title: Resolution on the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on 'The European Union and the external dimension of human rights policy: from Rome to Maastricht and beyond' (COM(95)0567 C4-0568/95)

eurovoc_concepts:
EEC Treaty
European Union
Treaty on European Union
common foreign and security policy
human rights
third country

formats: html print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2838/98 του Συμβουλίου της 17ης Δεκεμβρίου 1998 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2390/89 για τους γενικούς κανόνες εισαγωγής οίνων, χυμών και γλευκών σταφυλιών

eurovoc_concepts:
United States
food inspection
fruit juice
fruit product
import policy
wine

formats: html pdf print

text: 30. 12. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 354/11 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2838/98 TOU SULBOUKIOU tgr 17gr Dejelbq(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2390/89 cia tour cemijo(cid:151)r jam(cid:149)mer eisacyc(cid:147)r o(cid:148)mym, wul(cid:150)m jai ckeuj(cid:150)m stavuki(cid:150)m TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 822/87 tou Sulbouk(cid:148)ou tgr 16gr Laqt(cid:148)ou 1987, cia tgm joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg tgr alpekooi- mij(cid:147)r acoq(cid:145)r (1), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 70 paq(cid:145)cqavor 2, tgm pq(cid:149)tasg tgr Epitqop(cid:147)r, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 jai to (cid:145)qhqo 2 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 2390/89 (2), pqobk(cid:146)poum dieujok(cid:151)mseir cia tgm eisacyc(cid:147) alpekooimij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym, jatacyc(cid:147)r tq(cid:148)tym wyq(cid:150)m, oi opo(cid:148)er (cid:146)woum paq(cid:145)swei idia(cid:148)teqer eccu(cid:147)- seir (cid:149)som avoq(cid:145) tg beba(cid:148)ysg jatacyc(cid:147)r jai jatakkgk(cid:149)tg- tar jah(cid:150)r jai to dekt(cid:148)o am(cid:145)kusgr (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqa- vor 2 tou id(cid:148)ou jamomislo(cid:151) peqioq(cid:148)fei tir em k(cid:149)cy dieujo- k(cid:151)mseir se lia peq(cid:148)odo dojil(cid:147)r g opo(cid:148)a k(cid:147)cei stir 31 Dejelbq(cid:148)ou 1998· (cid:149)ti, ep(cid:148) tou paq(cid:149)mtor dien(cid:145)comtai diapqaclate(cid:151)seir letan(cid:151) tgr Joim(cid:149)tgtar, pou amtipqosype(cid:151)etai ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147), jai tym Gmyl(cid:146)mym Pokitei(cid:150)m tgr Aleqij(cid:147)r, le sjop(cid:149) tg s(cid:151)maxg sulvym(cid:148)ar cia to elp(cid:149)qio tou o(cid:148)mou· (cid:149)ti oi em k(cid:149)cy diapqaclate(cid:151)seir avoqo(cid:151)m id(cid:148)yr tir amt(cid:148)stoiwer oimo- kocij(cid:146)r pqajtij(cid:146)r jai (cid:149)qour eisacyc(cid:147)r jah(cid:150)r jai tgm pqo- stas(cid:148)a tym omolasi(cid:150)m pqoeke(cid:151)seyr tym d(cid:151)o leq(cid:150)m· (cid:149)ti oi ejat(cid:146)qyhem ejvqashe(cid:148)ser pqoh(cid:146)seir epitq(cid:146)poum ma pqobke- vhe(cid:148) (cid:149)ti ha sumavhe(cid:148), emt(cid:149)r euk(cid:149)cou pqohesl(cid:148)ar, lia sulvym(cid:148)a pou ha e(cid:148)mai ijamopoigtij(cid:147) cia ta d(cid:151)o l(cid:146)qg· (cid:149)ti, cia ma dieujokumhe(cid:148) g jak(cid:147) dienacyc(cid:147) tym em k(cid:149)cy dia- pqaclate(cid:151)seym, jq(cid:148)metai sj(cid:149)pilo ma paqatahe(cid:148) g isw(cid:151)r tou jahest(cid:150)tor paq(cid:146)jjkisgr cia tir dieujok(cid:151)mseir ei- sacyc(cid:147)r, l(cid:146)wqi tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tgr sulvym(cid:148)ar pou apoq- q(cid:146)ei ap(cid:149) tir em k(cid:149)cy diapqaclate(cid:151)seir (cid:147) to aqc(cid:149)teqo l(cid:146)wqi tir 31 Dejelbq(cid:148)ou 2003· (cid:149)ti, cia ma apoveuwhe(cid:148) ma (cid:146)wei g emdew(cid:149)lemg apotekl(cid:145)tysg tym em k(cid:149)cy diapqaclate(cid:151)seym yr sum(cid:146)peia tg l(cid:149)milg apodow(cid:147) tym dieujok(cid:151)mseym aut(cid:150)m, ha pq(cid:146)pei ma dgliouq- cghe(cid:148) (cid:146)mar lgwamisl(cid:149)r pou ma epitq(cid:146)pei sto Sulbo(cid:151)kio ma enajqib(cid:150)mei tgm pqaclatij(cid:147) en(cid:146)king tym em k(cid:149)cy diapqac- late(cid:151)seym, (cid:149)ti jat(cid:145) sum(cid:146)peia, ha pq(cid:146)pei ma emgleq(cid:150)mei g Epitqop(cid:147) tajtij(cid:145) to Sulbo(cid:151)kio swetij(cid:145) le tgm epiteu- whe(cid:148)sa pq(cid:149)odo, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOK) aqih. 2390/89, amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «To (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 jai to (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)- 2. cqavor 2 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio evaql(cid:149)fomtai l(cid:146)wqi tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tgr sulvym(cid:148)ar pou apoqq(cid:146)ei ap(cid:149) tir diapqaclate(cid:151)seir le tir Gmyl(cid:146)mer Pokite(cid:148)er tgr Ale- qij(cid:147)r em(cid:149)xei tgr s(cid:151)maxgr liar sulvym(cid:148)ar cia to elp(cid:149)- qio tou o(cid:148)mou, jai l(cid:146)wqi tir 31 Dejelbq(cid:148)ou 2003 to aqc(cid:149)teqo. G Epitqop(cid:147) emgleq(cid:150)mei tajtij(cid:145) to Sulbo(cid:151)- kio swetij(cid:145) le tgm en(cid:146)king tym em k(cid:149)cy diapqaclate(cid:151)- seym jai tou upob(cid:145)kkei (cid:146)jhesg stir 31 Laqt(cid:148)ou 2000 to aqc(cid:149)teqo, sumodeu(cid:149)lemg emdewol(cid:146)myr ap(cid:149) jat(cid:145)kkg- ker pqot(cid:145)seir. » (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Dejelbq(cid:148)ou 1998. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor W. MOLTERER (1) EE L 84 tgr 27. 3. 1987, s. 1· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1627/98 (EE L 186 tgr 16. 7. 1998, s. 9). (2) EE L 232 tgr 9. 8. 1989, s. 1· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2611/97 (EE L 353 tgr 24. 12. 1997, s. 1)


title: 1998 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2821/98, iš dalies keičiantis Direktyvoje 70/524/EEB dėl pašarų priedų nustatytą leidimų tam tikriems antibiotikams panaikinimą

eurovoc_concepts:
animal nutrition
antibiotic
drug surveillance
food additive
food chemistry
medicinal product

text: 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 243 31998R2821 L 351/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 12 29 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2821/98 1998 m. gruodžio 17 d. iš dalies keičiantis Direktyvoje 70/524/EEB dėl pašarų priedų nustatytą leidimų tam tikriems anti- biotikams panaikinimą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, į 1994 m. jo atsižvelgdama 151 straipsnį, siejant jį su XV priedo VII dalies E punkto 4 papunktį, Stojimo aktą ypač ir į atsižvelgdama į 1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyvą 70/524/EEB dėl pašarų priedų (1), ir ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, (1) (2) taikyti į pašarus kadangi pagal Stojimo akto XV priedą Švedijos Karalystei buvo leista iki 1998 m. gruodžio 31 d. iki stojimo galiojusius teisės aktus, susijusius su draudimu dėti antibiotikų grupėms priklausančius priedus; kadangi 1998 m. vasario 2 d. Švedija pateikė paraiškas dėl patikslinimų kartu su išsamiais moksliškai pagrįstais avilamicinui, cinko bacitracinui, flavofosfolipoliui, ardacinui ir avopar- cinui, spiramicinui, tilozino fosfatui ir virginiamicinui; kadangi reikalaujama, kad Komisija priimtų sprendimą dėl Švedijos pateiktų patikslinamųjų paraiškų ne vėliau kaip iki 1998 m. gruodžio 31 d. ; antibiotikams paaiškinimais kadangi pagal Direktyvos 70/524/EEB 11 straipsnį valstybė narė, kuri, remdamasi nauja informacija, gauta nuo nurodytų nuostatų priėmimo, arba iš naujo įvertinta turima informacija, turi pakankamą pagrindą nustatyti, kad leidimas vartoti vieną iš minėtoje direktyvoje išvar- dytų priedų vartojimas kelia pavojų gyvūnų ar žmonių sveikatai arba aplinkai, gali tokio priedo vartojimo leidimo galiojimą; laikinai sustabdyti (3) (4) (5) (6) kadangi Suomijos Respublika, pasibaigus Stojimo akte jai numatytos išlygos taikymo laikotarpiui, nuo 1998 m. sausio 1 d. savo teritorijoje uždraudė dėti į pašarus tilo- zino fosfatą ir spiramiciną, remdamasi išsamiomis prie- žastimis, kurias ji pateikė 1997 m. kovo 12 d. pagal Stojimo akte nustatytus įsipareigojimus; kadangi 1998 m. sausio 15 d. Danijos Karalystė savo teritorijoje uždraudė dėti į pašarus virginiamiciną; išsamias tokio sprendimo priežastis 1998 m. kadangi kovo 13 d. ji pateikė kitoms vals- tybėms narėms ir Komisijai; ir balandžio 1 d. kadangi pagal Direktyvos 70/524/EEB 3a straipsnio e jeigu dėl punktą leidimas priedui neturi būti rimtų priežasčių, susijusių su žmonių arba gyvūnų svei- kata, jis gali būti vartojamas tik medicininiais arba veteri- nariniais tikslais; išduotas, priemonė; kadangi glikopeptido avoparcino leidimas vartoti buvo sausio 30 d. (2) kaip laikina panaikintas 1997 m. kadangi minėtą atsargumo apsauginė draudimą Komisija turi peržiūrėti ne vėliau kaip iki 1998 m. gruodžio 31 d. , remdamasi įvairių atsparumo antibiotikams, ypač glikopeptidams, atsirandančio juos vartojant, antibiotikų gavusių ir stebėjimo programa, gyvūnų atsparumo mikrobams kurią visų pirma turi vykdyti asmenys, atsakingi už nurodytų priedų išleidimą į apyvartą; kadangi nėra jokios priežasties draudimui peržiūrėti, nes iki šiol Komisija negavo naujos informacijos; tyrimų rezultatais, (1) OL L 270, 1970 12 14, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/19/EB (OL L 96, 1998 3 28, p. 39). (2) 1997 m. iš dalies sausio 30 d. Komisijos direktyva 97/6/EB, keičianti Tarybos direktyvą 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 35, 1997 2 5, p. 11). LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/24 t. kadangi, kaip atsargumo priemonė, 1998 m. sausio 12 d. (1) taip pat buvo nuspręsta neatnaujinti leidimo kitam glikopeptidui – ardacinui, kol nebus gauti avopar- cino tyrimo, kurį dar reikia atlikti, rezultatai; (11) 244 (7) (8) (9) (10) kadangi Komisija konsultavosi su Gyvūnų mitybos moksliniu komitetu (SCAN), ar dėl rimtų su žmonių ar gyvūnų sveikata susijusių priežasčių, tilozino fosfatą ir spiramiciną reikėtų vartoti tik veterinarinėje medicinoje; kadangi, patikrinęs priežastis, dėl kurių Suomijoje buvo uždrausta minėtuosius makrolidus dėti į pašarus kaip priedą, Komitetas 1998 m. vasario 5 d. pareiškė nuomonę, kad pateikti duomenys nėra pakankamas įrodymas, kad makrolidų kaip priedo dėjimas į pašarus kelia rimtą riziką žmonių arba gyvūnų sveikatai ir kad dėl nepakankamų epidemiologinių ir makrolidų atspa- rumo paplitimo tyrimo duomenų nebuvo jokios priežas- ties nurodytas medžiagas uždrausti vartoti kaip priedus; kadangi, vis dėlto, Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) pripažįsta, kad dažniau dedant makrolidus kaip priedus į pašarus, ilgainiui daug labiau padidėja selek- tyvus poveikis bakterijų atsparumui, nei tada, kai makro- lidai vartojami tik veterinariniam gydymui; kadangi minėtasis Komitetas pripažįsta galimybę, kad kuo labiau atsparūs enterokokai vyrauja gyvūnų organizme, tuo daugiau atsparių enterokokų arba erm atsparumo genų bus perduota iš gyvūnų žmonėms; kadangi, Gyvūnų mitybos mokslinis komiteto (SCAN) nuomone galimybė, kad atsparių bakterijų susikaupimo gyvūnų organizme padidėjimas gali sukelti pavojų žmonėms, nebuvo nei įrodyta nei paneigta, bet tikėtina, kad tokia rizika gali pasireikšti; kadangi Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) taip pat pažymi, kad beveik visi iš kiaulių išgauti tilo- zinui atsparūs enterokokai tuo pačiu metu yra atsparūs eritromicinui, kuris yra svarbus makrolidinis antibiotikas medicinoje, ypač gydant kvėpavimo takų infekcijas; kadangi, komiteto nuomone, nors ir kryžminis atspa- rumas linkozamidams ir streptograminams Suomijoje nebuvo ištirtas, remiantis literatūra, enterokokų atspa- rumas makrolidams dažnai arba dažniausiai yra užko- duotas įvairiuose erm genuose, kurie taip pat daro juos atspariais linkozamidams ir streptograminui B; kadangi medicina susiduria su gydymo problema, jeigu makroli- dams atsparūs enterokokai taip pat yra labai atsparūs streptograminui B; kadangi žmonių medicinoje kliniki- niams tikslams yra vartojami du linkozamidai, būtent, linkomicinas ir klindamicinas; kadangi du streptogra- minai, konkrečiai pristinamicinas ir dalfopristino bei kvinupristino junginys medicinoje – gydymo požiūriu yra svarbūs kaip kraštutinė priemonė prieš vankomicinui atsparius enterokokus; (1) 1997 m. gruodžio 15 d. Komisijos direktyva 97/72/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 351, 1997 12 23, p. 55). kadangi Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) taip pat pažymi, kad kai kurie eksperimentai su pelėmis parodė, jog gyvame organizme yra galimas atsparumo eritromicinui perdavimas iš enterokokų kitoms bakteri- joms; kadangi komitetas taip pat nurodo, kad eritorimi- cinui atsparūs gyvūnų enterokokai gali apsigyventi žmogaus organizme ilgesnį ar trumpesnį laikotarpį arba gali perduoti savo genus atsparius makrolidams žmogaus organizme esančiai bakterinei florai, konkrečiai, tokioms žmogaus organizmo bakterijoms, kaip stafilokokai arba A grupės todėl medicina susiduria su gydymo problema, kuri atsiranda iš karto po valgio prarijus bakterijas arba per genų pasikeitimą aplinkoje, bet tokių perdavimų dažnumo nustatyti negalima; streptokokai, (12) (13) (14) (15) kadangi, atsižvelgdama į įvairius anksčiau minėtus veiks- nius, Komisija savo ruožtu mano, kad uždraudimui prie- žasčių pakanka; kadangi reikėtų vengti žmonėms skirtų vaistų, tokių kaip, pirmiausia, eritromicino ir, gal būt, linkomicino, klindamicino, pristinamicino ir naujo dalfo- pristino bei kvinupristino junginio, kurį greit bus leista vartoti kaip žmonėms skirtus vaistus, veiksmingumo sumažėjimo rizikos, kuri atsiranda dėl tilozino fosfato ir spiramicino sukeliamo kryžminio atsparumo; kadangi, be to, spiramicinas yra vartojamas žmonių gydymui ir kadangi dėl jo kaip priedo vartojimo atsiran- dantis atsparumas skatina atsparumo spiramicinui susi- kaupimo didėjimą, kuris gali būti perduotas iš gyvūnų žmonėms ir tokiu būdu sumažinti spiramicino veiks- mingumą medicinoje; kadangi Komisija konsultavosi su Gyvūnų mitybos moksliniu komitetu (SCAN) dėl to, ar streptograminui atsparios E. faecium ir stafilokokai, atrinkti panaudojus virginiamiciną kaip augimo skatintoją, šiuo metu yra rizikingi visuomenės sveikatai arba galėtų būti rizikingi, jeigu streptograminams vaidmuo gydant rimtas žmogaus organizmo infekcijas ateityje; tektų pagrindinis kadangi, išnagrinėjęs pateiktas priežastis, 1998 m. liepos 10 d. Komitetas padarė išvadą, kad virginiamicino varto- jimas augimui skatinti nekelia tikro staigaus pavojaus sveikatai Danijoje, nes Danija nepateikė visuomenės naujų įrodymų, kurie patvirtintų atsparumo streptogra- minams perdavimą iš gyvūninės kilmės organizmų žmogaus virškinimo trakte gyvenantiems organizmams, kas galėtų pakenkti žmonėms skirtų vaistų vartojimui ateityje; kadangi Komitetas pabrėžia, kad dabartiniu metu Danijoje streptograminai yra nereikalingi, nes turimos enterokokų ir stafilokokų sukeltų infekcijų gydymo priemonės šioje šalyje tebėra veiksmingos; 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 245 (16) (17) (18) (19) kadangi, nepaisant to, Gyvūnų mitybos mokslinis komi- tetas (SCAN) pripažįsta, kad atsparių genų susikaupimas gyvūnuose sukelia potencialią riziką žmonėms; kadangi, skirtingai nei Komisija, Komitetas mano, kad rizika galu- tinai negali būti įvertinta tol, kol, visų pirma, nebus gauta kiekybinių įrodymų apie antibakterinio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plitimo iš gyvūnų orga- nizmų laipsnį; kadangi Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) taip pat yra susirūpinęs atsparumo vankomicinui atsira- dimu enterokokuose ir meticinlinui atspariose Staphylo- coccus aureus rūšyse, kurios vis dažniau sukelia infekcijas ligoninėse, ypač Jungtinėse Valstijose ir pietų Europoje; kadangi tai gali priversti vartoti streptograminus kaip kraštutinę priemonę nuo mikrobų, įgijusių atsparumą kitiems antibiotikams; atspariems kadangi, be to, Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) savo nuomonėje pabrėžia, kad visiems virginia- micinui stafilokokams, enterokokams išskirtiems iš paukščių ir kiaulių, buvo būdingas kryž- atsparumas žmonių medicinoje naudojamam minis pristinamicinui arba dalfopristino ir kvinupristino jungi- niui, kuris greit bus patvirtintas kaip žmonėms skirtas vaistas; ir kadangi Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) taip pat nurodo, kad atsparumą virginiamicinui perduo- dančio sat A geno perdavimas vyksta in vitro gyvame organizme tarp izogeninių Enterococcus faecium giminės bakterijų; kadangi virginiamicinui atsparios E. faecium bakterijos buvo rastos 22 % iš kiaulienos pagamintų maisto produktų ir 54 % iš naminių paukščių paga- mintų produktų; kadangi žmonių atsparumas virgianimi- cinui priklauso nuo genetinių faktorių, nors jų papli- ir timas nežinomas; kadangi dviems virgianimicinui pristinamicinui atsparioms E. faecium rūšims, kurių viena išgauta iš Olandijos ūkininko organizmo, o kita – iš jo naminių paukščių, yra būdingas tas pats genetinis skiria- masis požymis; kadangi net ir tuo atveju, jeigu bendros išvados apie atsparių enterokokų perdavimą iš gyvūnų žmonėms neturėtų būti daromos remiantis vienu atveju, Komisija tai vertina kaip požymį, rodantį, kad šį perdavimą galėtų patvirtinti kiti atvejai ateityje; (21) (22) (23) sąlygomis sat A genas perduodamas per plazmides žiurkių skrandžio ir žarnyno trakte tarp E. faecium izoge- ninių rūšių; kadangi, atsižvelgdama į tai, kas buvo nurodyta anksčiau, Komisija savo ruožtu laikosi nuomonės, kad reikėtų vengti tokių žmonių gydymui skirtų vaistų kaip pristina- micino ir naujo dalfopristino ir kvinupristino junginio, kuris greitai turi būti įregistruotas kaip žmonių gydymui skirtas vaistas, veiksmingumo sumažėjimo rizikos, kuri atsiranda dėl virginiamicino sukeliamo kryžminio atspa- rumo; kadangi ciklinis polipeptidas cinko bacitracinas taip pat yra vartojamas žmonių medicinoje dažniausiai vietiniam odos ir gleivinės infekcijų gydymui; kadangi leidiniuose nurodyta, kad jį galima būtų vartoti gydymui nuo vanko- micinui atsparių enterokokų, dėl kurių žmonių medicina susiduria su gydymo problema; kadangi, dedant cinko bacitraciną kaip priedą į pašarus, nustatyti atsparumo atvejai neišvengiamai padidina atsparumo cinko bacitra- cinui susikaupimą; kadangi cinko bacitracinui atsparių Enterococcus faecium procentas cinko bacitracino gavusių viščiukų organizmuose yra didesnis negu jo negavusių toks atsparumas gali viščiukų organizmuose; kadangi būti perduotas to gali iš gyvūnų žmonėms sumažėti cinko bacitracino, kuris vartojamas kaip vaistas medicinoje, veiksmingumas; kadangi todėl reikėtų išsau- goti cinko bacitracino veiksmingumą medicinoje; ir dėl kadangi pagal 1997 m. spalio mėn. Berlyne organi- zuotos Pasaulinės sveikatos organizacijos konferencijos, Europos Sąjungos ekonomikos ir socialinių reikalų komi- teto, Tarptautinio gyvūnų ligų epizootinio biuro ir 1998 m. rugsėjo mėn. Kopenhagoje surengtos konferen- cijos apie atsparumą antibiotikams išvadas, atsparumas svarbia toliau turi būti antibiotikams sudėtinga remiantis tarptautine problema; kadangi, minėtų konferencijų rekomendacijomis, pageidautina sukurti bendrą antibiotikų vartojimo sukeliamo atspa- rumo antibiotikams stebėjimo sistemą; kadangi, be to, reikėtų atsižvelgti į atsparumo antibiotikams reiškinius, su kuriais susiduriama ne tik ligoninėse, bet ir tarp gyventojų; laikomas ir (20) kadangi po to, kai Gyvūnų mitybos mokslinis komitetas (SCAN) pareiškė savo nuomonę, 1998 m. rugpjūčio mėn. Danija pateikė svarbių naujų įrodymų, patvirti- eksperimentinėmis nančių, kad gyvame organizme (24) kadangi naujoms antibiotikų rūšims priklausantys vaistai įregistravimui artimoje ateityje dar neparuošti; kadangi todėl būtina išsaugoti veiksmingumą tų žmonėms skirtų vaistų, kurie dar yra veiksmingi; LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/24 t. kadangi vienas iš būdų šiam tikslui pasiekti, kartu su kitais būdais, susijusiais su žmonėms skirtais vaistais, yra nedidinti atsparių mikroorganizmų kiekio gyvūnų orga- jeigu atsparumas gali būti perduotas nizme, ypač žmonėms ir dėl to sumažėtų žmonėms skirtų vaistų veiksmingumas; kadangi dauguma mokslinių duomenų rodo, kad tokį atsparumą gali perduoti ne tik zoonozių sukėlėjai, bet ir paprastieji mikroorganizmai; kadangi vienas iš būdų išvengti tokio reiškinio, kuris atsi- randa vartojant antibiotikus kaip veterinarinius vaistus arba dedant juos kaip priedą į pašarus gyvulininkystėje, yra uždrausti vartoti antibiotikus, kuriuos leidžiama vartoti kaip vaistus žmonėms, arba kurie žinomi, kaip sukeliantys kryžminį atsparumą antibiotikams, deda- miems į žmonėms skirtus vaistus kaip priedai, apribojant tokių medžiagų vartojimą dėl esminių priežasčių, susi- jusių su žmonių medicina; (27) kadangi, siekiant saugoti žmonių sveikatą, reikėtų panai- kinti leidimus vartoti antibiotikus cinko bacitraciną, spiramiciną, virginiamiciną ir tilozino fosfatą; kadangi, remiantis dabartinėmis mokslinėmis ir tech- ninėmis žiniomis, vis dėlto paaiškėjo, kad Švedijos Kara- lystės pateikti įrodymai nepateisina registracijos nutrau- kimo tokiems jonoforų grupės antibiotikams kaip natrio monenzinui jonoforai veterinarijoje ir medicinoje iki šiol nebuvo vartojami, o minėtosios dvi medžiagos, remiantis turimomis žiniomis, nesukelia kryžminio atsparumo medicinoje ar veterinari- joje vartojamiems antibiotikams; ir natrio salinomicinui, kadangi kadangi draudimas vartoti tokius antibiotikus kaip cinko bacitracinas, tilozino spiramicinas, virginiamicinas fosfatas turėtų būti suvokiamas kaip laikina apsauginė atsargumo priemonė, kurią reikėtų iš naujo apsvarstyti atsižvelgiant į atliktinus tyrimus ir į nustatytą stebėjimo programą; ir 246 (25) (26) (28) (29) (30) (31) (32) (33) (34) (35) kadangi, remiantis dabartinėmis mokslinėmis ir tech- ninėmis žiniomis paaiškėjo, kad Švedijos Karalystės pateikti įrodymai nepateisina ortozomicinų grupės anti- biotiko avilamicino uždraudimo, kadangi jokia tai pačiai grupei priklausanti medžiaga veterinarijoje ar medicinoje iki šiol nebuvo vartojama; kadangi tas sprendimas bus peržiūrėtas atsižvelgiant į papildomus tyrimus, kuriuos turi atlikti už avilamicino išleidimą į apyvartą atsakingas asmuo, dėl atsparumo mechanizmų, atsparumo vysty- mosi tam tikruose mikroorganizmuose, ypač Enterococcus faecium, ir kryžminio atsparumo everninomicinui, kuris dabar yra tiriamas, norint jį vartoti žmonių gydymui ateityje arba kitoms to paties poveikio kaip avilamicinas medžiagoms, vartojamoms medicinoje; leisti reikės leidimą peržiūrėti kadangi natrio monenziną, natrio salinomiciną, flavofosfolipolį ir avila- miciną, atsižvelgiant į darbo, kurį atliko antimikrobinio atsparumo srityje Mokslo tvarkomojo komiteto įsteigta darbo grupė, rezultatus; vartoti kadangi po 1998 m. gruodžio 31 d. reikalaujama, kad Švedijos Karalystė taikytų visus Bendrijos teisės aktus dėl pašarų priedų; leidžiama kadangi valstybėms narėms, kuriose dabar vartoti vieną arba daugiau 1 straipsnyje nurodytų priedų, šio reglamento nuostatoms vykdyti reikia perei- namojo laikotarpio; Pašarų nuolatiniam komitetui nepateikus kadangi nuomonės, Komisija negalėjo priimti nuostatų, kurias ji buvo numačiusi pagal Direktyvos 70/524/EEB 23 ir 24 straipsniuose nustatytą tvarką, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Toliau išvardyti antibiotikai, priede, išbraukiami: įrašyti Direktyvos 70/524/EEB B kadangi, remiantis dabartinėmis mokslinėmis ir tech- ninėmis žiniomis, taip pat paaiškėjo, kad Švedijos Kara- lystės pateikti įrodymai nepateisina fosfoglikopeptidų grupės antibiotiko flavofosfolipolio uždraudimo, kadangi jokia tai pačiai grupei priklausanti medžiaga veterinari- joje ar medicinoje iki šiol nebuvo vartojama, o flavofos- folipolis, turimomis žiniomis, nesukelia kryžminio atspa- rumo medicinoje ar veterinarijoje vartojamiems antibio- tikams; — cinko bacitracinas, — spiramicinas, — virginiamicinas, — tilozino fosfatas. 03/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 247 2 straipsnis 3 straipsnis Iki 2000 m. gruodžio 31 d. Komisija iš naujo patikrina šio reglamento nuostatas, remdamasi rezultatais, gautais atlikus: Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficia- liajame leidinyje dieną. — įvairius nurodytų antibiotikų vartojimo sukeliamo atspa- rumo tyrimus, ir antibiotikų gavusių gyvūnų mikrobų atsparumo stebėjimo programą, kurią visų pirma — turi vykdyti asmenys, atsakingi už nurodytų pašarų priedų išleidimą į apyvartą. Jis taikomas nuo 1999 m. sausio 1 d. Tačiau, jeigu šio reglamento įsigaliojimo dieną valstybė narė pagal Bendrijos teisę nėra uždraudusi vieno arba daugiau šio reglamento 1 straipsnyje išvardytų antibiotikų, minėtąjį anti- biotiką ar antibiotikus toje valstybėje narėje leidžiama vartoti iki 1999 m. birželio 30 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. gruodžio 17 d. Tarybos vardu Pirmininkas W. MOLTERER


title: Avis de la banque centrale européenne sollicité par le Conseil de l'Union européenne et portant sur une recommandation de décision du Conseil concernant les questions de change relatives à l'escudo cap-verdien (CON/98/57)

eurovoc_concepts:
Cape Verde
exchange transaction
monetary union
national currency

text: 15. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 200/7 relatifs aux nØgociations et (cid:224) la conclusion des accords sur le rØgime monØtaire ou de change avec des (cid:201)tats Øtrangers. (cid:192) cet Øgard, la BCE attire l’attention sur le fait que l’article 109, paragraphe 3, du traitØ prØvoit que ces arrangements doivent assurer que la CommunautØ exprime une position unique. la nature ou la portØe de ces accords n’est pas changØe. La BCE estime que, pour les mŒmes raisons que celles qui sont exposØes au point 4 ci-dessus, elle doit participer directe- ment (cid:224) tous les aspects du processus. 5. En outre, si l’article 3 du projet de dØcision dispose que les la Commission autoritØs fran(cid:231)aises compØtentes tiennent europØenne, la BCE et le ComitØ Øconomique et financier rØguliŁrement informØs de la mise en (cid:156)uvre de ces accords, lesdites autoritØs ne sont tenues d’informer que la Commis- sion europØenne et le ComitØ Øconomique et financier prØa- lablement (cid:224) toute modification de la paritØ entre l’euro et les l’article 4 du projet de francs CFA et comorien. De plus, la informe la France dØcision stipule que Commission europØenne et le ComitØ Øconomique et finan- cier avant toute modification des accords dans la mesure oø seulement 6. Le prØsent avis est publiØ au Journal officiel des CommunautØs europØennes. Fait (cid:224) Francfort-sur-le-Main, le 22 septembre 1998. Le vice-prØsident de la BCE C. NOYER AVIS DE LA BANQUE CENTRALE EUROP(cid:201)ENNE sollicitØ par le Conseil de l’Union europØenne et portant sur une recommandation de dØcision du Conseil concernant les questions de change relatives (cid:224) l’escudo cap-verdien (CON/98/57) (1999/C 200/06) 1. Le 11 dØcembre 1998, la Banque centrale europØenne (BCE) a re(cid:231)u une demande de consultation du Conseil de l’Union europØenne sur une proposition de dØcision du Conseil concernant le sujet mentionnØ ci-dessus (ci-aprŁs dØnommØe «le projet de dØcision»). Le document COM(1998) 663 final en date du 18 novembre 1998, qui contient le projet de dØcision et l’exposØ des motifs, a ØtØ transmis (cid:224) la BCE. ConformØment aux dispositions de l’article 109 L, para- graphe 1, deuxiŁme tiret, et de l’article 109, paragraphe 3, du traitØ instituant la CommunautØ europØenne (ci-aprŁs dØnommØ «le traitØ»), la BCE est compØtente pour Ømettre un avis en la matiŁre. En vertu de l’article 17. 5, premiŁre le conseil des phrase, du rŁglement intØrieur de la BCE, gouverneurs de la BCE a adoptØ le prØsent avis. sont seuls responsables de la mise en (cid:156)uvre dudit accord. En outre, le projet de dØcision prØvoit diverses rŁgles de procØdure que les autoritØs portugaises devraient appliquer pour la mise en (cid:156)uvre de l’accord existant entre le Portugal et le Cap-Vert, les nØgociations et la conclusion des modifi- cations (cid:224) l’accord et la soumission des projets tendant (cid:224) modifier la nature ou la portØe de l’accord. En fait, le projet de dØcision est similaire, dans une large mesure, (cid:224) une dØcision antØrieure concernant les questions de change relatives au franc CFA et au franc comorien, sur laquelle la BCE a ØtØ consultØe le 24 juillet 1998 et a rendu un avis le 22 septembre 1998 (CON/98/37, Øgalement dØnommØ «le cas fran(cid:231)ais» dans le prØsent avis). 2. Le projet de dØcision Ønonce que le Portugal est autorisØ (cid:224) maintenir l’accord existant sur les questions de change avec le Cap-Vert lors du remplacement de l’escudo portugais par l’euro. Il dispose Øgalement que le Portugal et le Cap-Vert 3. La BCE note avec satisfaction que ses observations concer- nant la dØcision prØcitØe relative au cas fran(cid:231)ais ont ØtØ Øgalement prises en compte dans le prØsent projet de dØci- sion. C 200/8 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 15. 7. 1999 (cid:151) Le considØrant 7 souligne que l’accord et les modifica- tions qui pourraient y Œtre apportØes n’imposent pas (cid:224) la BCE ou aux banques centrales nationales (BCN) l’obliga- tion de soutenir la convertibilitØ de l’escudo cap-verdien. (cid:151) Le considØrant 10 insiste sur le fait que la modification ou la mise en (cid:156)uvre de l’accord s’effectue sans prØjudice de l’objectif principal de la politique de change de la le maintien de la stabilitØ des CommunautØ, qui est prix, conformØment (cid:224) l’article 3 A, paragraphe 2, du traitØ. (cid:151) Le considØrant 13 prØcise que le projet de dØcision ne crØe pas de prØcØdent s’agissant des arrangements qui pourraient Œtre dØcidØs (cid:224) l’avenir au sujet de la nØgocia- tion et de la conclusion d’accords similaires sur des questions se rapportant au rØgime monØtaire ou de change par la CommunautØ avec d’autres (cid:201)tats ou des organisations internationales. Cependant, la BCE note Øgalement que les articles 3, 4 et 5 du projet de dØcision ne tiennent pas pleinement compte des observations de la BCE au sujet du r(cid:244)le consultatif de la BCE prØvu par le traitØ, formulØes dans l’avis de la BCE CON/98/37 mais que, en mŒme temps, le projet de dØcision reflŁte (cid:224) cet Øgard la dØcision relative au cas fran(cid:231)ais, qui tient compte, du moins en partie, des observations de la BCE. 4. Le prØsent avis est publiØ au Journal officiel des CommunautØs europØennes. Fait (cid:224) Francfort-sur-le-Main, le 17 dØcembre 1998. Le prØsident de la BCE Willem F. DUISENBERG


title: Uredba Komisije (ES) št. 2702/98 z dne 17. decembra 1998 o tehničnem formatu za prenos strukturne statistike podjetijBesedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
EU statistics
branch of activity
company structure
competitiveness
data processing
technical standard

text: 104 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 31998R2702 18. 12. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 344/102 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2702/98 z dne 17. decembra 1998 o tehničnem formatu za prenos strukturne statistike podjetij (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 (1) o strukturni statistiki podjetij in zlasti člena 12 (viii) Pogodbe, ker Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 vzpostavlja skupni okvir za izdelavo statistik Skupnosti o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti in poslovanju podjetij v Skupnosti; ker je treba določiti tehnični format za prenos strukturne statistike podjetij; ker so predvideni ukrepi usklajeni z mnenjem Odbora za statistični program, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Tehnični format iz člena 9 Uredbe (ES, Euratom) št. 58/97 o strukturni statistiki podjetij je določen v Prilogi k tej uredbi. Člen 1 Države članice uporabljajo ta format za podatke za referenčno leto 1996 in naslednja leta. Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 3 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. decembra 1998 Za Komisijo Yves-Thibault de SILGUY Član Komisije (1) UL L 14, 17. 1. 1997, str. 1. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 105 PRILOGA TEHNIČNI FORMAT 1. Oblika podatkov Podatki so poslani kot serija zapisov, od katerih večji del opisuje značilnosti podatkov (državo, leto, ekonomsko dejavnost, idr). Sam podatek je številka, navezujoč se na oznake ali razlagalne opombe, ki se uporablja, na primer za opis seštevanja kod NACE. Zaupni podatki morajo biti poslani z resnično vrednostjo, zapisano v polju vrednosti, in označeni z oznako, ki označuje naravo zaupnega podatka, dodanega zapisu. Zaradi natančnosti narave podatkov, je treba razločevati sledeče posebne primere: — podatek je enak nič (kodiran „0“): samo prava vrednost ničle, — zaupen podatek (kodiran „x“): označuje podatek, ki ga država članica ne pošlje Eurostatu zaradi zaupnosti podatka, — manjkajoči podatek (kodiran „m“): ta podatek, ki trenutno manjka, vendar ga namerava država članica zagotoviti, ko bo na voljo, — podatek ni na razpolago: to je podatek, ki ga država članica ni zbrala. V tem primeru se ustrezni zapis ne pošlje. Zaradi izostanka, če ni zbranih podatkov za celotno dimenzijo (spremenljivka, koda NUTS, koda NACE, idr. ), potem ustrezni zapisi ne obstajajo, razen za tiste, ki manjkajo, ker tvorijo del prerazporeditve kod NACE. Zaradi tega je zelo pomembno ločevanje med podatki, ki res manjkajo zaradi zagotovitve zapisa (enega na manjkajočo enoto), kjer je vrednost kodirana m′, in podatki, ki so resnično enaki nič, zaradi zagotovitve ustreznih zapisov, kjer je vrednost pod- atka označena z 0. 2. Struktura zapisa Zapis je narejen iz polj spremenljive dolžine, ločenih s podpičjem (;). Največja pričakovana dolžina je pokazana v tabeli z informacijami. Z leve proti desni so: Polje Serija Leto Teritorialna enota Velikostni razred Ekonomska dejavnost Tip A A A A A Največja dol- žina Vrednosti 2 4 6 2 4 1A, 1B, 2C, 3A, 4A, 4B, itd. Alfanumerična koda serije (glej seznam spodaj) Leto s štirimi znaki, npr. 1995 za 1995 Ustreza kodi države za državno serijo ali kodi NUTS 95 za regijo za regionalne serije. NUTS 95 je nova nomenklatura, vzpostavljena z junijem 1995 Koda za velikostni razred (glej seznam spodaj) Koda NACE Rev. 1: npr. za proizvodnjo koles je koda 3542, za proizvodnjo pohištva 36. 1, za transport po železnici 601 106 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Polje Oblika lastništva ali identifikacija FATS Tip A Lokacija lastništva - FATS A Spremenljivka Vrednost podatkov Oznaka kvalitete Oznaka zaupnosti Dominantnost Združevanje kod NACE Razčlenitev po proizvodih Velikostni razredi prihodka od prodaje Velikostni razred prodajnega prostora Merska enota vrednosti pod- atka (neobvezno) A A A A N A A A A A Največja dol- žina Vrednosti 2 2 5 12 1 1 3 Koda za razločevanje med javnim in privatnim podjetjem (uporablja se samo v industriji in gradbeništvu) ali koda, ki določa metodo zbiranja podatkov za statistiko tujih podružnic – FATS – in izpeljanke iz FATS (uporabljajo se samo pri storitvah) (glej seznam spodaj) Koda FATS ustreza državi kjer se nahaja lastništvo ali nadzor (uporablja se samo pri storitvah) Koda spremenljivke. Kode, določene v SSP Uredbi, imajo 5 znakov (glej seznam spodaj) Numerična vrednost podatkov (negativne vrednosti imajo spredaj znak za minus), izražene kot celo število brez deci- malk. ˝X˝ se uporabi, če se podatek ne pošlje na Eurostat, ker je podatek zaupen, in ˝M˝ se uporabi, če se podatek ne poš- lje, ker manjka. R: revidirani podatki, M: ažurirani podatki, P: začasni podatki A, B, C, D: označuje, da je podatek zaupen in razlog za zaup- nost (glej seznam spodaj). Prazen prostor označuje nezaupen podatek Numerična vrednost manjša ali enaka 100. To označuje, kolikšen je odstotek, s katerim eno ali dve podjetji dominirata nad podatkom, in je zaradi tega zaupen. Vrednost je zaokro- žena na najbližje celo število: npr. 90. 3 postane 90, 94. 50 postane 95. Pri nezaupnih podatkih je to polje prazno. To polje se uporablja samo, ko se v prejšnjem polju uporabijo oznake zaupnosti B ali C. 40 Oznaka, ki razlaga da podatek ustreza seštevku več kod NACE. Na primer: 31. 1 = 31. 2 + 31. 3 + 31. 4 6 6 2 4 Ustreza kodi CPA (uporablja se samo v trgovini) Koda za velikostne razrede prihodka od prodaje (uporablja se samo v trgovini) (glej seznam spodaj) Kode za razrede o velikosti prodajnega prostora (uporablja se samo v trgovini) (glej seznam spodaj) Neobvezno polje za kode, ki označujejo nestandardne merske enote (glej seznam spodaj) NB: A = Alfanumeričen, N = numeričen Ta format se lahko preoblikuje v fiksni format tako, da se uporabi maksimalna dolžina vsakega polja in desna poravnava vsebine vsa- kega predhodnega praznega polja. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 107 3. Opis polj 3. 1 Tip serij Vrste serij Koda Letna statistika podjetij (vsa področja) Letna statistika podjetij po velikostnih razredih (vsa področja) Letna regionalna statistika podjetij (vsa področja) Predhodni rezultati podjetij (vsa področja) Pilotne študije področij (področja M do O) Pilotne študije o spremenljivkah (vsa področja) Pilotne študije o statistiki tujih podružnic (vsa področja) Letna statistika podjetij (industrija) Izdatki za varstvo okolja (industrija) Letna statistika podjetij glede na vrsto lastništva (industrija) Letna statistika podjetij po velikostnih razredih (industrija) Letna KAU estatistika (industrija) Letna regionalna statistika (industrija) Večletna statistika zaposlenosti (industrija) Večletna statistika investicij v neopredmetena sredstva in statistika o podizvajalcih(industrija) Večletna statistika o podizvajalcih glede na velikostni razred (industrija) Večletne statistike o nabavi energetskih proizvodov (industrija) Predhodni rezultati (industrija) Pilotne študije o spremenljivkah (industrija) Predhodni rezultati (trgovina) Letna statistika podjetij (trgovina) Letna statistika podjetij po velikostnih razredih (trgovina) Večletna statistika podjetij (trgovina) Letna regionalna statistika (trgovina) Večletna regionalna statistika (trgovina) Letna statistika podjetij (gradbeništvo) Letna statistika podjetij glede na vrsto lastništva (gradbeništvo) Letna statistika podjetij po velikostnih razredih (gradbeništvo) Letna KAU statistika (gradbeništvo) Letna regionalna statistika (gradbeništvo) Večletna statistika zaposlenosti (gradbeništvo) Večletna statistika investicij v neopredmetena sredstva in statistika o podizvajalcih (gradbeništvo) Večletna statistika o podizvajalcih glede na velikostni razred (gradbeništvo) Večletna statistika o nabavi energetskih proizvodov (gradbeništvo) Predhodni rezultati (gradbeništvo) Pilotne študije (gradbeništvo) 1A 1B 1C 1D 1E 1F 1G 2A 2B 2C 2D 2E 2F 2H 2J 2K 2L 2N 2P 3A 3B 3C 3D 3E 3F 4A 4C 4D 4E 4F 4H 4J 4K 4L 4N 4P 108 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 3. 2 Teritorialna enota Ta koda ustreza državi za nacionalne serije ali regiji za regionalne serije (serije 1C, 2F, 3E, 3F, 4F). Osnovana je na NUTS 95 kodi. Dvema znakoma države se doda dva znaka za regijo (glej NUTS 95): Država Koda Belgija Danska Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska Švedska Velika Britanija Islandija Lihtenštajn Norveška Švica BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK IS LI NO CH 3. 3 Velikostni razredi Vsakemu velikostnemu razredu ustreza koda. Večina serij zajema vse velikostne kategorije in zato je koda 30 najbolj primerna. Vse kode od 01 do 53 se nanašajo na število oseb, ki delajo. Kode 80 do 85 pa se nanašajo na obračunane bruto zavarovalne premije. Velikostni razred zaposlenosti Koda 0 1—9 0—9 10—19 0—19 1—19 20—49 50—99 20—99 10—99 100—249 100—199 200—249 250—499 200—499 100—499 500—999 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 109 Velikostni razred zaposlenosti Koda 1 000—1 999 2 000—4 999 1 000—4 999 5 000 + 1 000 + 500 + 250 + 100 + 20 + 10 + Skupaj 0—2 1—2 3—9 3—19 200 + 1 2 3—4 5—9 1—49 10—49 2—4 50—249 1—4 Velikostni razredi glede na obračunane bruto zavarovalne premije (milijon ECU) <5 5—50 51—250 251—500 501—1 000 1 000 + 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 30 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 Koda 80 81 82 83 84 85 3. 4 Ekonomska dejavnost To polje se uporablja za naslov NACE Rev. 1. Uredba o SPS predvideva število standardnih združitev, ki jih je potrebno kodirati kot sledi. Standardne združitve ekonomske dejavnosti 55. 1 + 55. 2 55. 3 + 55. 4 + 55. 5 60. 21 + 60. 22 + 60. 23 63. 1 + 63. 2 + 63. 4 71. 1 + 71. 2 74. 11 + 74. 12 + 74. 14 + 74. 15 74. 2 + 74. 3 Koda 55A 55B 602A 63A 71A 741A 74A Nestandardne združitve morajo biti prikazane v polju „Združevanje kod NACE“. 110 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 3. 5 Oblika lastništva ali označevanje FATS To polje se uporablja bodisi za delitve glede na obliko lastništva (uporablja se samo v industriji in gradbeništvu) ali označevanje FATS (uporablja se samo za storitve). Ni serij, ki bi imele razčlenitev po obeh klasifikacijah. Zahteve glede razčlenitve spremenljivk po lokaciji lastništva ali nadzora (FATS) so del Priloge 1, oddelka 10, odsta- vek 3 Uredbe (ES, Euratom) št. 58/97. Tako zbiranje podatkov je predmet testiranja. Podatki zahtevajo razčlenitev agregatov glede na državo ali geografsko regijo, kjer se nahaja lastništvo ali nadzor. Zahtevane so tri informacije: — uporabljena metoda za zbiranje podatkov: končni pravni lastnik ali podatek o prvem tujem lastniku, — oblika FATS: podružnice tujih podjetij ali podružnice domačih podjetij v tujini, — država, kjer se nahaja lastništvo ali nadzor ali za domače podružnice v tujini, kjer je, na primer, ustvarjen prihodek od prodaje ali kjer se nahaja zaposlitev. Oblika lastništva (ali označevanje FATS) Koda Oblika lastništva: vsa Oblika lastništva: javna Oblika lastništva: privatna Označevanje FATS: končni pravni lastnik (UBO) za podružnice tujih podjetij Označevanje FATS: „prvi podružnice tujih podjetij lastnik“ za podatek za Označevanje FATS: končni pravni lastnik (UBO) za domače podružnice v tujini Označevanje FATS: „prvi lastnik“ podatek za domače podružnice v tujini 00 10 20 30 40 50 60 3. 6 Lokacija lastništva – FATS Uporablja se samo v storitvah. Kode, ki se uporabljajo, so tiste, ki se uporabljajo tudi za statistiko plačilne bilance (iste kot gornje kode na področju 3. 2). Kode države in druge območne kode (nepopoln seznam) so označene na koncu tega formata. Naslov spremenljivke 3. 7 Spremenljivke Število podjetij Število rojstev podjetij Število smrti podjetij Število lokalnih enot Število enot enovrstne dejavnosti Prihodki od prodaje Vrednost proizvodnje Bruto trgovska marža Koda 11110 11120 11130 11210 11310 12110 12120 12130 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 111 Naslov spremenljivke Dodana vrednost v osnovnih cenah Dodana vrednost v tržnih cenah Dodana vrednost v stroških faktorjev Prihodki iz rednega delovanja Bruto poslovni presežek Finančni presežek Bruto presežek iz redne dejavnosti Dobiček ali izguba v letu Skupaj nabava blaga in storitev Nabava blaga in storitev za nadaljnjo preprodajo v nespremenjeni obliki Ostali nabave blaga in storitev Plačila za najem delovne sile Sprememba zalog Sprememba zalog blaga in storitev za nadaljnjo prodajo Sprememba v zalogi surovin in potrošnega materiala Spremembe zalog končnih proizvodov in nedokončane proizvodnje Stroški dela Plače Stroški socialnega zavarovanja Stroški poslovanja povezani z zgradbami in opremo Plačila za dolgoročni in poslovni najem Prodajni stroški Drugi stroški poslovanja Prihodki od prodaje dobavljenega blaga in storitev znotraj Skupnosti Prihodki od prodaje od izvoza blaga in storitev zunaj Skupnosti Prihodki od prodaje na tujem trgu Prihodki od prodaje na domačem trgu Nabava blaga in storitev znotraj Skupnosti Uvoz blaga in storitev iz držav zunaj Skupnosti Nabava blaga in storitev na tujem trgu Nabava blaga in storitev na domačem trgu Bruto investicije v opredmetena osnovna sredstva Bruto investicije v zemljišča Bruto investicije v zgradbe, objekte, gradnjo in adaptacijo Bruto investicije obstoječe zgradbe in objekte Bruto investicije v gradnjo in adaptacijo objektov Bruto investicije v stroje in opremo Prodaja opredmetenega investicijskega blaga Koda 12140 12141 12150 12160 12170 12180 12190 12200 13110 13120 13130 13131 13210 13211 13212 13213 13310 13320 13330 13410 13411 13420 13430 14110 14120 14130 14140 14210 14220 14230 14240 15110 15120 15119 15130 15140 15150 15210 112 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Naslov spremenljivke Neto investicije v opredmetena osnovna sredstva Vrednost opredmetenih osnovnih sredstev, pridobljenih s finančnim najemom Nakupi neopredmetenih osnovnih sredstev Bruto investicije v koncesije Stroški trženja Bruto investicije v programsko opremo Investicije v kupljeno programsko opremo Investicije v programsko opremo razvito v enoti Nakupi delnic in pripadajoče obresti Prodaja delnic in pripadajočih obresti Neto nakupi delnic in pripadajočih obresti Število oseb, ki delajo Število neplačanih oseb, ki delajo Število zaposlenih Število zaposlenih s skrajšanim delovnim časom Število vajencev Število oseb, ki delajo na domu Število zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve Število opravljenih ur zaposlenih Število podjetij s pogodbo o združitvi ali o sodelovanju z drugimi podjetji Informacija o oblikah trgovanja po podjetjih Število prodajaln Kategorija prodajnega prostora prodajaln Prodajni prostor Število stalnih prodajnih pultov in/ali boksov Prihodki od prodaje od kmetijstva, gozdarstva, ribištva in industrijskih dejavnosti Prihodki od prodaje od glavne dejavnosti na štirimestno raven NACE Rev. 1, Prihodki od prodaje od industrijskih dejavnosti — Prihodki od prodaje od industrijskih dejavnosti brez gradbeništva — Prihodki od prodaje od gradbene dejavnosti Prihodki od prodaje od trgovinske dejavnosti Prihodki od prodaje od posredniških dejavnosti (posredniki) Prihodki od prodaje od storitvenih dejavnosti Prihodki od prodaje od trgovinskih dejavnosti nabave, prodaje in posredništva (posredniki) Razčlenitev prihodkov od prodaje po proizvodu (v skladu s Področjem G CPA—ja) — Prihodki od prodaje od gradenj stavb — Prihodki od prodaje od gradenj objektov nizkih gradenj Koda 15250 15310 15410 15420 15430 15440 15441 15442 15610 15620 15650 16110 16120 16130 16131 16132 16135 16140 16150 17110 17310 17320 17330 17331 17340 18100 18110 18120 18121 18122 18130 18140 18150 18160 18210 18310 18320 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 113 Naslov spremenljivke Nabava energetskih proizvodov (vrednost) Nabava črnega premoga (vrednost) Nabava koksa (vrednost) Nabava briketov (vrednost) Nabava plinskega olja(vrednost) Nabava težkega kurilnega olja (vrednost) Nabava drugih naftnih proizvodov (vrednost) Nabave zemeljskega plina (vrednost) Nabava sintetično pridobljenega plina (vrednost) Nabava obnovljenih energetskih virov (vrednost) Nabava toplotne energije (vrednost) Nabava električne energije (vrednost) Investicije v opremo in obrate za kontrolo onesnaženja Investicije v opremo in obrate povezane s čistejšo tehnologijo (tehnologija med proizvodnim procesom) Skupni tekoči izdatki za varstvo okolja Skupni interni izdatki za R&R Skupno število osebja v R&R Plačila podizvajalcem Prihodki iz podizvajalskih pogodb Odstotni delež prihodkov od prodaje od nadaljnje prodaje prodajalcev na drobno Odstotni delež prihodkov od prodaje profesionalnih uporabnikov (trgovci na debelo, drugi odjemalci) Odstotni delež prihodkov od prodaje končnih uporabnikov (trgovina na drobno) Odstotni delež nabav pri trgovini na debelo, nabavnih združenjih Odstotni delež nabav pri proizvajalcih Bruto dodana vrednost na osebo, ki dela (delovna produktivnost) Bruto dodana vrednost na enoto stroška dela (delovna produktivnost glede na plačo) Bruto dodana vrednost na zaposlenega Bruto dodana vrednost na zaposlenega v EPZ Bruto dodana vrednost na opravljeno uro dela zaposlenega Stroški dela na zaposlenega (stroški na enoto dela) Stroški dela na zaposlenega v EPZ Stroški dela na opravljeno uro dela zaposlenega Odstotni delež delodajalčevih socialnih prispevkov od plač Koda 20110 20210 20220 20230 20240 20250 20260 20270 20280 20290 20300 20310 21110 21120 21140 22110 22120 23110 23120 25111 25112 25113 25211 25212 91110 91120 91130 91140 91150 91210 91220 91230 91310 114 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Naslov spremenljivke Bruto poslovni presežek/Prihodek od prodaje (bruto poslovna stopnja) Delež prihodkov od prodaje na tujem trgu v prihodkih od prodaje Delež prihodkov od prodaje na domačem trgu v prihodkih od prodaje Delež nabave na tujem trgu v celotni nabavi Delež nabave na domačem trgu v celotni nabavi Delež glavne dejavnosti v prihodkih od prodaje (stopnja specializacije) Delež dodane vrednosti v predelovalni dejavnosti skupaj Delež dodane vrednosti v industriji skupaj Delež zaposlenosti v predelovalni dejavnosti skupaj Delež zaposlenosti v industriji skupaj Kazalnik zalog končnih proizvodov in nedokončane proizvodnje glede na vrednost proizvodnje Delež R&R izdatkov v dodani vrednost Delež R&R osebja glede na število oseb, ki delajo Delež investicij v varstvo okolja v investicijah v opredmetena osnovna sredstva Delež izdatkov za varstvo okolja v celotnih nabavah blaga in storitev in stroških dela Koda 92110 93110 93120 93210 93220 94110 94210 94220 94310 94320 94410 95110 95120 95210 95220 3. 8 Vrednost podatka Podatek v denarju se izrazi v tisočih nacionalne valute, razen za: — Irsko: podatek je dan v enotah (IEP), — Španijo, Grčijo in Italijo: podatek je dan v milijonih nacionalne valute. Zaradi natančnosti opredelitve narave podatkov je treba razločevati sledeče posebne primere: — podatek je enak nič (kodiran „0“): samo prava vrednost ničle, — zaupen podatek (kodiran „x“): označuje podatek, ki ga država članica ne pošlje Eurostatu zaradi zaupnosti podatka. Uporabi naj se tudi oznaka, ki nakazuje, da podatki manjkajo zaradi zaupnosti (glej spodaj 3. 10) — manjkajoči podatek (kodiran „m“): to je podatek, ki trenutno manjka, vendar ga namerava država članica priskr- beti, ko bo na voljo, — podatek ni na voljo: to je podatek, ki ga država članica ni zbrala. V tem primeru se ustrezni zapis ne pošlje. V primeru, če podatki niso zbrani za celotno dimenzijo (spremenljivka, koda NUTS, koda NACE, idr. ), potem ustrezni zapisi ne obstajajo, razen za tiste, ki manjkajo, ker tvorijo del prerazporeditve kod NACE. Zaradi tega je zelo pomembno ločevati med podatki, ki resnično manjkajo, zaradi zagotovitve zapisa (enega na manjkajočo enoto), kjer je vrednost kodirana z „m“. 3. 9 Oznaka kvalitete Tip podatka Revidirani podatki Ažurirani podatki Začasni podatki Koda R M P 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 115 Revidiran podatek se nanaša na podatke, ki so poslani drugič (ali večkrat) in so popravki podatkov, ki so bili pred- hodno poslani. Ažurirani podatki zadevajo podatke, ki predhodno niso bili na voljo in so bili kodirani kot manjkajoči v polju vrednost podatka (glej 3. 8), vendar so postali razpoložljivi. Oznaka, ki označuje začasen podatek, se lahko uporabi za nakazovanje možnosti popravka poslanega podatka. 3. 10 Zaupnost Države članice se prosi, da z uporabo oznak, navedenih spodaj, jasno označijo zaupne podatke. Države, ki ne smejo poslati zaupnih podatkov, se prosi, da označijo vrednost „x“ (glej 3. 8) in da uporabijo oznako, da podatek manjka zaradi zaupnosti. Razlog za zaupnost Oznaka Premalo podjetij Dominantnost enega podjetja v podatkih Dominantnost dveh podjetij v podatkih Zaupen podatek zaradi sekundarne zaupnosti A B C D 3. 11 Velikostni razredi obsega prihodka od prodaje Velikostni razredi se merijo v milijonih ECU. Velikostni razred obsega prihodkov od prodaje Koda 0—1 1—2 2—4 4—5 5—10 10—20 20—50 50—200 200—1 000 1 000 + 2—5 200 + 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 3. 12 Velikostni razredi prodajnega prostora Velikostni razredi prodajnega prostora Koda manj kot 120 m2 120—399 m2 400—999 m2 1 000—2 499 m2 2 500—4 999 m2 5 000—9 999 m2 10 000 in več m2 01 02 03 04 05 06 07 3. 13 Merska enota vrednosti podatka To polje je neobvezno in dovoljuje državam članicam, da določijo, katere merske enote so bile pri prenosu podatkov uporabljene za vrednosti podatkov. S pravilno uporabo določil področja 3. 8 je uporaba tega polja nepotrebna. 116 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Enote Enote Tisoč Milijon Državna valuta v enotah Državna valuta v tisočih Državna valuta v milijonih Ecu v enotah Ecu v tisočih Ecu v milijonih Kvadratni meter Indeks % Koda UNIT 1 000 MIO NC KNC MNC ECU KECU MECU m2 INDX PCT 4. Primeri zapisov Primer 1: Seštevek kod NACE Serija podatkov 2A za 1995 za Nemčijo. NACE koda 231 vsebuje seštevek kod 231 + 232 + 233 za spremenljivko 16 11 0: število oseb, ki delajo. Podatek ni zaupen. 2A;1995;DE;30;231;;;16110;2700;M;;;231 = 231 + 232 + 233; Primer 2: Zaupen podatek: premalo podjetij Skupni znesek plač (12 124 milijonov DEM) za proizvodnjo železa in jekla (NACE 271) v letu 1995 v regiji Fribourg (serija C) je zaupen, ker je premalo podjetij. Podatek je revidiran. 2C;1995;DE13;30;271;;;13320;12124000;R;A;;; Primer 3: Zaupen podatek: dominantnost enega podjetja Število oseb, ki delajo (2 700) v Franciji v letu 1996 za podjetja z 250 do 499 osebami, ki delajo za NACE 141 je zaupen podatek. Eno podjetje dominira nad podatki in predstavlja 92 % vse zaposlenosti. To je začasen podatek. 2D;1996;FR;14;141;;;16110;2700;P;B;92;; Primer 4: Podatek velikostnega razreda: prodajna površina v trgovini na drobno Prihodki od prodaje hrane na drobno (NACE Rev. 1 52. 2) v Luksemburgu v letu 1996 za prodajni prostor od 120 do 399 m2 je znašal LUF 1 000 milijonov. Podatek je ažuriran. 3C;1996;LU;30;522;;;12110;1000000;M;;;;;;02 Primer 5: Podružnice tujih podjetij v cestnem tovornem prometu V letu 1995 so na Nizozemskem, v cestnem tovornem prometu, 4 podjetja (koda 11110), ki so v lasti ali pod nadzo- rom podjetja iz ZDA, glede na koncept končnega pravnega lastnika (UBO). Podatek je začasen. Zadeva podatek Pri- loge 1 in dodana je specifikacija vrednosti podatka. 1G;1995;NL;30;6024;30;US;11110;4;P;;;;UNIT 5. Tip magnetnega sredstva Da se omogoči branje podatkov, morajo biti podatki posredovani na disketi 3,5. 6. Druge metode Na pisno prošnjo lahko Eurostat državam članicam za storitvene sektorje priskrbi elektronske vprašalnike v Micro- soft Excelu. Prošnja mora biti vložena precej pred načrtovanim datumom dostave podatkov. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 117 NEPOPOLN VZORČNI NIZ KOD ZA STATISTIKO TUJIH PODRUŽNIC Uporabljalo se bo kodiranje kot pri statistiki plačilne bilance (1) Ime Albanija Andora Argentina Aruba Avstralija Avstrija Bahami Belgija Bosna in Hercegovina Brazilija Bolgarija Kanada Čile Kitajska Hrvaška Ciper Češka Danska Finska Francija Nemčija Grčija Hong Kong Madžarska Islandija Indija Indonezija Irska Izrael Italija Japonska Republika Koreja (Južna Koreja) Latvija Lihtenštajn Litva Luksemburg Nizozemska Nizozemski Antili Nova Zelandija Norveška Poljska Koda AL AD AR AW AU AT BS BE BA BR BG CA CL CN HR CY CZ DK FI FR DE GR HK HU IS IN ID IE IL IT JP KR LV LI LT LU NL AN NZ NO PL 118 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Ime Koda Portugalska Južnoafriška Republika Romunija Rusija Savdska Arabija Singapur Slovaška Slovenija Španija Švedska Švica Taiwan Turčija Ukrajina Združeno kraljestvo Združene države Amerike PT ZA RO RU SA SG SK SI ES SE CH TW TR UA UK US (1) Razen za Veliko Britanijo, za katero se namesto GB uporablja koda „UK“. Ime Koda Afrika Afriške ACP države Afriške, karibske in pacifiške države (Loméjska Konvencija) Amerika Ameriška Oceanija Azija Azijsko—Pacifiško gospodarsko sodelovanje Azijski NICs iz drugega vala industrializacije Avstralija, Oceanija in druga območja Avstralska Oceanija Baltske države Belgijsko—luksemburška gospodarska unija Karibske AKP države Srednjeameriške države Srednje— in južnoafriške države Skupnost neodvisnih držav Ključne nove industrializirane države Države iz Asociacije jugovzhodnih azijskih narodov Države srednje in vzhodne Evrope Države iz Mashreqa EUR 12 (znotraj EUR12) EUR 15 (znotraj EUR15) Evropa E4 B6 B5 E7 F9 F2 D1 C1 F7 F8 E3 A3 B7 E9 E6 C6 B9 B3 A9 C8 A2 D2 E1 Tip GEO ECO ECO GEO GEO GEO ECO ECO GEO GEO GEO ECO ECO GEO GEO ECO ECO ECO ECO ECO ECO ECO GEO 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 119 Ime Koda Evropske države, ki ne pripadajo EU ali EFTI Evropsko gospodarsko območje Evropsko združenje za prosto trgovino Dodatno EUR12 Dodatno EUR12 nealocirani Dodatno EUR15 Dodatno EUR15 nealocirani Cona francoskega franka Arabske zalivske države Znotraj EUR12 nealocirani Znotraj EUR15 nealocirani Latinska Amerika Latinska Amerika NICs iz drugega vala industrializacije Države Maghreb Države sredozemskega bazena Mercosour (Skupni južnoameriški trg) Države Bližnjega in srednjega vzhoda Nova Zelandija Oceanija Države severne Afrike Države severne Amerike Severnoameriško združenje za prosto trgovino Države OECD-ja Offshore finančni centri Organizacija držav izvoznic nafte Druge azijske države Druge države Bližnjega in srednjega vzhoda Pacifiške ACP države Polarne regije Države južne Amerike Svet (vsi subjekti) Svet nealociran E2 A6 A5 A4 Z4 D4 Z8 C5 F4 Z2 Z6 B2 C2 C7 C3 C9 F3 G1 E5 E8 B1 A8 C4 B4 F6 F5 B8 G2 F1 A1 Z1 Tip GEO ECO ECO ECO ECO ECO ECO ECO GEO ECO ECO ECO ECO ECO ECO ECO GEO GEO GEO GEO ECO ECO ECO ECO GEO GEO ECO GEO GEO ECO ECO


title: Verordening (EG) nr. 2736/98 van de Commissie van 17 december 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van zachte tarwe die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2004/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 343/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 12. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2736/98 VAN DE COMMISSIE van 17 december 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van zachte tarwe die z¶n meegedeeld in het kader van de openbare inschr¶ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2004/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerres- tituties en van b¶ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 7, Overwegende dat een openbare inschr¶ving voor de resti- tutie en/of de belasting b¶ uitvoer van zachte tarwe naar sommige ACS-staten is opengesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2004/98 van de Commissie (5); Overwegende dat, overeenkomstig artikel 7 van Verorde- ning (EG) nr. 1501/95, de Commissie volgens de proce- dure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes kan besluiten geen gevolg te geven aan de openbare inschr¶ving; Overwegende dat het, met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria, niet wensel¶k is een maximumrestitutie of een minimumbelasting vast te stellen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die van 11 tot en met 17 december 1998 z¶n meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2004/98 bedoelde inschr¶ving voor de restitutie of voor de belasting b¶ uitvoer van zachte tarwe. Artikel 2 Deze verordening treedt 1998. in werking op 18 december Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 258 van 22. 9. 1998, blz. 4