228)(cid:228)n oheistoiminnot mukaan luettuina. Tuotanto keskitet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ll(cid:246)in kahteentoista kaivokseen. Vaikka suunnitelma koskee ajanjaksoa vuoteen 2005 asti, marraskuussa 1997 p(cid:228)(cid:228)tettyj(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) sovelletaan vain p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ken N:o 3632/93/EHTY voimas- saolon ajan. Kustannuskehitys, tuontihiilen hinta ja myyntimahdollisuudet eiv(cid:228)t ole arvioitavissa riitt(cid:228)v(cid:228)n varmasti, t(cid:228)sm(cid:228)llisesti, kuinka nopeasti alan tuotantoa on jatkossa v(cid:228)hennet- t(cid:228)v(cid:228). voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) jotta Komissio on tarkastellut nykyaikaistamista, j(cid:228)rkeist(cid:228)- mist(cid:228), uudelleenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevaa suunnitelmaa RAG Aktiengesellschaft, Saar- bergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH - yritysten yksitt(cid:228)isten kaivosten osalta. Kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, j(cid:228)rkeist(cid:228)mist(cid:228), uudelleenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) kos- keva suunnitelma ajalle 1998–2002 Kaivosteollisuuden suunnittelu, johon perustuvat suun- nitelmat Saksan kivihiiliteollisuuden nykyaikaistami- seksi, j(cid:228)rkeist(cid:228)miseksi, uudelleenj(cid:228)rjestelyksi ja tuotan- non v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, perustuu seuraaviin p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)riin: — hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hentynyt rahoitus mahdollisim- man tehokkaasti — supistetaan tuotantoa ja kustannuksia — nykyisten suunnitelmien mukaan s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy t(cid:228)rkeimpiin esiintymiin ja pidet(cid:228)(cid:228)n pohjoiseen laa- jentumista koskeva vaihtoehto avoimena — varmistetaan laadukkaan tuotteen toimittaminen asiakkaalle sovittuna ajankohtana — v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n henkil(cid:246)kuntaa siten, ett(cid:228) sosiaaliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat otetaan huomioon ja yrityksist(cid:228) johtu- via irtisanomisia v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n — otetaan huomioon toimenpiteiden alueelliset vaiku- tukset. P(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien saavuttamiseksi yritysten kaivosten tilanne arvioitiin seuraavien kriteerien mukaisesti: — esiintymien laajuus — hiilen laatu — kustannukset. Kyseiset yhdenmukaiset kriteerit mahdollistanevat tuo- tantolaitosten nykyisen tilanteen ja tulevan kehityksen arvioinnin. Asianomaiset yritykset ovat toimittaneet komissiolle t(cid:228)lt(cid:228) pohjalta seuraavassa esitetyt tiedot. RAG Aktiengesellschaft -yrityksen tuotantoyksikk(cid:246)jen uudelleenj(cid:228)rjestely A. Tuotantolaitosten sulkeminen — Emschermulde ja Hugo/Consolidationin ja Ewald/ Schl(cid:228)gel&Eisenin kaivokset — Lippemulde ja F(cid:252)rst Leopold/Wulfenin ja Wester- (1) Asia T-110/98, EYVL C 299, 26. 9. 1998, s. 38. holtin kaivokset L 109/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 — Ostin alue ja Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset T(cid:228)ll(cid:228) alueella on suunniteltu ryhdytt(cid:228)v(cid:228)n seuraa- viin toimiin: — Westffalenin kaivos. 1. Emschermulde ja Hugo/Consolidationin ja Ewald/ Schl(cid:228)gel&Eisenin kaivokset Ensimm(cid:228)isen(cid:228) mainituista alueista p(cid:228)(cid:228)tettiin jo 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 Emschermuldenin uudel- leenj(cid:228)rjestelyst(cid:228), toteutettiin perustamalla Ewald/Hugon yhteiskaivos. joka Edell(cid:228) mainittu toimenpide on viimeinen vaihe siin(cid:228) uudelleenj(cid:228)rjestelyss(cid:228), joka on ollut k(cid:228)ynniss(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) esiintym(cid:228)aluella RAG Aktiengesellschaft -yri- tyksen perustamisesta l(cid:228)htien. Ewald/Hugon kaivoksen toiminta on suunniteltu lopetettavaksi ennen 23 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 2002. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on hyv(cid:228)laatuinen koksi louhittu t(cid:228)st(cid:228) esiintym(cid:228)st(cid:228). Emschermulden esiintym(cid:228)alue suljetaan t(cid:228)ll(cid:246)in lopullisesti. a) Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset yhdistettiin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 Ostin yhteiskaivokseksi ja Haus Adenin kaivoksen pohjoiskentt(cid:228) suljettiin. Monopolin louhoksen osalta tuotantoyksikk(cid:246) Haus Aden pysyy k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) vuoteen 2000 asti. b) Haus Aden/Monopolin Ja Heinrich Robertin louhosten v(cid:228)lisen kaivostunnelini valmistuttua kaivosten tuotanto keskitet(cid:228)(cid:228)n tuotantoyksik- k(cid:246)(cid:246)n Heinrich Robert. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) luovu- taan joistain louhoksista, kaivoksista ja maan pinnalla olevista kaivoslaitteista. N(cid:228)ill(cid:228) toimilla varmistetaan koksin tuotanto it(cid:228)i- sell(cid:228) kaivosalueella ja s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n pohjoiseen laa- jenemista koskeva vaihtoehto. Vuonna 1997 tuotanto oli 5 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 6 857. Vuonna 1997 tuotanto oli 4,4 miljoonaa hiiliekvi- valenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 6 832. 4. Westfalenin kaivos 2. Lippemulde ja F(cid:252)rst Leopold/Wulfenin ja Wester- holtin kaivokset Lippemuldessa on suunniteltu ryhdytt(cid:228)v(cid:228)n seuraa- viin toimiin: a) F(cid:252)rst Leopold/Wulfenin ja Westerholtin kaivok- set yhdistettiin 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 Lip- pen yhteiskaivokseksi. Tuotantoyksikk(cid:246) F(cid:252)rst Leopold on tarkoitus pit(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) siihen asti, kunnes tuotantotekninen yhteenliittym(cid:228) on saatu toteutetuksi vuonna 2001. b) F(cid:252)rst Leopold/Wulfen alueen tuotantoa v(cid:228)hen- net(cid:228)(cid:228)n asteitttain vuoteen 2001 menness(cid:228) taloudellisesti kannattavien esiintymien v(cid:228)he- tess(cid:228) ja louhosten ehtyess(cid:228). Kaivostiminnan ja maan pinnalla tapahtuvan tuotannon infrast- ruktuuri optimoidaan luopumalla kaivoksista ja niihin liittyvist(cid:228) maan pinnalla olevista toimin- noista. J(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228) tuotanto keskitet(cid:228)(cid:228)n Wes- terholtin tuotantoyksikk(cid:246)(cid:246)n. Vuonna 1997 tuotanto oli 4,9 miljoona hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 6 035. 3. Ostin alue ja Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset Westfalenin kaivos suljetaan vuonna 2000. Esiinty- m(cid:228)(cid:228) hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n kyseiseen ajankohtaan taloudel- lisesti parhaalla mahdollisella tavalla. Kustannuk- set pysyv(cid:228)t alhaisina, koska tuonnon lopettamis- vaihe on jo aloitettu. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,5 miljoonaa hiiliekvi- valenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 2 809. B. Muut toimet Edell(cid:228) esiteltyjen toimien tarkoituksena on tuotantoka- pasiteetin pysyv(cid:228) supistaminen. Niiden ohella jatke- taan kaikissa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n j(cid:228)(cid:228)viss(cid:228) tuotantolaitoksissa uudenaikaistamista, uudelleenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja j(cid:228)rkeist(cid:228)- mist(cid:228). Kustannuksia voidaan t(cid:228)ll(cid:228) tavalla edelleen pie- nent(cid:228)(cid:228). Friedrich Heinrich/Rheinlandin kaivos Tuotantolaitokset yhdistettiin 1990-luvun alkupuolis- kolla selkeytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) infrastruktuuria ja purkamalla tar- peettomat maan pinnalla olevat kaivoslaitteet tai otta- malla ne muuhun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen saatiin tuottavuutta huomattavasti parannettua jatketulla j(cid:228)r- keist(cid:228)misell(cid:228). 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 109/17 Keskittyminen tuottavimpiin louhoksiin ja siihen liit- tyv(cid:228) tuotannon jatkuva lis(cid:228)(cid:228)ntyminen louhintapaikkaa kohti ovat v(cid:228)hent(cid:228)neet k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien louhintaketju- jen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Koska alueet, joissa tuotantoa oli samanaikaisesti optimoitiin, kaivos on v(cid:228)hennetty, nykyisin yksi v(cid:228)hiten tappiollisista kaivoksista. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,7 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 117. Niederbergin kaivos V(cid:228)hentyneest(cid:228) tuotannosta huolimatta Niederbergin kaivoksen tilanne on parantunut tuotantokustannusten supistumisen johdosta. Jatkettu j(cid:228)rkeist(cid:228)minen vakaut- taa kaivoksen tilanteen tulevaisuudessa. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 2 424. Walsumin kaivos Walsumin kaivos kuuluu yrityksen tehokkaimpiin ja malmivaroiltaan suurimpiin kaivoksiin. Kerrosten tarkka valitseminen ja tietyt tekniset toimenpiteet aut- tanevat voittamaan louhinnassa ilmenneet v(cid:228)liaikaiset ongelmat ja varmistamaan kaivoksen tuotantokyvyn. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,9 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 3 802. Lohberg/Osterfeldin kaivos t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Vaikka j(cid:228)rkeist(cid:228)mistoimet vaikuttavat kielteisesti tuotantoyksik(cid:246)n kustannus- ja tehokkuus- tietoihin, Lohberg/Osterfeldin kaivoksessa tuotetaan korkealaatuista koksia. Kaivos on vakiintumisvai- ja piakkoin on saatu selkeytetty(cid:228) kaivosten heessa, joka johtuu yhdisty- monimutkaista infrastruktuuria, misest(cid:228) kanssa. aiemman Osterfeldin Vuonna 1997 tuotanto oli 2,9 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 262. kaivoksen Prosper Hanielin kaivos Prosper Hanielin kaivoksen viime vuosien tuotanto- kustannukset kuuluvat yrityksen alhaisimpiin. J(cid:228)rkeis- t(cid:228)misen odotetaan tuottavan lis(cid:228)(cid:228) tuloksia l(cid:228)hivuosina. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,7 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 078. my(cid:246)nteist(cid:228) kehityst(cid:228) haittaavat v(cid:228)liaikaisesti geologiset ongelmat. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,1 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 174. Blumenthal/Haardin kaivos My(cid:246)s Blumenthal/Haardin kaivoksessa on t(cid:228)ll(cid:228) het- kell(cid:228) geologisia tuotanto-ongelmia. N(cid:228)ist(cid:228) johtuva tuotannon v(cid:228)heneminen lis(cid:228)(cid:228) kustannuksia v(cid:228)liaikai- sesti. Kustannuksia voitaneen alentaa pysyv(cid:228)sti keskit- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevia kaivosalueita ja pit(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) avoimena mahdollisuus my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa liitty(cid:228) edelleen avoimeen mahdollisuuteen laajentaa toimintaa pohjoiseen. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,3 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 4 447. C. Suunniteltujen toimien vaikutukset Edell(cid:228) esiteltyjen toimien vuoksi yrityksen kaivostoi- minnasta v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n noin 44 500 ty(cid:246)paikkaa, joten vuoden 1992 keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden luku- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 89 500 supistuu 45 000 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228)n vuonna 2002. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee noin 4 500 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)- mist(cid:228) vuosittain. Verrattuna vuoden 1994 uudelleen- j(cid:228)rjestely-suunnitelmaan v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vuoteen 2002 menness(cid:228) 14 500 ty(cid:246)paikkaa lis(cid:228)(cid:228). Nykyisten suunni- telmien mukainen henkil(cid:246)st(cid:246)kehitys perustuu 4 pro- sentin tuottavuuden kasvuun vuosittain. Vuonna 1997 ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) oli yhteens(cid:228) 60 820. Vuoden 1992 hintoina ilmaistut kustannukset v(cid:228)hene- v(cid:228)t vuoteen 2002 menness(cid:228) 37 Saksan markkaa hii- liekvivalenttitonnia kohti, mik(cid:228) on enemm(cid:228)n kuin kaksi kertaa vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestelysuunnitel- massa esitetty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (16 Saksan markkaa hiiliekviva- lenttitonnia kohti). Reaalikustannukset olivat 31 p(cid:228)i- v(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 1997 menness(cid:228) v(cid:228)hentyneet noin 21 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti. hiiliekvivalenttitonniin Tuotantoa on tarkoitus v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) vuoden 1992 47,6 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista vuodessa 30,1 miljoonaan 2002. Kyseisen(cid:228) ajanjaksona tuotantoa v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n siten 8,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia enemm(cid:228)n kuin vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestelysuunnitelmassa oli ilmoitettu. Vuonna 1997 tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 38,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia. vuonna Auguste Victorian kaivos Saarbergwerke AG -yrityksen tuotantoyksikk(cid:246)jen uudelleenj(cid:228)rjestely Auguste Victorian kaivos on yrityksen tehokkaimpia ja malmivaroiltaan suurimpia kaivoksia. Kun kaivos oli ostettu BASF -yritykselt(cid:228) vuonna 1992 ja t(cid:228)yisin yhdis- tetty yrityksen kaivostoimintaan vuonna 1996, j(cid:228)rkeis- selvitettiin. Kaiken kaikkiaan t(cid:228)mismahdollisuudet Saksan kivihiiliteollisuuden uusista suuntaviivoista 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1997 tehty sopimus johtaa siihen, ett(cid:228) tuotantoa v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n edelleen ja yksi yrityksen kaivoksista suljetaan vuonna 2000. L 109/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 A. Tuotantolaitosten sulkeminen G(cid:246)ttelborn/Redenin kaivos Huolimatta vuosina 1990–1995 tehdyist(cid:228) mittavista investoinneista Redenin, G(cid:246)ttelbornin ja Camphause- nin kaivosten yhdist(cid:228)miseksi tuotantoyksikk(cid:246) on sul- jettava geologisten vaikeuksien vuoksi vuonna 2000. Vuonna 1997 tuotanto oli 1,9 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 2 899. B. Muut toimet Ensdorfin kaivos Kaivoksen uudenaikaistamisohjelma aloitettiin 1990 ja ohjelman ansiosta tuottavuus on -luvun alussa, voitu pit(cid:228)(cid:228) korkeana. Ensdorfin kaivos oli perinteisesti tehokkain Saksan kaivoksista, ja sen tehokkuus pysy- nee ennallaan t(cid:228)ss(cid:228) tarkasteltuna ajanjaksona. edelly- tykset t(cid:228)h(cid:228)n ovat olemassa ja tuottavuuden jatkuva paraneminen varmistaa niiden s(cid:228)ilymisen keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Vuonna 1997 tuotanto oli 2,5 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 2 231. Warndt/Luisenthalin kaivos Kaivoksen tehokkuuden odotetaan parantuvan, koska — vuoden 1999 lopulla luovutaan kahdesta louhok- sesta — kehitett(cid:228)vien louhosten uudenlainen suunnittelu johtaa louhosten huomattaviin optimointeihin. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,2 miljoonaa hiiliekviva- lenttitonnia ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 3 504. C. Suunniteltujen toimien vaikutukset Henkil(cid:246)st(cid:246)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n 18 671 ty(cid:246)nte- kij(cid:228)ll(cid:228) ja on 8 vuonna 2002, mik(cid:228) merkitsee henkil(cid:246)s- t(cid:246)n v(cid:228)henemist(cid:228) 10 193 ty(cid:246)ntekij(cid:228)ll(cid:228). Henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n siten vuoteen 2002 menness(cid:228) 6 ty(cid:246)nteki- j(cid:228)(cid:228) enemm(cid:228)n kuin vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestely- suunnitelmassa. Vuonna 1997 ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) oli 14 220. Vuoden 1992 hintoina ilmaistut kustannukset v(cid:228)hene- v(cid:228)t vuoteen 2002 menness(cid:228) 100 Saksan markkaa hii- liekvivalenttitonnia kohti, mik(cid:228) on 40 Saksan markkaa v(cid:228)hemm(cid:228)n hiiliekvivalenttitonnia kohti kuin vuoden 1994 esitetty uudelleenj(cid:228)rjestely-suunnitelmassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228). Reaalikustannukset olivat 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulu- kuuta 1997 menness(cid:228) v(cid:228)hentyneet noin 44 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti. Tuotantokapasiteettia supistetaan 8 miljoonasta hii- liekvivalenttitonnista vuonna 1992 vuoteen 2002 men- ness(cid:228) 5,1 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin. Tuotanto v(cid:228)henee siten 2,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia enemm(cid:228)n kuin vuoden 1994 suunnitelmassa oli esi- tetty. Vuonna 1997 tuotanto oli 6,7 miljoonaa hiiliek- vivalenttitonnia. Preussag Anthrazit GmbH -yrityksen tuotantoyksikk(cid:246)- jen uudelleenj(cid:228)rjestely Yritys arvioi kustannusten edelleen alenevan vuosina 1998–2002. Verrattuna viimeisimp(cid:228)(cid:228)n ajanjaksoa kos- kevaan suunnitelmaan, joka esitettiin elokuussa 1994, vuosituotantoa supistettiin myynnin v(cid:228)henemisen joh- dosta 2,05 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista 1,7 hii- liekvivalenttitonniin. kehityksen perusteella yritys katso, ett(cid:228) on mahdollista parantaa huomattavasti tuottavuutta ty(cid:246)vuoroa kohti ja v(cid:228)hen- t(cid:228)(cid:228) siten tuotantokustannuksia jossain m(cid:228)(cid:228)rin. Vuonna 1997 tuotanto oli 1,7 miljoonaa hiiliekvivalenttiton- nia. Kaivostoiminnan Tilanteen paranemiselle on luotu edellytykset pane- malla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n vuonna 1990 laadittu tervehdytt(cid:228)- misohjelma. Suunnitelmassa esitet(cid:228)(cid:228)n ryhdytt(cid:228)v(cid:228)n seuraaviin toi- miin: valmistelut — Kaivosty(cid:246)ss(cid:228) siirryt(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n takalouhintaa suoran louhinnan asemesta. T(cid:228)m(cid:228)n menetelm(cid:228)n edellytt(cid:228)m(cid:228)t avaa- minen) tehtiin p(cid:228)(cid:228)osin vuosien 1991 ja 1994 v(cid:228)li- sen(cid:228) aikana ja suuntaisper(cid:228)t laajennettiin tavoite- kokoonsa seuraavien kahden vuoden kuluessa. Menetelm(cid:228)n vaihtaminen mahdollistaa sen, ett(cid:228) kaikki kuljetus hiilikerrostumassa voidaan tehd(cid:228) kaivoksissa, joissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n takalouhintaa. (suuntaisperien — Louhinnassa ja per(cid:228)n ajossa otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n laitteisto. V(cid:228)lineist(cid:246)n uudistaminen tehokkaampi on saatu suurimmaksi osaksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. — Infrastruktuuri sovitetaan aiempaa pienemp(cid:228)(cid:228)n tuotantom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n ja sen vakiintumiseen. T(cid:228)ss(cid:228) ennen muuta kaivosten suunnitteluun liittyv(cid:228)ss(cid:228) toimenpiteess(cid:228) on jo edetty pitk(cid:228)lle ja se vaikutta- nee kiinteiden kustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. — Henkil(cid:246)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)henee 4 024 ty(cid:246)ntekij(cid:228)st(cid:228) vuonna 1992 vuoteen 2002 menness(cid:228) 2 667 ty(cid:246)n- tekij(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee noin 33 prosentin v(cid:228)hen- nyst(cid:228) vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestelysuunnitel- massa esitetyn 25 prosentin asemasta. Vuonna 1997 tuotantoyksikk(cid:246)jen henkil(cid:246)st(cid:246)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli yhteens(cid:228) 2 757. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 109/19 III IV 37 miljoonaan Saksan toimittaman suunnitelman mukaan valtiontuen leikkaaminen johtaa hiilen tuotannon jatkuvaan v(cid:228)he- nemiseen. Hiilen tuotannon on tarkoitus supistua vuonna 1997 tuotetusta 47 miljoonasta hiiliekvivalent- titonnista hiiliekvivalenttitonnin vuonna 2002. Vaikka Saksan kivihiiliteollisuuden kes- kim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset kustannukset ovat jossain m(cid:228)(cid:228)rin pienen- tyneet ja kun otetaan huomioon p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 3 kohta, vuoden 1992 hin- toina ilmaistut tuotantokustannukset ovat edelleen korkeat, koska ne ovat vuonna 2002 oletettavasti 242 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden, kun ne vuonna 1992 olivat 288 Saksan markkaa hiiliekvi- valenttitonnia kohden. Vuoden 1994 suunnitelmassa ilmoitettu kustannusten aleneminen oli 28 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden, mihin verrat- tuna nykyisten suunnitelmien mukainen kustannusten alentaminen 46 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden merkitsee huomattavaa lis(cid:228)yst(cid:228). Maailman- markkinahinnat pysyv(cid:228)t ilmeisesti verraten vakaina noin 80:ss(cid:228) Saksan markassa tonnilta, joten tuontihii- len ja saksalaisen kivihiilen v(cid:228)linen ep(cid:228)edullinen hinta- suhde pysyy periaatteessa ennallaan. Vuoteen 2002 menness(cid:228) tuotanto on v(cid:228)hentynyt 37 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin, kun vuoden 1994 uudelleenj(cid:228)rjestelysuunnitelman mukaisesti tuotannon oli tarkoitus v(cid:228)henty(cid:228) 48 miljoonaan hiiliekvivalentti- tonniin. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) v(cid:228)henee vuoteen 2002 menness(cid:228) noin 56 000:een, kun vuoden 1994 suunnitelman mukaisesti ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n oli tarkoitus v(cid:228)hen- ty(cid:228) 82 400:aan. N(cid:228)ist(cid:228) tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) tukea voidaan pienent(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)sti p(cid:228)(cid:228)asiassa v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tuotantoa. kehityst(cid:228) yrityksiss(cid:228), Kun Saksa panee t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ajanjaksoa 1998–2002 koskevan suunnitelman, sen on n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) seurattava jotka tuotantokustannusten saavat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan mukaista valtiontukea. Jos ei voida saavuttaa p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jonka mukaan tuen kehi- tyssuunta on tosiasiassa v(cid:228)henev(cid:228), Saksa sitoutuu ehdottamaan komissiolle tilanteen korjaamiseksi tar- vittavia toimia, kuten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 ja 4 artiklan mukaisen kaivosten luokittelun tarkista- mista. Arvioidessaan suunnitelmaa komissio on ottanut huo- mioon sen, ett(cid:228) Saksan kivihiilituotannon v(cid:228)henemi- sest(cid:228) johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lievent(cid:228)(cid:228) mahdollisimman paljon. Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) Saksan esitt(cid:228)m(cid:228) suunnitelma on yhdenmu- kainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) N:o 3632/93/EHTY ilmaistujen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rien ja arviointiperusteiden kanssa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan mukainen 5 171 miljoonan Sak- san markan suuruinen tuki on tarkoitettu niiden kai- vosten toimintaan, joiden omistajia ovat RAG Aktien- gesellschaft, Saarbergwerke AG, Preussag Anthrazit GmbH, Dr. Arnold Sch(cid:228)fer Gmbh ja Merchweiler GmbH -yritykset. RAG Aktiengesellschaft -yritykselle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki koskee seuraavia kaivoksia: Friedrich Heinrich/Rhein- land, Niederberg, Walsum, Lohberg7Osterfeld, Pros- per/Haniel, Westerholt, Auguste Victoria, Blumenthal/ Haard ja Heinrich Robert. Saarbergwerke AG -yrityk- selle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki on tarkoitettu Ensdorfin ja Warndt/Luisenthalin kaivoksille. Preussag Anthrazit GmbH -aritykselle my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukea Ibbenb(cid:252)renin tuotantoyksikk(cid:246)(cid:228) varten. Mainittu 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki on tarkoitettu kattamaan erotus tuotantokustan- nusten ja kolmansista maista ostetusta vastaavanlaa- tuisesta kivihiilest(cid:228) maksetun sellaisen hinnan v(cid:228)lill(cid:228), josta sopimuspuolet ovat sopineet vapaasti kesken(cid:228)(cid:228)n ottaen huomioon maailmanmarkkinoiden edellytykset. Saksan toimittamien tietojen mukaan ja p(cid:228)(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 3 kohdan huomioon ottaen tuotantokustannukset 3 artiklan soveltamis- alaan kuuluvissa kaivoksissa ovat vuoden 1992 hin- toina vuonna 1997 tosiasiallisesti 5,4 prosenttia pie- nemm(cid:228)t kuin vuonna 1995 eli 253 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti verrattuna 268:aan Saksan markkaan hiiliekvivalenttitonnia kohti. Arvioidessaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artik- lan mukaista tuotantotukea komissio on ottanut huo- mioon sen, ett(cid:228) kivihiilituotannon v(cid:228)henemisest(cid:228) joh- tuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lie- vent(cid:228)(cid:228) mahdollisimman paljon alueilla, joissa on jo keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) enemm(cid:228)n rakenteellista ty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228). Ruhrin alueen hiilentuotantoalueiden ty(cid:246)tt(cid:246)myysaste on noin 15 prosenttia (Duisburgin piirikunta 15,8 pro- senttia, Recklinghausen 13,7 prosenttia, Gelsenkirchen 16,4 prosenttia), mik(cid:228) ylitt(cid:228)(cid:228) huomattavasti l(cid:228)ntisen Saksan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen 9,7 prosentin ty(cid:246)tt(cid:246)myysas- teen. My(cid:246)s Saarlandin osavaltiossa ty(cid:246)tt(cid:246)myysaste on keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) hiilentuotantoalueilla (Saarbr(cid:252)cken 13,9 prosenttia, Saarlouis 11 prosenttia). korkeampi Hiilentuotantoalueet kuuluvat edelleen alueisiin, joille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea Euroopan aluekehitysrahas- tosta (tavoite 2, ja ovat samalla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja kansallisia tukialu- eita. teollisuusalueet) taantuvat L 109/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 Saksan toimittamien tietojen ja sen tekemien sitoumus- ten (ks. t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen VIII luku) perusteella vuo- deksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o tuki 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan mukai- nen. aiottu 1998 on V P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukainen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotanto- tuki on tarkoitettu kattamaan erotus tuotantokustan- nusten ja kolmansista maista ostetusta vastaavanlaa- tuisesta kivihiilest(cid:228) maksetun sellaisen hinnan v(cid:228)lill(cid:228), josta sopimuspuolet ovat sopineet vapasti kesken(cid:228)(cid:228)n ottaen huomioon maailmanmarkkinoiden edellytykset. Tukea saavat RAG Aktiengesellschaft -yrityksen kai- vokset F(cid:252)rst Leopold/Wulfen, Ewald/Hugo, Haus Aden/Monopol ja Westfalen. Saarbergwerke AG -yri- tyksen kaivoksista toimenpide koskee G(cid:246)ttelborn/Re- denin kaivosta. Tuki on osa ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseis- ten kaivosten t(cid:228)ydellinen tai osittainen sulkeminen. Mainittu kaivosten sulkeminen on osa 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1997 tehty(cid:228) sopimusta, jonka mukaan vuosien 1998 ja 2002 v(cid:228)lill(cid:228) tuotantokapasiteetti supistuu 10 miljoonaa tonnia (21 prosenttia kokonais- tuotantokapasiteetista) ja 30 000 ty(cid:246)paikkaa v(cid:228)henne- t(cid:228)(cid:228)n. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimassaoloaikana tuotantoyksik(cid:246)t G(cid:246)ttelborn/Reden, Ewald/Hugo ja Westfalen suljetaan kokonaa. Kaivosten yhdist(cid:228)minen johtaa osittaisiin sulkemisiin, joiden seurauksena tuo- tanto v(cid:228)henee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimassaoloaikana jatkuvasti ja N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelma- kohdan mukaisesti tuella ratkaistaan tuotantoyksik(cid:246)i- den tuotannon kokonaisvaltaiseen tai osittaiseen v(cid:228)hent(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) sosiaalisia ja alueellisia ongel- mia. huomattavasti. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ilmeisesti Saksan toimittamien tietojen perusteella tuotanto v(cid:228)he- nee vuosien 1992 ja 1998 v(cid:228)lill(cid:228) ilmeisesti 22 prosent- tia. Vuodeksi 1998 aiottu tuki on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 4 artiklan mukai- nen. r(cid:228)mien), joita maksetaan 10 Saksan markkaa kaivok- sessa ty(cid:246)skennelty(cid:228) ty(cid:246)vuoroa kohti, on varattu tukea 81 miljoonaa Saksan markaa. Lis(cid:228)palkkioiden tarkoi- tus on kannustaa ammattitaitoisia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) ty(cid:246)s- kentelm(cid:228)(cid:228)n kaivoksissa ja edist(cid:228)(cid:228) tuotannon j(cid:228)rkeist(cid:228)- mist(cid:228). Saksan ilmoituksesta k(cid:228)y selville, ett(cid:228) kaivos- ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille maksettu tuki on rahaetu. Vaikka kyseinen lis(cid:228)palkkio ei ole osa kivihiilt(cid:228) tuottavien yri- tysten tuotantokustannuksia, tuki auttaa v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yritysten palkkakustannuksia. Kyseess(cid:228) on siten tuki, joka on tutkittava p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan perusteella. Suunniteltu tuki auttaa parantamaan tuottavuutta mahdollisuuksien mukaan ja helpottaa siten kivihii- liteollisuuden uudelleenj(cid:228)rjestely(cid:228) ja j(cid:228)rkeist(cid:228)mist(cid:228). Tuki edist(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) luetelmakohdassa mainitun tavoitteen saavuttamista eli ett(cid:228) kivihiilen maailmanmarkkinahinta huomioon ottaen edistet(cid:228)(cid:228)n taloudellista elinkelpoisuutta, jotta tukia voidaan pie- nent(cid:228)(cid:228). toimintatukea Arvioidessaan N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelma- kohdan mukaisesti komissio on ottanut huomioon, ett(cid:228) on ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) lievent(cid:228)(cid:228) uudelleenj(cid:228)rjeste- lyst(cid:228) johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia. p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti tuki parantaa hieman asianomaisten yritysten elinkelpoi- suutta, koska ammattitaitoinen ty(cid:246)voima pysyy yrityk- sess(cid:228), mik(cid:228) parantaa tuottavuutta ja pienent(cid:228)(cid:228) tuotan- tokustannuksia. Jos yritykselle tai tuotantoyksik(cid:246)lle maksetaan kyseist(cid:228) tukea tai tuotantotukea, Saksa sitoutuu varmistamaan, ett(cid:228) tukien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa ylit(cid:228) tuotan- tokustannusten ja odotetavissa olevien tulojen v(cid:228)list(cid:228) erotusta. Vuoden 1998 osalta maksettavaksi aiottu tuki vastaa edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien ja Saksan toimittamien tietojen perusteella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) N:o 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklassa esitettyj(cid:228) vaatimuksia. VII VI Saksan kivihiiliteollisuudessa ty(cid:246)skenteleville kaivos- ty(cid:246)l(cid:228)isille maksettaviin lis(cid:228)palkkioihin (Bergmannsp- RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preus- sag Anthrazit GmbH -yrityksille on my(cid:246)nnetty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukaista poikkeuk- sellisten kustannusten kattamiseen tarkoitettua tukea yhteens(cid:228) 1 011 Saksan markkaa. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 109/21 T(cid:228)m(cid:228) rahoitustoimenpide muodostuu ensinn(cid:228)kin 161 miljoonan Saksan markan suuruisesta poikkeuksellis- ten kustannusten kattamisen tarkoitetusta tuesta RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille. Tuella katetaan lis(cid:228)(cid:228)ntyneet vedenjakelu- ja j(cid:228)tevesihu- oltokustannukset, jotka aiheutuvat uudelleenj(cid:228)rjestelyn yhteydess(cid:228) suljetuista ja toiminnassa olevien kaivosten l(cid:228)heisyydess(cid:228) sijaitsevista kaivoksista. Koska lakkau- tettujen kaivosten j(cid:228)tevesihuolto on lopetettu koko- tuotantoon mill(cid:228)(cid:228)n naan tai tavalla liittym(cid:228)t(cid:246)n vesi virtaa l(cid:228)hist(cid:246)ll(cid:228) oleviin toimi- viin kaivoksiin ja aiheuttaa lis(cid:228)kustannuksia. Vesi on lis(cid:228)ksi puhdistettava. suurimmaksi osaksi, Kyseinen tuki, jolla ei ole yhteytt(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) olevaan tuotantoon ja josta on erikseen s(cid:228)(cid:228)detty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY liitteess(cid:228) olevan 1 kohdan i ala- kohdassa ja II kohdan b alakohdassa, kattaa uudel- leenj(cid:228)rjestelyst(cid:228) johtuvat vedenjakelu- ja j(cid:228)tevesihuol- tokustannukset. Erityistuki saa olla enint(cid:228)(cid:228)n kustan- nusten 5 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. jotta menetell(cid:228)(cid:228)n suuruinen, Komissio on tutkinut viranomaisten ja yritysten v(cid:228)liset sopimukset ja tilintarkastuksen yhteydess(cid:228) kustannus- tiedot ja havainnut, ett(cid:228) tuki ei ylit(cid:228) siihen varattuja varoja. T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestely v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kyseisten yritysten kustan- nuksia, tasapainottaa niiden taloutta ja auttaa niit(cid:228) jatkamaan toimintaansa. Tuki vastaa siten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa mainittuja tavoitteita. Mainittu rahoitustoimenpide sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi poikkeuk- sellisten kustannusten korvaamiseen tarkoitetun 850 miljoonan Saksan markan suuruisen tuen RAG Aktien- gesellschaft, Saarbergwerke AG ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille. Tuella on tarkoitus kattaa ne kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudel- leenj(cid:228)rjestelyst(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) liity tavanomaiseen tuotan- toon (aikaisempien kausien kustannukset). Tuki perustuu niihin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin, jotka tehtiin hiilen- tuotoantoa k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) yleiskokouksessa 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1991. Kokoukseen osallistuivat kaivosyri- tykset, Saksan liittohallitus, Nordrhein-Westfalenin ja Saarlandin osavaltioiden hallitukset sek(cid:228) kivihiiliteolli- suuden ja s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannon ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ammattiyh- distykset. kulut ty(cid:246)suhteiden Tuella katetaan seuraavat kustannukset (ei kuitenkaan EHTY -sopimuksen 56 artiklassa tarkoitettua maksua, joka liittyy valtion kustantamiin sosiaalikuluihin): var- haisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelyist(cid:228) sosiaalikulut, muut johtuvat p(cid:228)(cid:228)ttymisist(cid:228) poikkeukselliset uudelleenj(cid:228)rjestelyiden ja j(cid:228)rkeist(cid:228)misen vuoksi, laki- s(cid:228)(cid:228)teisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n ulkopuoliset el(cid:228)kkeet ja korva- ukset niille ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, joiden ty(cid:246)suhde on p(cid:228)(cid:228)ttynyt ja uudelleenj(cid:228)rjestelyiden ja j(cid:228)rkeist(cid:228)misen vuoksi, niille, joilla oli oikeus korvauksiin ennen uudelleenj(cid:228)r- jestelyj(cid:228), polttoaine-etuna toimitettu hiili uudelleenj(cid:228)r- jestelyiden ja j(cid:228)rkeist(cid:228)misen vuoksi ty(cid:246)paikkansa menett(cid:228)neille ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille ja niille, joilla oli oikeus etuuteen jo ennen uudellenj(cid:228)rjestelyj(cid:228). Teknisest(cid:228) ja taloudellisesta n(cid:228)k(cid:246)kulmasta tarkasteltuna tuki on tar- koitettu kattamaan uudelleenj(cid:228)rjestelyjen vaatimat tur- vallisuustoimenpiteet kaivoksissa ja uudellenj(cid:228)rjeste- lyist(cid:228) yritykselle koituneet poikkeukselliset sis(cid:228)iset arvonalennukset. T(cid:228)m(cid:228) tuki, joka on tarkoitettu kattamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY liitteess(cid:228) olevan I kohdan a, b, c, d, f ja k alakohdassa erikseen mainitut kustannukset, saa olla enint(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden kustannusten suuruinen edell(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 5 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksien noudatta- miseksi. Komissio on tarkastanut ilmoitetut kustannukset tilin- tarkastuksen yhteydess(cid:228) ja havainnut, ett(cid:228) tuki ei ylit(cid:228) siihen varattuja varoja. T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestely v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kyseisten yritysten kustan- nuksia, tasapainottaa niiden taloutta ja auttaa niit(cid:228) jatkamaan toimintaansa. Tuki vastaa siten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa mainittuja tavoitteita. VIII Tavoitteena on pienent(cid:228)(cid:228) tukea mahdollisimman pal- jon. Saksa on omaksunut periaatteen, jonka mukaan tukea voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) vain s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamiseen sek(cid:228) yhteis(cid:246)n rauta- ja ter(cid:228)steollisuudelle tarkoitettuun tuo- tantoon. T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen mukaisesti Saksa sitoutuu myym(cid:228)(cid:228)n teollisuus- ja kotitalousk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun tuotannon hintaan, joka vastaa tuotantokustannuksia (nettohinta ilman hyvityksi(cid:228)). L 109/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 Komissio ottaa huomioon, ett(cid:228) Saksa toteuttaa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)s- teitse tarvittavat toimenpiteet, jotta t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteella jollekin yritykselle tai tuotantoyksik(cid:246)lle my(cid:246)nnetty tuki ei ylit(cid:228) erotusta tuotantokustannusten ja kivihiilt(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)ville yrityksille myydyn tuotannon sellaisen hinnan v(cid:228)lill(cid:228), josta sopimuspuolet ovat vapaasti sopineet kesken(cid:228)(cid:228)n ottaen huomioon maa- ilmanmarkkinoiden edellytykset. Tavanomaiselle tuo- tannolle tonnia kohti annettu tuki ei saa johtaa siihen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n kivihiilen toimitushinnat ovat alemmat kuin hinnat, joita samanlaatuisesta kivihiilest(cid:228) makse- taan kolmansissa maissa. Saksan on my(cid:246)s huolehdit- tava siit(cid:228), ett(cid:228) tuki ei v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) kilpailua eik(cid:228) johda yhteis(cid:246)ss(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228)n kivihiilen tuottajien tai kivihiilen ostajien ja k(cid:228)ytt(cid:228)jien v(cid:228)lill(cid:228). Saksa sitoutuu Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perus- tamissopimuksen 86 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vain ehdottomasti v(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) tukea ottaen huomiooon ne sosiaaliset ja alueelliset n(cid:228)k(cid:246)- kohdat, jotka liittyv(cid:228)t kivihiilikaivostoiminnan v(cid:228)hene- miseen yhteis(cid:246)ss(cid:228), ja siihen, ett(cid:228) tuesta ei koidu suoraa tai v(cid:228)lillist(cid:228) taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228) muulle toiminnalle kuin kivihiiliteolllisuudelle. T(cid:228)llaista toimintaa voi olla teollinen toiminta yhteis(cid:246)n kivihiilituotannon tai kivi- hiilen jalostamisen yhteydess(cid:228). Komissio huomauttaa Saksalle lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) tukis(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)iss(cid:228) on olennaista se, ett(cid:228) tukien on ehdottomasti oltava yhteis(cid:246)n edun mukaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) ne saa haitata yhteismarkkinoiden toimintaa. tarkastaa, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o Jotta komissio voi 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaista toimintatukea saavat tuotantoyksik(cid:246)t edelleen alentavat tuotantokus- tannuksiaan maailmanmarkkinahintoihin verrattuna, Saksa sitoutuu ilmoittamaan komissiolle vuosittain vii- meist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta edelt(cid:228)v(cid:228)n vuoden tuo- tantokustannukset ja antamaan kaikki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/92/EHTY 9 artiklassa edellytetyt tiedot. Jos p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen N:o 3632/92/EHTY 3 artiklan 2 kohdassa tar- koitettuja edellytyksi(cid:228) ei voida t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), saksan on ehdotettava komissiolle toimenpiteit(cid:228) tilanteen korjaa- miseksi kuten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 ja 4 artiklan mukaisen kai- vosten luokittelun tarkistamista. mansa tuki ja mahdolliset mukautukset alunperin tie- doksi annettuihin m(cid:228)(cid:228)riin. T(cid:228)m(cid:228)n vuosittaisen selon- teon yhteydess(cid:228) Saksa toimittaa kaikki tiedot, joita tar- vitaan kyseisiss(cid:228) artikloissa vahvistettujen vaatimusten tarkastamiseksi. Komissio on tuet hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n ottanut huomioon sen, ett(cid:228) uudelleenj(cid:228)rjetelyst(cid:228) johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lievent(cid:228)(cid:228) mahdolli- simman paljon, ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla Saksalle annetaan lupa toteuttaa seuraavat toimet kivi- hiiliteollisuuden hyv(cid:228)ksi: a) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukai- nen 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen toi- mintatuki; b) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukai- nen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)mistuki; c) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukai- nen 81 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki ammattitaitoisen kaivosty(cid:246)voiman s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi (Bergmannspr(cid:228)mie): d) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukai- nen 161 miljoonan Saksan markan tuki poikkeuk- sellisten kustannusten kattamiseksi RAG Aktienge- sellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille; e) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukai- nen 850 miljoonan Saksan markan tuki RAG Akti- engesellschaft, Saarbergwerke AG ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille; tuen avulla yritykset voivat kat- taa ne kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudelleenj(cid:228)rjeste- lyst(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) liity tavanomaiseen tuotantoon. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ja 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan komission on tarkastettava, vastaako tavan- omaiselle tuotannolle my(cid:246)nnetty tuki kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen 3 ja 4 artiklassa esitettyj(cid:228) tavoitteita. Saksan on t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) viimeist(cid:228)(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 ilmoitettava vuoden 1998 osalta tosiasiallisesti maksa- 2 artikla Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 86 artiklan mukaisesti Saksa sitoutuu toteuttamaan kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheelli- sia t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) johtuvien velvoitteiden t(cid:228)ytt(cid:228)mi- seksi. Saksa varmistaa, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) tukia k(cid:228)yte- 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 109/23 t(cid:228)(cid:228)n vain edell(cid:228) mainittuihin tarkoituksiin ja ett(cid:228) kaik- kiin t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) mainittuihin tarkoituksiin k(cid:228)yte- tyt menoer(cid:228)t maksetaan takaisin, jos ne on peruutettu, yliarvioitu tai ne on k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 3 artikla Tehty Brysseliss(cid:228) 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998. Saksa antaa viimeist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 tiedoksi varainhoitovuoden 1998 aikana tosiasiallisesti maksetun tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja toimittaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklassa tarkoitetut tiedot. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission j(cid:228)sen


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de derde fase van het Trans-Europees Mobiliteitsprogramma voor universiteitsstudies Tempus III (2000-2006)"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
EU programme
cooperation policy
higher education

text: 15. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 40/23 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de derde fase van het Trans-Europees Mobiliteitsprogramma voor universiteitsstudies Tempus III (2000-2006)” (1) (1999/C 40/08) De Raad heeft op 1 oktober 1998 besloten, overeenkomstig artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Externe betrekkingen”, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 17 november 1998 goedgekeurd. Algemeen Afdelingsrapporteur was de heer Rodrı´guez Garcı´a Caro. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 359e Zitting van 2 en 3 december 1998 (vergadering van 2 december) het volgende advies uitgebracht, dat met 102 stemmen vo´ o´r en 8 stemmen tegen, bij 16 onthoudingen, is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. Tempus I 1. 1. 1. Krachtens Besluit 90/223/EEG, dat op 7 mei 1990 door de Raad werd goedgekeurd, werd het Trans- Europees Mobiliteitsprogramma voor universiteits- studies Tempus opgezet. Het ESC bracht op 25 april 1990 een advies uit over dit programma. 1. 2. Tempus II 1. 2. 1. Overeenkomstig de bepalingen van artikel 11 van dat besluit presenteerde de Commissie in 1992 een evaluatieverslag en een voorstel voor een besluit tot goedkeuring van de tweede fase van het programma. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens de Zitting van 27 januari 1993 zijn advies terzake goed- gekeurd. 1. 2. 2. Op 29 april 1993 heeft de Raad Besluit 93/246/EEG betreffende de tweede fase van het Tempus- programma voor de periode 1994-1998 goedgekeurd. 1. 2. 3. Overeenkomstig de bepalingen van artikel 11 van dat besluit heeft de Commissie in 1996 een evaluatie- verslag gepresenteerd, evenals een voorstel tot wijziging van het besluit, voor de aanpassing van Tempus vanaf 1998. Het Economisch en Sociaal Comité werd hierover verplicht geraadpleegd en heeft tijdens de Zitting van juli 1996 een advies over het voorstel uitgebracht. 1. 2. 4. De Raad heeft op 21 november 1996 Be- sluit 96/663/EEG, tot wijziging van Besluit 93/246/EEG, en verlenging van Tempus tot het jaar 2000, goed- gekeurd. (1) PB C 270 van 29. 8. 1998, blz. 9. 1. 3. Tempus III 1. 3. 1. Op 17 juli 1998 heeft de Commissie een voorstel ingediend voor een besluit van de Raad tot goedkeuring van de derde fase van het Trans-Europees Mobiliteits- programma voor universiteitsstudies Tempus III, voor de periode 2000-2006, en het Economisch en Sociaal Comité verplicht daarover om advies gevraagd. In de lijn van de voorgaande fasen van het 1. 3. 2. programma, wordt met Tempus een tweeledige koers voortgezet die voor de komende jaren als fundamenteel kan worden beschouwd. Enerzijds moet worden gewezen op de initiatie- 1. 3. 3. ven die zijn ontplooid voor de ontwikkeling en stimule- ring van de onderwijssystemen in de landen die in het kader van Phare en Tacis steun ontvangen. Hiermee is een bijdrage geleverd aan de verbetering van de universiteitsopleidingen in de partnerlanden en zijn maatregelen ondersteund voor de verbetering en hervor- ming van de structuren en het beheer van de instellingen voor hoger onderwijs. Voorts stelt het ESC tot zijn voldoening vast 1. 3. 4. dat bedrijven en universiteiten in de EU en vergelijkbare instellingen in landen die aan het Tempus-programma deelnemen, nauwer zijn gaan samenwerken. De actieve medewerking van de bedrijven aan de ontwikkeling van het programma is een stimulerende factor van het grootste belang, waarmee voor de nabije toekomst van Tempus rekening moet worden gehouden. 2. Voorstel voor een besluit 2. 1. Tempus III is bedoeld voor de landen van Midden- en Oost-Europa die nog geen toegang hebben tot de communautaire onderwijsprogramma’s Socrates en Leonardo. Dat zijn hoofdzakelijk de landen die pas laat aan het Tempus-programma zijn gaan deelnemen, en voor steun van Tacis in aanmerking komen (Albanie¨, Bosnie¨-Herzegovina, Voormalige Joegoslavische Repu- bliek Macedonie¨, de Nieuwe Onafhankelijke Staten en Mongolie¨). 2. 2. Tempus III zal rekening houden met de gemeen- schappelijke behoeften van de Tacis-landen die het gevolg zijn van de ernstige financie¨le crisis waarin ook de hogeronderwijsstelsels van de Nieuwe Onafhankelijke C 40/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 2. 1999 Staten en Mongolie¨ zich bevinden. Tempus zal meewer- ken aan initiatieven waardoor toegang wordt gegeven tot nieuwe onderwijsmethoden, nieuwe cursussen kunnen worden opgezet en onontbeerlijk materiaal kan worden verkregen. 2. 3. Zonder de problemen uit het oog te verliezen die al deze landen gemeen hebben, zal Tempus voorzien in de speciale behoeften van afzonderlijke landen, door maatregelen te stimuleren waardoor verzoeken om verbetering en ontwikkeling van de universitaire instel- lingen in de betrokken landen doeltreffend kunnen worden gesteund. 2. 4. Met betrekking tot de niet-geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa die aan Phare deelnemen, blijft in het Tempus-programma de nadruk liggen op het verkleinen van de verschillen tussen deze en de EU-landen. Tegen deze achtergrond zijn de acties van Tempus op vier prioritaire gebieden gericht: De regionale dimensie 2. 4. 1. tot ontwikkeling brengen, zodat universiteiten een sleutelrol vervullen bij de versterking van het gevoel van solidariteit in de regio. ven van de betrokken landen om deze hervormingen tot stand te brengen. 2. 7. In het voorstel voor een besluit wordt de duur van het programma vastgesteld op zes jaar, met ingang van 1 juli 2000. In 2004 zal een evaluatieverslag worden uitgebracht, waarin tevens een voorstel tot aanpassing van het programma na 2006 zal worden opgenomen. 2. 8. Tempus III is erop gericht om, als onderdeel van de doelstellingen en richtsnoeren van de programma’s Phare en Tacis in het kader van economische en sociale hervormingen in de begunstigde landen, de ontwikkeling van de hogeronderwijsstelsels in die landen te bevorderen door nauwe samenwerking met EU-partners. 2. 9. Naast deze algemene doelstelling streeft Tem- pus III er in het bijzonder naar, de hogeronderwijsstelsels bij te staan op het gebied van: — ontwikkeling van leerplannen; — hervorming van structuren en instellingen in het hoger onderwijs en van het beheer daarvan; — ontwikkeling van op de verwerving van bepaalde vaardigheden gerichte opleidingen. 2. 4. 2. De nationale en plaatselijke overheid moder- niseren, door opleiding van ambtenaren met medewer- king van de universiteiten. 3. Opmerkingen 2. 4. 3. Management van de verandering, door hervor- mingen van het hoger onderwijs op nationaal niveau. 2. 4. 4. Uitdragen wat in de geassocieerde landen is bereikt, zodat de resultaten van Tempus een bron van ervaring kunnen vormen voor de landen die voor steun uit Tempus III in aanmerking komen. 2. 5. Tempus vormt momenteel het enige communau- taire kader voor de ontwikkeling van de betrekkingen tussen de universiteiten in de Europese Gemeenschap en die in de landen die aan het programma deelnemen. In deze optiek moet Tempus worden voortgezet, ter versterking van de eerste resultaten die zijn behaald in de hogeronderwijsstelsels van de begunstigde landen. 2. 6. Verlenging van Tempus wordt noodzakelijk geacht ter ondersteuning van de resultaten van acties in het kader van Phare en Tacis op het gebied van hoger onderwijs, almede ter verbetering van het beheer van dit hoger onderwijs als fundamenteel element van de sociale hervormingen, en ter versterking van de samenwerking — op ruime schaal — tussen universiteiten en bedrijfsle- ven (in de zin van artikel 3, lid b) van het Commissievoor- stel (1). Dit gebeurt door ondersteuning van de initiatie- (1) b) „onderneming” en „bedrijf”: alle soorten van economi- sche activiteit, ongeacht hun rechtsvorm, openbare li- chamen en lokale overheidsinstanties, autonome economi- sche organisaties, kamers van koophandel en fabrieken en/of equivalenten daarvan, beroepsverenigingen, werk- gevers- en werknemersorganisaties, alsmede opleidingscen- tra van de bovenbedoelde instellingen en organisaties (COM(98) 454 def. ). 3. 1. Algemene opmerkingen 3. 1. 1. Het Comité betuigt zijn instemming met de voortzetting van het programma en de uitbreiding ervan tot het jaar 2006. Dank zij onderwijs en opleiding wordt de mens vrijer en bereikt de bevolking een hoger kennisniveau in een harmonischere samenleving met een hogere levensstandaard, waardoor een evenwichtige sociale ontwikkeling en een duurzame economische ontwikkeling wordt bevorderd. Verbetering en uitbreiding van het hoger onderwijs en de toegankelijkheid daarvan voor alle burgers is een van de noodzakelijke voorwaarden om de toekomst van onze volkeren met optimisme tegemoet te kunnen zien. Universiteiten kunnen een sleutelrol vervullen 3. 1. 2. bij de sociaal-economische ontwikkeling van de landen die voor steun van het programma in aanmerking komen. Daarom is het Comité van mening dat bedrijven (gegroepeerd in instanties die bestaan uit zowel werk- gevers als werknemers) en universiteiten beter en nauwer moeten gaan samenwerken, zodat de academische we- reld zelfbewuster wordt en zo op dynamische wijze tot steun kan zijn voor zijn land en de aanpak van de concrete problemen waarmee het wordt geconfronteerd, met name door actieve kennisoverdracht aan bedrijven te bevorderen. De universiteit is bij uitstek geschikt om, met de bekwame steun van het bedrijfsleven, vast te stellen wat de behoeften van de maatschappij op het terrein van het hoger onderwijs zijn. Naar het oordeel van het ESC moeten de sociaal-economische actoren dus meer wor- den betrokken bij de besluitvorming ten aanzien van de tenuitvoerlegging van het programma en bij de selectie van gepresenteerde projecten. 15. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 40/25 3. 1. 3. Het Comité is het er niet mee eens dat de geas- socieerde landen van Midden- en Oost-Europa van Tem- pus worden uitgesloten omdat ze reeds deelnemen aan het Socrates-programma. Het ESC erkent dat het niet logisch is dat landen tegelijkertijd aan gelijksoortige pro- gramma’s deelnemen, maar begrijpt niet dat dit criterium voor uitsluiting wordt gebruikt wanneer de verbetering van de onderwijssystemen in bepaalde landen verder bij de vastgestelde norm achterblijft dan in andere. Socrates heeft niet tot doel de hogeronderwijsstelsels in de deelnemende landen te ontwikkelen, en daarom zouden de geassocieerde landen waar deze nog verbeterd en versterkt moeten worden, voor Tempus in aanmer- king moeten kunnen komen. Op grond hiervan dringt het ESC er bij de Commissie en de Raad op aan, hiermee rekening te houden en de betrokken landen de gelegenheid te geven geleidelijk van het ene op het andere programma over te stappen, afhankelijk van de noodzaak tot hervorming en verbete- ring van de hogeronderwijsstelsels. 3. 1. 4. Het Comité is van oordeel dat verbetering van de structuren en instellingen voor hoger onderwijs in de begunstigde landen een taak is die prioriteit verdient om de sociaal-economische ontwikkeling aldaar te bevorderen. Voor een goed beheer van de instellingen voor hoger onderwijs is de medewerking nodig van gekwalificeerd personeel, dat de efficie¨ntie aan de universiteiten opti- maliseert, zodat de immer schaarse middelen worden ingezet voor het bereiken van de doelstellingen van het hoger onderwijs. In dit verband is het Comité van mening dat aan de gezamenlijke Europese projecten, waarmee wordt beoogd activiteiten te ontwikkelen ter verbetering van het beheer van universitaire instellingen in de begunstig- de landen, niet alleen universiteiten uit de lid-staten deel zouden moeten nemen, maar ook bedrijven, die hun eigen ervaring ter zake kunnen inbrengen. 3. 1. 5. Het Comité sluit zich aan bij de in de toelichting van het voorstel voor een besluit gemaakte opmerking over de taak van de Gemeenschap om de Phare- partnerlanden van het voormalige Joegoslavie¨ te helpen weer een gevoel van solidariteit te vinden. Eén van de manieren waarop dit solidariteitsgevoel kan worden teruggevonden, is actieve deelname van de universiteiten in de gebieden waar conflicten tussen etnische groeperingen hebben plaatsgevonden, via pro- jecten waarbij zij onderling en met universitaire instellin- gen uit de omgeving, binnen de EU of in geassocieerde landen, moeten samenwerken. Het Comité dringt er bij de Commissie op aan, bij de ontwikkeling van het programma vooral dit soort maatregelen te stimuleren, zodat de toenadering tussen burgers uit deze conflictgebieden wordt vergemakkelijkt. De ontwikkeling van leerplannen is één van de 3. 1. 6. doelstellingen van Tempus III. In deze samenleving die weldra de 21e eeuw ingaat, waar materie¨le opvattingen over het bestaan de boventoon voeren in het dagelijks leven van de Europese burgers, moeten elementen worden gevonden die tegenwicht geven tegen het beeld van een uiterst materialistische ontwikkeling. Het Comité vindt dat bij de ontwikkeling van onderwijs- programma’s, leerplannen en de cursussen ook moet worden gedacht aan het opnemen van humaniora. Mede door bestudering van het humanisme kan de solidariteit worden hervonden en kunnen volkeren toenadering tot elkaar zoeken. Terwijl de onderwijsstelsels worden hervormd 3. 1. 7. via de gezamenlijke Europese projecten, moet het proces van constante kwaliteitsverbetering niet worden veron- achtzaamd, een proces dat ook in de universitaire instellingen moet plaatsvinden. De hervormingen riskeren bij de jongste ontwikkelingen achter te blijven als men er niet van doordrongen is dat het aan de maatschappij geboden product continu moet worden verbeterd. Het ESC acht het noodzakelijk in de Europese projecten activiteiten op te nemen die verband houden met constante verbetering van de kwaliteit van het hoger onderwijs. Het Comité beveelt aan, bij de selectie van gezamenlijke Europese projecten vooral te kijken naar de aanwezig- heid van maatregelen waarmee wordt beoogd garantie- systemen in te stellen voor de kwaliteit van de universitai- re instellingen en de ontwikkelde leerplannen en studieprogramma’s. 3. 1. 8. Het Comité acht het noodzakelijk vooral de indiening en goedkeuring van gezamenlijke Europese projecten te bevorderen, bestaande uit steun voor oplei- ding, bijscholing en stages bij bedrijven in de EU voor universitair docenten uit de begunstigde landen. De kwaliteit van universitaire opleidingen kan alleen wor- den gegarandeerd als er goed opgeleide docenten zijn die toegang hebben tot nieuwe kennis. 3. 2. Bijzondere opmerkingen 3. 2. 1. Om verwarring te voorkomen acht het Comité het noodzakelijk de gebruikte terminologie in het voor- stel voor een besluit en de bijlagen te verduidelijken: wanneer in het voorstel het begunstigde land wordt gedefinieerd als het land dat aan Tempus deelneemt, moet in de bijlage dezelfde benaming worden gebruikt, om geassocieerde landen te kunnen onderscheiden van begunstigde landen. 3. 2. 2. Eén van de doelstellingen van Tempus I was het bieden van meer mogelijkheden voor het leren van talen in de lid-staten en de begunstigde landen. Het Comité stelt vast dat dit aspect niet als doelstelling wordt genoemd voor de derde fase van Tempus, en er geen kader voor wordt geboden bij de ontwikkeling van het programma. Het ESC is echter van oordeel dat taal het natuurlijke hulpmiddel vormt bij intermenselijke contacten en dat, als er geen gemeenschappelijke manier van uitdrukken bestaat, er geen sprake kan zijn van een goede onderlinge verstandhouding en begrip. Het ESC is van oordeel dat dit initiatief moet worden voortgezet. Het leren van talen van de lid-staten en de begunstigde landen zou moeten opgenomen in de derde fase van Tempus, terwijl de opleiding van docenten die deze taallessen moeten geven, moet worden gestimu- leerd. C 40/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 2. 1999 3. 2. 3. Mobiliteit van studenten tussen universiteiten die aan het programma deelnemen is een zeer positieve factor voor uitwisseling van cultuur en kennis in een solidair Europa zonder grenzen. Het Comité is het ermee eens dat in het programma voorrang wordt verleend aan projecten waarbij de aan andere universiteiten gevolgde cursussen worden erkend. Dit prioritaire selectiecriterium zou algemeen moeten gelden en bepalend moeten zijn voor het toekennen van steun aan projecten. Zo wordt gezorgd voor uitwisseling en mobiliteit, en wordt het volgen van lessen aan een buitenlandse universiteit aantrekkelijker gemaakt. 3. 2. 4. Het Comité heeft in voorgaande adviezen over het programma telkens weer gesteld dat van de twee vertegenwoordigers van elke lid-staat in het adviescomité er één afkomstig moet zijn van een universiteit en één uit het bedrijfsleven moet komen. Gezien het belang dat in Tempus wordt gehecht aan maatregelen die samenwerking bevorderen tussen universiteiten en so- ciaal-economische actoren, met name bedrijven, acht het Comité het raadzaam ervoor te zorgen dat beide categoriee¨n in het Tempus-comité vertegenwoordigd zijn. In de derde fase van Tempus is deze vertegenwoordiging beperkt tot één lid per lid-staat. Deze maatregel moge dan wel zijn genomen om kosten en middelen te sparen, maar in het kader van een doeltreffend kostenbeleid zou men zich kunnen afvragen of het in dit geval niet op zijn plaats is wat minder zuinig te zijn en te zorgen voor een betere ondersteuning van de taken waarmee dit comité in het voorstel voor een besluit wordt belast. Daarom benadrukt het ESC dat in het adviescomité zowel iemand uit de universitaire wereld als iemand uit het sociaal-economische leven zitting dient te hebben, en dringt het Comité aan op handhaving van het huidige aantal leden per lid-staat. Bij deze samenstelling zullen de doelstellingen van het comité beter verwezenlijkt kunnen worden. 3. 2. 5. Met de ontwikkeling van Tempus is reeds veel ervaring opgedaan, zodat het een bron van positieve en negatieve bevindingen is die kunnen worden gebruikt voor toekomstige ontwikkelingen. Verspreiding van projecten en activiteiten die in de loop van de jaren tot stand zijn gebracht moet expliciet worden gesteund in het kader van Tempus III, zodat instellingen en te nemen zich organisaties die eraan wensen deel Brussel, 2 december 1998. daarnaar kunnen richten bij het opstellen van gezamenlij- ke Europese projecten. Het ESC acht het van even groot belang dat de deelnemers de beschikking krijgen over een „gids voor de aanvragers”, waarin alle voorwaarden van het pro- gramma duidelijk vermeld staan, als dat zij kunnen beschikken over een „gids van gerealiseerde projecten”, met gegevens betreffende de deelnemers, zodat van hun ervaringen gebruik kan worden gemaakt ter verbetering van de kwaliteit van toekomstige projecten in het kader van Tempus. Verbetering van het nationale en lokale over- 3. 2. 6. heidsapparaat van de begunstigde landen is een prioriteit voor de overheden van de landen die steun ontvangen uit Phare en Tacis. De opleiding van ambtenaren moet worden verbeterd, zodat zij weten om te gaan met de nieuwe beleidsaanpak die voor het huidige hervormings- proces geboden is. De universiteiten van de begunstigde landen kunnen een belangrijke rol spelen bij dit proces voor de bij- en omscholing van het ambtenarencorps. Zij kunnen de infrastructuur bieden en kunnen universiteiten in de lid-staten en in de geassocieerde landen aansporen hun medewerking te verlenen om gezamenlijk een geschikt model te ontwikkelen voor de permanente educatie van de ambtenaren in de begunstigde landen. Het Comité is van mening dat deze opleidingsactiviteiten binnen het programma moeten worden gestimuleerd, en deze doelstelling nog meer moet worden gespecificeerd in de bijlage van het voorstel voor een besluit. 3. 2. 7. Naar het oordeel van het Comité moet bij de ontwikkeling van steunprogramma’s voor hervorming van sociaal-economische stelsels in de begunstigde lan- den, rekening worden gehouden met de maatregelen die gericht zijn op verbetering van de opleiding van de sociaal-economische actoren aldaar, door middel van opleidingsactiviteiten voor vertegenwoordigers van vak- bonden en het bedrijfsleven. Deelname van deze landen aan dergelijke opleidingsprogramma’s moet op basis van gelijkwaardigheid geschieden. 3. 2. 8. Het ESC adviseert, een zo groot mogelijke transparantie te betrachten bij de verbreiding van de benodigde informatie om deelname aan het programma te stimuleren. Gegarandeerd moet worden dat er nieuwe universiteiten en ondernemingen van de lid-staten aan de door Tempus gesteunde projecten gaan deelnemen ten einde te vermijden dat een soort van inteelt-effect in de participatie optreedt en te zorgen voor de inbreng van nieuwe ideee¨n en mogelijkheden die voor de belangrijke activiteiten van het programma een verrijking betekenen. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI 15. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 40/27 BIJLAGE bij het advies van het Economisch en Sociaal Comité De volgende wijzigingsvoorstellen, die ten minste een kwart van het aantal uitgebrachte stemmen kregen, zijn tijdens de discussie verworpen:. Paragraaf 3. 1. 2, eerste alinea De woorden „. bedrijven (bestaande uit. )” te vervangen door „sociaal-economische groeperingen”. Uitslag van de stemming Vo´ o´r: 54, tegen: 59, onthoudingen: 9. Paragraaf 3. 1. 2, 2e alinea De woorden „het bedrijfsleven” te vervangen door „sociaal-economische actoren”: „. met de bekwame steun van de sociaal-economische actoren, vast te stellen. ”. Uitslag van de stemming Vo´ o´r: 47, tegen: 63, onthoudingen: 6. Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende toepassing, voor de periode van 1 januari 1999 tot en met 31 december 2001, van een meerjarenschema van algemene tariefpreferenties” (1999/C 40/09) Het Economisch en Sociaal Comité heeft op 2 december 1998 besloten om overeenkomstig artikel 23 (derde alinea) van zijn Reglement van Orde een advies op te stellen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Externe betrekkingen”, die met de voorbereidende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 17 november 1998 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Giesecke. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 359e Zitting (vergadering van 2 december 1998) het volgende advies uitgebracht, dat met algemene stemmen is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De Europese Unie heeft haar stelsel van handel- spreferenties ten behoeve van ontwikkelingslanden — de zgn. SAP-regeling — in de afgelopen decennia voortdu- rend aangepast en bijgeschaafd zonder evenwel de bescherming van haar eigen gevoelige sectoren op te geven. Deze permanente stroomlijning van de SAP- regeling had tot doel beter in te spelen op de uiteenlopen- de behoeften van de diverse groepen ontwikkelingslan- den, maar ook de belangen van de Europese importeurs beter te behartigen. 1. 2. De laatste ingrijpende herziening van de SAP- regeling dateert uit 1995, het jaar waarin de huidige tienjarenperiode van start is gegaan. Deze herziening moest de regeling transparanter maken en alle betrokken partijen — niet alleen de overheden in de ontwikkelings- landen, maar ook de importeurs in de Unie, die in hun handelsbetrekkingen met de ontwikkelingslanden niet graag voor verrassingen komen te staan — meer zeker- heid bieden. 1. 3. Op twee punten onderscheidt de nieuwe regeling zich van de vorige: zij voorziet enerzijds in extra voordelen ten behoeve van ontwikkelingslanden die voldoende aandacht schenken aan sociale normen, milieubescherming en drugsbestrijding en anderzijds in een „graduatiemechanisme” dat tot doel heeft meer ontwikkelde landen geleidelijk uit de regeling te lichten. 1. 4. Nu de eerste periode van drie jaar ten einde loopt, komt de Commissie met een aantal voorstellen voor verdere verbeteringen en aanpassingen


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a European Parliament and Council Directive on speedometers for two- or three-wheel motor vehicles and amending Council Directive 92/61/EEC on the type-approval of two- or three-wheel motor vehicles'

eurovoc_concepts:
ESC opinion
driving mechanism
motor vehicle
speed control
technical standard
two-wheeled vehicle

text: 15. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 40/1 II (Preparatory Acts) ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a European Parliament and Council Directive on speedometers for two- or three-wheel motor vehicles and amending Council Directive 92/61/EEC on the type-approval of two- or three-wheel motor vehicles’ (1) (1999/C 40/01) On 9 June 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 100a of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for the Single Market, Production and Consumption, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 28 October 1998. The rapporteur was Mr Barros Vale. At its 359th plenary session (meeting of 2 December 1998), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 73 votes to two. 1. General comments 1. 1. Whereas the reasons underlying the obligatory installation of speedometers and odometers in all two- or low- performance mopeds, are in the interests of road safety; three-wheel motor including vehicles, 1. 2. Whereas the installation of speedometers in all such vehicles means that drivers are in a position to comply with speed limits laid down by law in force in the Member States; 1. 3. Whereas the installation of speedometers in two- and three-wheeled vehicles only serves to provide drivers with immediate information on speed so that they can adjust their driving to the speed limits in force; 1. 4. Whereas speedometers which have been manu- factured or selected by the manufacturers of the vehicles concerned will always contain an error either deliberately built in by the manufacturer or through a lack of precision of the speedometer, indicating a speed generally higher than actual speed; (1) OJ C 212, 8. 7. 1998, p. 7. 1. 5. Whereas an error of this type, indicating a speed higher than actual speed, is in the interests of road safety. 2. Specific comments 2. 1. Since the installation of speedometers and odom- eters constitutes an element of information placing responsibility on drivers, the requirement to install such devices with the reference ‘CONF’ will also place responsibility on manufacturers, in keeping with their obligation to limit the power and speed of the vehicles concerned, in accordance with the class to be registered. 2. 2. The reference ‘SD’ would involve additional costs placing small manufacturers of components for two-wheeled vehicles at a disadvantage compared to major manufacturers. 2. 3. The Committee approves the compulsory instal- lation of speedometers and odometers, viewing this as a positive step over Directive 92/61/EEC, which left the decision as to whether or not to install such devices up to the vehicle manufacturer. Compulsory type-approval with the reference 2. 4. ‘SD’ should be required for new vehicles and, given C 40/2 EN Official Journal of the European Communities 15. 2. 1999 that the design and launch of this type of vehicle currently takes some two years, it should only come into effect two years after publication of the amended directive. Vehicles currently under production, type- approval of which does not include the reference ‘SD’ for speedometers and odometers as now proposed, should meet this requirement from that date onwards. 2. 5. The mechanical, electric or electronic device for measuring speed built into different instrument panels, possibly with additional features, will probably be the same in different versions of the instrument panel; consequently, type-approval should apply to the Brussels, 2 December 1998. speed measurement device and not to the instrument panel as a whole. 3. Proposed modification 3. 1. Therefore, only Article 6(4) of the proposed amendment to Directive 92/61/EEC should be reworded and a new sentence added as follows: ‘Article 6 (. ) 4. Member States shall apply the requirements set out in the first subparagraph of paragraph 1 as from 1 July 2001. However, during the two-year period following thisdate, speedometers andodometers may be installed with the reference “CONF” or “SD”. ’ The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivään tammikuuta 1999-31 päivään joulukuuta 2001"

eurovoc_concepts:
ESC opinion
generalised preferences
originating product
third country

text: 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/27 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraavat muutosehdotukset, joiden puolesta annettiin vähintään neljäsosa kaikista äänistä, hylättiin käsittelyssä: Kohta 3. 1. 2 ensimmäinen alakohta Muutetaan toisen virkkeen alku kuulumaan seuraavasti: ”Tämän vuoksi komitea katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien sekä korkeakoulujen välisten suhteiden tulee olla läheiset ja joustavat, (– –)”. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 54, ei-ääniä: 59, tyhjiä: 9. Kohta 3. 1. 2 toinen alakohta Muutetaan ensimmäinen virke kuulumaan seuraavasti: ”Korkeakoulujärjestelmän tulee olla – talous ja yhteiskuntaelämän toimijoiden asiantuntevan tuen avulla – yhteiskunnan korkeakoulutustarpeiden etuoikeutettu tarkkailuelin. ” A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 47, ei-ääniä: 63, tyhjiä: 6. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) monivuo- tisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivään tammikuuta 1999–31 päivään jou- lukuuta 2001” (1999/C 40/09) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 2. joulukuuta 1998 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet” -jaosto antoi lausuntonsa 17. marraskuuta 1998. Esittelijä oli Helmut Giesecke. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. –3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Euroopan unioni on viime vuosina jatkuvasti kehittänyt ja sopeuttanut kehitysmaihin soveltamaansa kauppaetuuspolitiikkaa vastaamaan uusinta kehitystä, suojaten kuitenkin samalla oman taloutensa haavoittu- via aloja. Näin on yhtäältä pyritty ottamaan entistä paremmin huomioon eri kehitysmaaryhmien toisistaan poikkeavat tarpeet ja toisaalta eurooppalaisten maahan- tuojien etu. että niiden tuontiyritysten kannalta, jotka haluavat keskittää toimintansa selkeästi hahmotettaville markki- noille. 1. 3. Uutta oli mahdollisuus palkita yksittäisten kehi- tysmaiden onnistuneita toimia sosiaali- ja ympäristö- politiikan sekä huumeiden vastaisen taistelun aloilla ja soveltaa kaikkein edistyneimpien kehitysmaiden kohdal- la asteittaista etuuksien vähentämistä kyseisten maiden poistamiseksi tämän kaupanedistämistukimuodon pii- ristä. 1. 2. Etuusjärjestelmän viimeisin suuri uudistus tuli voimaan vuonna 1995 yhteisön tarjouksen uuden kym- menvuotiskauden alkaessa. Se edisti avoimuutta ja luotettavuutta entisestään sekä kehitysmaiden hallinnon 1. 4. Uuden hyväksymismääräajan ensimmäinen kol- mivuotiskauden nyt päättyessä esitetään lisää parannus- ja sopeuttamisehdotuksia. C 40/28 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 2. Komission ehdotukset Etuusjärjestelmän soveltamisen helpottamiseksi 2. 1. on toisistaan paljonkin poikkeavat teollisuus- ja maata- loustuotteita koskevat määräykset tarkoitus koota uu- dessa asetuksessa yhteen ja jatkaa niiden voimassaoloai- kaa 31. joulukuuta 2001 saakka. 3. 4. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen lykätä etuuksien asteittaiseen vähentämiseen liittyvien perustietojen ajantasaistamista tuonnemmaksi useiden kehitys- ja siirtymätalousmaiden talouskehityksen pe- rusteella. Muussa tapauksessa tiettyjä maita odottaisi niiden nykytilanteeseen sopimaton aseman heikentymi- nen. Komitea odottaa kiinnostuneena asetusehdotuk- sessa mainittua komission kertomusta. 2. 2. Aasian viimeaikaisten tapahtumien vuoksi ko- missio ehdottaa, että muuten jo ajankohtaista etuuksien asteittaista vähentämistä koskevien perustietojen ajanta- salle saattamista lykätään tuonnemmaksi. 3. 5. Tässä yhteydessä komitea kehottaa komissiota tarkastamaan, tulisiko nykyisiä raja-arvoja (30 artiklan 2 kohta) korottaa. Myös se olisi myönteinen viesti oikeaan aikaan. 2. 3. Huumeiden vastaiseen taisteluun liittyviä erityis- kannusteita pidetään Andien sopimuksen piiriin kuulu- vien ja Keski-Amerikan maiden osalta edelleen tarpeelli- sina, ja niitä jatketaan tiettyjen täydentävien erityisedel- lytysten mukaisesti. Teollisuustuotteiden alalla erityis- kannusteet laajennetaan koskemaan Keski-Amerikan yhteismarkkinoiden jäsenmaita ja Panamaa. Uutta on lisäksi, että kyseisten maiden kohdalla tavanomaista laajempien erityiskannusteiden myöntäminen edellyttää tulevaisuudessa sosiaalisten ja ympäristönormien nou- dattamista. Ympäristölausekkeen 2. 4. trooppisesta metsästä saadusta puusta valmistettujen, etusijan saanei- den tuotteiden luetteloon lisätään puutuotteiden lisäksi tiettyjä muita metsätuotteita. nojalla 2. 5. Lisäksi komissio vahvistaa AKT-maita koske- vien nykymääräysten mukaisesti sitoumuksensa varmis- taa vuoteen 2005 mennessä tulliton pääsy lähes kaikille vähiten kehittyneistä maista tuotaville tuotteille. 3. Komitean kommentit 3. 1. Komitea on tyytyväinen, että unioni esittää tarjouksensa juuri nyt maailmantaloudellisesti kriitti- senä ajankohtana. Yhä useamman kehitys- ja siirtymäta- lousmaan ja jopa useita valtioita käsittävien alueiden talous on ajautumassa kriisiin, joka tietyissä tapauksissa voi hyvinkin horjuttaa niiden demokraattista järjes- telmää. Tätä taustaa vasten ei unionin jatkuvuuteen ja luotettavuuteen sitoutuneen kauppapolitiikan poliittista merkitystä, joka ulottuu varsinaista kauppapolitiikkaa laajemmalle, voida arvostaa liikaa. 3. 2. Komitea arvostaa komission pyrkimyksiä ke- hittää jatkuvasti nykyistä yleistä tullietuusjärjestelmää. Uusin esimerkki tästä on kansainvälisesti tunnustettujen sosiaali- ja ympäristönormien noudattamisesta ja – joidenkin maiden kohdalla – huumeiden vastaisesta taistelusta myönnettävä lisäetuusmarginaali. 3. 3. Komitea arvostaa myös komission ponnisteluja muotoilla järjestelmään liittyvät monimutkaiset hallin- tomenettelyt mahdollisimman yksinkertaisiksi. Tässä yhteydessä komitea on erityisen tyytyväinen, että kaikki määräykset kootaan yhdeksi asetukseksi. 3. 6. Komitea ehdottaa myös, että komissio sisällyttäi- si tullietuusjärjestelmään kaikki ILO:n työelämän perus- periaatteita ja oikeuksia koskevan julistuksen tär- keimmät työtä koskevat normit. Tämä edellyttää, että 12 artikla muutetaan sisällyttämällä ILO:n yleissopi- mukset 100 ja 111. 3. 7. Lisäksi komitea pahoittelee jälleen, ettei osa unionin jäsenvaltioista ole vielä ratifioinut kyseisiä yleissopimuksia, etenkään yleissopimusta 138. 3. 8. Komitea on useasti ilmaissut, että avoimuus ja luotettavuus ovat niin edunsaajamaiden kuin eurooppa- laisten maahantuojienkin kannalta laajasti hyväksyttä- vän ja tehokkaan etuusjärjestelmän oleellisia perustei- ta (1). Komitea olisikin tyytyväinen, mikäli komissio painottaisi tätä seikkaa tulevaisuudessa entistä voimak- kaammin. sitoutunut tullittoman toteuttamaan Komitea on erityisen tyytyväinen, että komissio 3. 9. on pääsyn käytännössä lähes kaikkien vähiten kehittyneistä maista tuotavien teollisuustuotteiden kohdalla vuoteen 2005 mennessä sekä yksinkertaistamaan kyseisistä maista tuotaviin tuotteisiin sovellettavia alkuperä- ja kumulaa- tiosäännöksiä. Komiteasta olisi kuitenkin toivottavaa, että tämä prosessi saataisiin päätökseen jo suunniteltua aikaisemmin, mikäli mahdollista. 3. 10. Komitea tukee komission kantaa, jonka mu- kaan toimien yleisen tasapuolisuuden tulee jatkossakin säilyä yhteisön tullietuusjärjestelmän ensisijaisena ta- voitteena. 3. 11. Tietojen puutteen vuoksi komitea ei kuitenkaan voi arvioida objektiivisesti yleisen etuusjärjestelmän muiden muutosten vaikutusta etenkään yleisen tasapuo- lisuusperusperiaatteen toteutumisen osalta. Siksi se pyyt- ääkin komissiota esittämään seikkaperäisen ja tuonti- maittain eritellyn kertomuksen etuoikeuskohtelua naut- tivan tuonnin arvon kehityksestä. 3. 12. Mikäli edunsaajamaiden viranomaisten yhteis- työ on puutteellista, komissio ehdottaa tulevaisuudessa (1) EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 98. 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti C 40/29 sovellettavan menettelyä, jolla ao. maa suljetaan komis- sion päätöksellä kolmeksi tai kuudeksi kuukaudeksi tullietuusjärjestelmän ulkopuolelle. Vaikka komitea lisävaltuuksien antami- suhtautuukin varauksellisesti seen komissiolle, jäävät varaukset päätösprosessien otaksuttavan nopeutumisen ansiosta taustalle. Samalla komitea pitää kuitenkin erittäin tarpeellisena, että kysei- sistä maista tuontia harjoittavien perusedut suojataan sopivin mekanismein. Tämän vuoksi komitea suosittaa- kin, että ao. maille ilmoitetaan epäilystä, ettei tullie- tuussääntöjä noudateta asianmukaisesti, julkaisemalla asia EY:n virallisessa lehdessä jo hyvissä ajoin. Mahdol- listen vastatoimien ei tulisi kuitenkaan koskea todistetta- vasti ennen kyseistä ilmoitusta solmittuja sopimuksia. Bryssel 2. joulukuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköisten allekirjoitusten yhteisestä kehyksestä” (1999/C 40/10) Neuvosto päätti 30. heinäkuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”Yhtenäismarkkinat-, tuotanto- ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa 28. lokakuuta 1998. Esittelijä oli Umberto Burani. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 359. täysistunnossaan 2. joulukuuta 1998 yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Komission aloite tehdä sähköisten allekirjoitus- ten yhteistä sääntely- ja oikeuskehystä koskeva direktii- viehdotus muodostaa selkeän jatkon tiedonannolle ”Tie- toturvan ja luottamuksen varmistaminen sähköisessä viestinnässä – Digitaalisia allekirjoituksia ja viestien salausta koskeva eurooppalainen malli” (1). 1. 2. Tiedonannossaan komissio kuvailee tilannetta, johon unionin viranomaisten on tarpeen kiinnittää huomiota. Eräät jäsenvaltiot ovat jo omaksuneet tai omaksumassa erilaisia lähestymistapoja sähköisiin alle- kirjoituksiin. Vastavuoroisen tunnustamisen puute voi pirstoa unionin sisämarkkinoita sähköisen kaupan ja on-line-palvelujen osalta. Kahta päävaatimusta varten onkin pikaisesti määriteltävä yhteinen kehys. Toisin sanoen on luotava täsmällinen mutta samalla riittävän joustava oikeuskehys, jottei alaa rajoiteta liikaa, kun otetaan huomioon tekniikan jatkuva kehittyminen. 1. 3. Talous- ja sosiaalikomitea on ilmaissut olevansa yhtä mieltä komission näkemyksestä (2), jonka perusteel- la se ehdotti itsesääntely- ja läheisyysperiaatteen mukais- ta sääntelyä, joka rajoittuu yhteisölainsäädännön osalta selkeästi vain välttämättömimpään. Kommentoidessaan lausuntonsa jälkeistä tiedonantoa, joka käsitteli aihetta ”Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta – Vah- vemman kansainvälisen koordinaation tarve” (3), komi- tea totesi mm. että lukuisat keskenään koordinoimatto- mat aloitteet hidastavat liikaa eurooppalaisen oikeuske- hyksen yhteensovittamista muun maailman kanssa. Sähköinen kaupankäynti on luonteeltaan rajatylittävää. Kansainvälisen sähköisen kaupankäynnin turvallisuu- den vuoksi yhteensovittaminen on kuitenkin välttä- mätöntä. (1) KOM(97) 503 lopull. , 8. 10. 1997. (2) EYVL C 157, 25. 5. 1998. (3) EYVL C 284, 14. 9. 1998


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen nopeusmittareista ja direktiivin 92/61/ETY muuttamisesta"

text: 15. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/1 II (Valmistavat säädökset) TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen nopeusmittareista ja direktii- vin 92/61/ETY muuttamisesta” (1) (1999/C 40/01) Neuvosto päätti 9. kesäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa 28. lokakuuta 1998. Esittelijä oli Paulo Barros Vale. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. –3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 73 ääntä puolesta ja 2 vastaan. 1. Yleistä Komitea katsoo, että 1. 1. velvollisuus asentaa nopeus- ja matkamittari kaikkiin kaksi- tai kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoi- hin, myös pienitehoisiin mopoihin, perustuu ensisijai- sesti liikenneturvallisuussyihin; 1. 2. kaikkiin kyseisiin ajoneuvoihin asennettavan no- peusmittarin ansiosta niiden kuljettajat voivat noudattaa jäsenvaltioissa voimassa olevia, lailla säädettyjä enim- mäisnopeuksia; 1. 3. kaksi- tai kolmipyöräisiin ajoneuvoihin asennet- tavan nopeusmittarin tarkoituksena on ainoastaan antaa kuljettajalle pikaista tietoa nopeudesta, jotta kuljettaja voi näin mukauttaa ajon ajomääräyksiin; ajoneuvon valmistajan tuottamat tai valitsemat 1. 4. nopeusmittarit osoittavat aina virheellisesti todellista nopeutta yleensä suurempaa nopeutta laitevian ja val- mistajan tekemän valinnan vuoksi; (1) EYVL C 212, 8. 7. 1998, s. 7. 1. 5. mittari osoittaa tarkoituksella virheellisesti ajo- nopeutta suurempaa nopeutta ajoturvallisuussyistä. 2. Erityistä Komitea katsoo, että asennettavan nopeus- ja 2. 1. matkamittarin tarkoituksena on antaa kuljettajalle vas- tuullistavia tietoja ja että ”CONF”-merkinnällä varuste- tun nopeus- ja matkamittarin asentaminen vastuullistaa myös ajoneuvon valmistajan, koska tämän velvollisuus on rajoittaa ajoneuvon tehoa ja nopeutta rekisterityypin mukaisesti. 2. 2. Merkinnästä ”SD” aiheutuu lisäkustannuksia, joilla rangaistaan kaksipyöräisten ajoneuvojen laitteisto- jen pieniä valmistajia samanlaisten laitteistojen suurval- mistajiin nähden. 2. 3. Komitea kannattaa nopeus- ja matkamittarin asentamisvelvollisuutta ja katsoo toimenpiteen olevan myönteinen askel verrattuna direktiiviin 92/61/ETY, jonka nojalla ajoneuvon valmistajalla oli mahdollisuus valita vapaasti, asentaako mittarin vai ei. Uusien ajoneuvojen kohdalla on siis edellytettävä 2. 4. ”SD”-merkintään oikeuttavaa pakollista tyyppihyväk- C 40/2 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 15. 2. 1999 syntää. Koska kyseisten ajoneuvojen suunnittelu ja markkinoille saattaminen kestää tavallisesti pari vuotta, vaatimus on pantava täytäntöön vasta kahden vuoden kuluttua muutetun direktiivin julkaisemisesta. Tällöin myös valmisteilla olevien ajoneuvojen, joiden nopeus- ja matkamittareita ei ole tyyppihyväksytty nyt ehdotetulla merkinnällä ”SD”, on täytettävä kyseinen velvoite. 2. 5. Ohjauslaitteiden yhteyteen asennettava mekaa- ninen, sähköinen tai elektroninen nopeusmittari mah- dollisine lisäosoittimineen on todennäköisesti samanlai- nen useissa ohjauslaitteistomalleissa, minkä vuoksi tyyp- pihyväksynnän on koskettava nopeusmittaria eikä koko laitteistoa. Bryssel 2. joulukuuta 1998. 3. Muutosehdotus siis muutettava direktii- 3. 1. On vin 92/61/ETY 6 artiklan 4 luetelmakohdan sanamuotoa ja lisättävä kyseiseen artiklaan seuraava uusi virke: ainoastaan ”6 artikla (– –) alakohdassa 4) Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 kohdan ensim- mäisessä säädöksiä 1. päivästä heinäkuuta 2001. Asennettavissa nopeus- ja matkamittareissa voi kuitenkin olla kahden vuo- den ajan kyseisestä päivämäärästä lukien joko mer- kintä ‘CONF‘ tai ‘SD‘. ” tarkoitettuja Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI