title: Återkommande rapport från kommissionen om Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU relations
accession to the European Union
economic situation
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 12. 1998 KOM(1998) 707 slutlig ÅTERKOMMANDE RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN OM BULGARIENS FRAMSTEG PÅ VÄGEN MOT ANSLUTNING Innehållsförteckning A. Inledning a) b) Förord Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien Den förstärkta strategin inför anslutningen Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna B. Kriterier för medlemskap 1. 1. 1 Politiska kriterier Demokrati och rättsstat Parlamentet Den verkställande makten Den dömande makten Åtgärder för att. bekämpa korruption 1. 2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 1. 3 2. 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 3. 3. 1 3. 2 Medborgerliga och politiska rättigheter Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Minoriteters rättigheter och skydd Allmän bedömning Ekonomiska kriterier Inledning Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av kommissionens yttrande Makroekonomisk utveckling Strukturreformer Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Övergången till en fungerande marknadsekonomi Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter Allmän bedömning Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför En gränslös inre marknad Den allmänna ramen De fyra friheterna Konkurrens Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Forskning och teknisk utveckling Telekommunikation Den audiovisuella sektorn 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Å 3. 4 3. 5 Beskattning Statistik Politiken inom olika sektorer Industri Jordbruk Fiske Energi Transport Små och medelstora företag Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Regionalpolitik och sammanhållning 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Konsumentskydd Rättsliga och inrikes frågor Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Utvecklingssamarbete Tull Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Finansiella frågor Finansiell kontroll 3. 7 3. 8 3. 9 3. 10 Allmän bedömning Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 4. regelverk C. SLUTSATS D. 1. 2. Partnerskap för anslutning och nationella program för antagande av av gemenskapens genomförandet Övergripande bedömning regelverk: Partnerskap för anslutning Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk Bilaga Statistiska uppgifter 3 A. Inledning a) Förord Enligt meddelandet Agenda 2000 skall kommissionen regelbundet lämna en rapport till Europeiska rådet om de framsteg som vart och ett av kandidatländerna i Central- och i förberedelserna för medlemskap. Den första rapporten skall enligt Östeuropa gjort meddelandet lämnas i slutet av 1998. Vid toppmötet i Luxemburg beslöt Europeiska rådet följande: "När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i Central- och Östeuropa inför anslutningen med avseende på Köpenhamnskriterierna, i synnerhet i vilken takt övertagandet av unionens regelverk sker, kommer kommissionen att för varje stat överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall skall åtföljas av rekommendationer att inleda bilaterala regeringskonferenser och detta redan från slutet av 1998. Innan dessa rapporter utarbetas kommer genomförandet av partnerskapen för anslutning och' framstegen beträffande övertagandet av regelverket att studeras tillsammans med varje kandidatstat inom ramen för Europaavtalens organ. Kommissionens rapporter kommer att ligga fattas om hur anslutningsförhandlingarna skall föras och beträffande deras utvidgning till att omfatta andra kandidatstater. I detta sammanhang skall kommissionen fortsätta att följa den metod som fastställs i Agenda 2000 i utvärderingen av kandidatstaternas förmåga att uppfylla de ekonomiska kriterierna och att påta sig de skyldigheter som anslutningen medför. for de beslut till grund rådets inom skall som ram Det är nödvändigt att bibehålla ett dynamiskt synsätt när kandidatstaternas framsteg skall utvärderas inom ramen för de regelbundna rapporter som kommissionen kommer att förelägga rådet. " Europeiska rådet bekräftade dessa slutsatser vid sitt möte i Cardiff och konstaterade följande: "Unionen prioriterar utvidgningsprocessen för de länder som nämns i slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg, inom vilken de som kandidater aktivt kan gå vidare i riktning mot att ta på sig de skyldigheter som ett medlemskap imiebär, bl. a. Köpenhamnskriterierna. Varje kandidatland kommer att bedömas utifrån samma kriterier och kommer att gå vidare i processen i sin egen takt beroende på hur väl förberett det är. Kandidatländernas egna ansträngningar för att uppfylla kriterierna kommer att vara avgörande. Samtliga kommer att dra nytta av de förstärkta förbindelserna med EU, inbegripet genom en politisk dialog och skräddarsydda strategier för att bistå dem i förberedelserna inför anslutningen. " Rapporten om Bulgariens framsteg är med utgångspunkt från dessa slutsatser från rådet upplagd enligt samma struktur som yttrandet. I rapporten - - beskrivs Europaavtalet, förbindelserna mellan Bulgarien och unionen, särskilt inom ramen för analyseras situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), H - bedöms Bulgariens situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (fungerande marknadsekonomi, förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen), - analyseras Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och politiken på olika områden. I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med de krav som framfördes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls att kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. Detta förhållningssätt garanterar lika behandling av alla kandidatländerna. I rapporten beaktas de framsteg som gjorts sedan yttrandet offentliggjordes. I rapporten utreds huruvida de planerade reformer som nämns i yttrandet har genomförts och nya initiativ undersöks, även sådana som har direkt samband med de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. Rapporten har ett särskilt avsnitt som handlar om i hur hög grad landet har inriktat sig på att uppfylla priotieringarna på kort sikt i partnerskapet. Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna och att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan yttrandet, medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en längre tids utvärdering av Bulgariens ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när det gäller att anta gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den lagstiftning som faktiskt har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under beredning eller som håller på att godkännas av parlamentet. Detta är det enda sättet att objektivt mäta och jämföra de konkreta framstegen i anslutningsförberedelserna. Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Kandidatländerna ombads lämna uppgifter om de framsteg som gjorts i förberedelserna för medlemskap sedan yttrandet offentliggjordes. Deras framställningar på de möten som hållits inom ramen för Europaavtalen, deras nationella program för antagande av gemenskapens regelverk och de uppgifter som lämnats i samband med den analytiska genomgången av regelverket har också använts som informationskällor. Rådets överläggningar om yttrandet och Europaparlamentets resolutioner om kommissionens yttranden1, och betänkanden och för Bulgariens vidkommande det betänkande om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som beretts av Magda Aelvoet, har beaktats vid utarbetandet av rapporterna. Kommissionen har vid utarbetandet av rapporterna också använt sig av de bedömningar som medlemsstaterna utfört, särskilt avseende de politiska kriterierna för medlemskap, och av olika internationella organisationers arbete, särskilt då de bidrag som lämnats av Europarådet, OSSE och de internationella finansiella instituten samt olika icke-statliga organisationer. Europaparlamentets dok. nr 224. 339 Betänkande om meddelandet från kommissionen "Agenda 2000" (föredragande: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von Ilabsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Reymond, R. Spéciale, J. Wiersma och J. W. Bertens) 4 b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien Den förstärkta strategin inför anslutningen Den 30 mars 1998 inleddes anslutningsprocessen formellt genom ett möte som hölls mellan utrikesministrarna från de femton EU-medlemsstaterna, de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna och Cypern. Före detta möte hade partnerskap för anslutning antagits för varje enskilt kandidatland i syfte att stödja länderna i deras förberedelser för medlemskap. I dessa dokument fastställs de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och det finansiella stöd som Europeiska unionen ställer till förfogande. I mars lade Bulgarien fram den första versionen av ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk vilket innehöll en närmare beskrivning av de åtgärder som krävs för att de mål som ingår i partnerskapet för anslutning skall kunna uppnås. En analytisk genomgång av gemenskapens regelverk (s. k. screening) inleddes den 3 april. Stödet inför anslutningen kommer att utökas avsevärt. Vid sidan av Phare-programmet kommer detta stöd från och med år 2000 att beviljas för liknande sammanhållningsfondens åtgärder på miljö- och transportområdet prioriteras. Phare- programmet kommer att inriktas på institutionell uppbyggnad och investeringar på andra områden. strukturinstrument genom vilket åtgärder jordbruket och för ett Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna Bulgarien har genomfört Europaavtalet på ett korrekt sätt och har medverkat till att de olika gemensamma institutionerna har fungerat smidigt. Associeringsrådet sammanträdde i oktober 1998. Associeringskommittén samlades i oktober 1997 och oktober 1998. Vid mötet i oktober 1998 diskuterades för första gången genomförandet av prioriteringarna för anslutning. Systemet med underkommittéer fortsätter att fungera som ett forum för diskussioner om tekniska frågor. i partnerskapet Sedan yttrandet offentliggjordes har den gemensamma parlamentariska kommittén bestående av företrädare för Bulgariens parlament och Europaparlamentet mötts fyra gånger, i juli och november 1997 och i juni och november 1998. En gemensam rådgivande ekonomisk och social kommitté inrättades 1998. Bulgarien omfattas fortfarande av Europeiska unionens visumkrav för sina medborgare och har begärt att denna restriktion skall upphävas. Europeiska unionen förblev Bulgariens viktigaste handelspartner under 1997 med en andel av 43 % av den totala exporten från Bulgarien och 37 % av Bulgariens totala import. Samtidigt som Bulgariens andel av exporten från EU ökade jämfört med 1996, förblev dess andel av importen från EU oförändrad under samma period. Jämfört med 1996 ökade exporten från EU år 1997 från 1,7 miljarder ecu till 1,8 miljarder ecu. Bulgarien hade ett litet överskott i handeln på 0,24 miljarder ecu 1997. Ett anpassningsprotokoll till Europaavtalet gällande i synnerhet basjordbruksprodukter och bearbetade av för jordbruksförhandlingarna inom Uruguayrundan och Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning till Europeiska unionen. jordbruksprodukter har undertecknats att beakta resultaten G Ett antal handelsfrågor har lösts (t. ex. avskaffande av tullklareringsavgiften, tidig avveckling av tilläggsavgiften på import, ytterligare anpassning av lagstiftningen om mervärdesskatt och av punktskattelagen och tullagen). Bulgarien har ansökt om att övergångsperioden för statligt stöd för produkter som omfattas av EKSG-avtalet skall förlängas. Phare-programmet för 1998 består av en nationell tilldelning (68 miljoner ecu) som grundas på prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som är avsedd för stöd till i synnerhet ekonomiska reformer, förstärkning av den administrativa förmågan, kärnsäkerhet samt deltagande i gemenskapens program och programmet Tempus. Ytterligare 51 miljoner ecu har anslagits till ett program för gränsöverskridande samarbete. Medel kommer dessutom att inom ramen för det stödsystem som skall hjälpa kandidatländerna att "komma i kapp" (catch-up facility)2 avsättas för projekt som syftar till återlämning av mark, reformer av banker och företag samt till att bekämpa korruption inom den bulgariska tullförvaltningen. Inom ramen för en ny ordning för storskaliga infrastrukturprojekt vilken samfinansieras av Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten kommer 20 miljoner ecu att tilldelas Bulgarien för återuppbyggnad av järnvägsnätet under 1998. Bulgarien deltar också i och drar nytta av övergripande Phare-finansierade program för flera länder, t. ex. i fråga om tull, kärnsäkerhet, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform av den offentliga förvaltningen och TAIEX ("Technical Assistance and Information Exchange Office" - kontoret för tekniskt stöd och informationsutbyte). 2 EU beviljar särskilt ekonomiskt stöd till Lettland, Litauen, Slovakien, Bulgarien och Rumänien för projekt vars syfte är att skynda på förberedelserna inom vissa områden för anslutningen till Europeiska unionen. y B. Kriterier för medlemskap 1. Politiska kriterier Inledning I sitt yttrande från 1997 om Bulgariens ansökan om medlemskap i EU drog kommissionen följande slutsats: "Den förbättring som ägt rum under den senaste tiden, till följd av den nya regeringens makttillträde, tyder på att Bulgarien är på god väg att uppfylla de politiska villkoren. " I det partnerskap för anslutning som ingåtts med Bulgarien angavs dessutom att "ytterligare insatser för att integrera romerna och konsolidering av skyddet för individens rättigheter" var prioriteringar på medellång sikt. Den senaste tidens utveckling Den politiska situationen har varit stabil alltsedan regeringen under premiärminister Ivan Kostov tillträdde i maj 1997. En reformorienterad majoritet under ledning av Demokratiska krafters union (UDF) har medverkat till att säkra stödet för marknadsekonomiska reformer och landets fortsatta integration med Europeiska unionen och andra euro-atlantiska organisationer. Medlemskap i EU står högt på regeringens dagordning; det är ett av dess viktigaste mål när det gäller utrikespolitiken och en av de främsta drivkrafterna när det gäller den nationella reformpolitiken. 1. 1 Demokrati och rättsstat Parlamentet Inga större förändringar har införts vad beträffar det bulgariska parlamentets funktion och befogenheter. Det fungerar fortfarande på ett tillfredsställande sätt. Dess befogenheter respekteras och oppositionen deltar till fullo i dess verksamhet. Den verkställande makten De viktigaste centrala institutionerna fortsätter att fungera väl trots viss instabilitet som beror på att reformen av den offentliga förvaltningen fortfarande befinner sig i inledningsskedet. En reform av den offentliga förvaltningen har inletts i syfte att skapa en oberoende, effektiv och professionell förvaltning. De första stegen har tagits i detta syfte, framför allt genom att en strategi för modernisering av förvaltningssystemet har antagits liksom en lag om offentlig förvaltning. Dessa kommer att behöva kompletteras med ytterligare lagstiftning. ? Den dömande makten Reformeringen av rättsväsendet har inletts. Till de mål som har uppnåtts på senare tid hör följande: • Ändringar i lagen om rättegång i brottmål, som behöver förbättras ytterligare, och i lagen om rättegång i tvistemål trädde i kraft den 1 april 1998. Ett rättsväsen uppdelat i tre instanser har inrättats. • Andrainstansdomstolar har inrättats i hela landet och såväl Högsta domstolen som Högsta förvaltningsdomstolen har inlett sin verksamhet. De lider fortfarande brist på personal och erfarna domare med kunskaper om hur den nya lagstiftning som baserar sig på gemenskapens regelverk skall tillämpas. Ytterligare insatser behövs för att säkerställa att rättsväsendet fungerar bra, inbegripet dess förmåga att kontrollera efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen. De största utmaningarna rör omvandlingen av det gamla systemet och dess utvidgning till att även omfatta undersökningar i brottmål och allmän säkerhet. Beklagligt nog har en ny lag om rättssystemet som innehåller förslag om att stärka rättsväsendets oberoende ännu inte antagits av parlamentet. Ytterligare insatser behövs för att förbättra domanias och åklagarnas status, ändra undersökningsförfarandena, öka rättsväsendets skydd mot korruption, tillsätta obesatta tjänster, säkerställa snabbare, öppnare och effektivare handläggning i syfte att minska antalet olösta ärenden, öka möjligheterna till rättshjälp, minska häktningstiden så att den överensstämmer med internationella standarder, säkerställa kontrollen av att domstolsutslagen verkställs och återställa allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Åtgärder för att bekämpa korruption Korruptionen är alltjämt ett allvarligt problem i Bulgarien vilket också nämns i yttrandet. Regeringen har prioriterat detta område och har vidtagit åtgärder för att bekämpa korruptionen. Till dessa åtgärder hör bland annat följande: • Utarbetande av ett program för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption som noggrant anger rikspolisens roll och skyldigheter liksom förutsättningar för effektiva brottsförebyggande åtgärder. • Flera ändringar i strafflagen. • Nationalförsamlingen har antagit lagen om åtgärder mot penningtvätt och har ratificerat konventionen om att bekämpa mutor av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärstransaktioner. Ett enhetligt informationssystem för att förebygga brott har inrättats liksom ett interministeriellt samordningsråd om organiserad brottslighet och korruption. c\ EU har godkänt stöd till ett projekt för att bekämpa korruption inom den bulgariska tullförvaltningen inom ramen för det stödsystem som skall hjälpa kandidatländerna att komma i kapp3. Trots dessa åtgärder och en avsevärt ökad allmän medvetenhet, behövs betydligt större insatser för att uppnå påtagliga resultat. 1. 2. Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter Bulgarien har ratificerat de flesta av de viktigaste internationella konventioner som rör de mänskliga rättigheterna, men har inte undertecknat protokoll nr 6 till konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffandet av dödsstraff. Bulgarien har undertecknat, men ännu inte ratificerat, Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter, Europeiska konventionen om medborgarskap och Europeiska socialstadgan. Medborgerliga och politiska rättigheter Skyddet av medborgerliga och politiska rättigheter har förbättrats, även om ordningsmaktens situation fortfarande är svår. Till de förändringar som införts på senare tid hör följande: • Ändringar i lagen om rättegång i brottmål som har bidragit till att enskildas rättigheter bättre kan garanteras inom rättssystemet, även om det har förekommit rapporter om omänsklig och förnedrande behandling från polisens sida. Ytterligare satsningar har gjorts för att genomföra ett nära samarbete med Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. • År 1997 antogs en ny lag om inrikesministeriet som innehåller bestämmelser om ytterligare garantier för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Syftet är att garantera större insyn i inrikesministeriets arbete och lagen torde bli ett effektivt instrument att tillgripa om polisen eller andra säkerhetstjänster missbrukar sina befogenheter. Den innehåller också bestämmelser om rätten att överklaga beslut om anhållande och större möjligheter för medborgarna att göra sina rättigheter gällande i domstol. Lagen behöver dock förbättras ytterligare när det gäller kontrollen över tjänstemissbruk från polisens sida, information och personuppgifter, garantier när det gäller "administrativa tvångsåtgärder" liksom förstärkta överklagandeförfaranden. • Förlängning av moratoriet för dödsstraff vilket infördes 1990, även om straffet fortfarande finns i den ändrade strafflagen. EU beviljar särskilt ekonomiskt stöd till Lettland, Litauen, Slovakien, Bulgarien och Rumänien för projekt vars syfte är att skynda på förberedelserna inom vissa områden för anslutningen till Europeiska unionen. (Ô • Antagande av vissa institutionella förändringar vars syfte är att stärka de nationella mediernas oberoende. En långsiktig strategi har utarbetats för att förbättra asyl- och flyktinglagstiftningen och inrätta en infrastruktur för att ta emot ; flyktingar och säkerställa deras integration i det bulgariska samhället. Situationen i bulgariska fängelser förtjänar emellertid fortfarande att uppmärksammas särskilt. Det stora antalet personer som hålls häktade under en längre tid i avvaktan på rättegång har minskat, men det har fortfarande förekommit rapporter om några fall av dålig behandling av fångar från ordningsmaktens sida. Dessutom behöver situationen för de ungdomsbrottslingar som interneras i uppfostringsanstalter ("educational boarding schools") fortfarande förbättras. Det största problemet på detta område har dock fortfarande att göra med det förfarande som tillämpas vid placering av ungdomar i sådana anstalter, särskilt att inte tillräcklig hänsyn tas till deras rätt till försvar. Ärenden om våld från polisens sida följs inte alltid upp. De särskilda funktioner, rättigheter och ansvarsområden som i det nya förslaget till medielagstiftning tilldelas det nationella radio- och televisionsrådet (NCRT), som är det viktigaste genomförandeorganet, ger anledning till viss oro på grund av att det ger möjlighet till utövande av politisk kontroll över elektroniska medier. Presidenten har beslutat att återförvisa denna lag till parlamentet för ytterligare behandling. Ett allt större antal icke-statliga organisationer fortsätter att stärka sin roll när det gäller att vara en balanserande faktor såväl nationellt som regionalt, bl. a. i samband med undersökning och försvar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet förhållandena i fängelserna och kvinnors och barns rättigheter. De bedriver sin verksamhet utan restriktioner från statens sida. Flera organisationer handlägger frågor som rör olika etniska grupper. Aktivt stöd till de icke-statliga organisationer som är verksamma inom detta område i Bulgarien lämnas genom EU:s initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter. Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter De grundläggande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna respekteras fortfarande i Bulgarien. Bulgarien har ratificerat konvention nr 144 som rör trepartssamråd vid tillämpning av internationella arbetsnormer i enlighet med vad som fastställs i Internationella arbetskonventionen. Religionsfriheten är fortfarande garanterad. Situation förefaller att ha förbättrats när det gäller registreringen av de "icke traditionella religionerna" och praktiska lösningar hittas vanligtvis. Minoriteters rättigheter och slcydd Vad beträffar respekten för minoritetemas rättigheter och skydd har situationen endast förändrats något. Den sociala situationen för minoritetsbefolkningen romer behöver fortfarande förbättras. Ett första steg togs den 4 december 1997 när Bulgarien antog ett dekret om inrättande av ett nationellt etniskt och demografiskt råd (NCEDA) i vilket ingår företrädare för regeringen och för olika minoritetsgrupper och vars mål är att utveckla och // lägga fram strategier för en demografisk politik och att främja tolerans och förståelse mellan olika etniska grupper och minoritetsgrupper. Integreringen och behandlingen av romema fortsätter att vara en stor utmaning. Romema är fortfarande diskriminerade inom alla samhällsområden (utbildning, sysselsättning, bostäder, social trygghet och hälsovård) och de är starkt underrepresenterade i alla beslutsfattande organ, dels på grund av diskriminering och bristande möjligheter, dels på grund av splittring bland deras egna företrädare. Det är framför allt romema som fortsätter att drabbas av landets ekonomiska svårigheter. Nationalrådet och personer inom den ledande majoriteten i regeringen har betecknat romemas sociala situation som ett av de mest angelägna problemen och en gemensam arbetsgrupp har inrättats för att försöka förbättra deras situation. Den turkiska minoriteten fortsätter att vara fullständigt integrerad och företrädd i det politiska livet. Inga särskilda klagomål har framförts beträffande deras rättigheter till utbildning eller deras språkliga rättigheter. 1. 3. Allmän bedömning Utvecklingen bekräftar att Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. Vissa framsteg har gjorts vad gäller kampen mot korruption, men ytterligare insatser behövs fortfarande. Fortsatt uppmärksamhet måste också ägnas rättssäkerheten på alla nivåer i förvaltningen och i de organ som är satta att kontrollera efterlevnad. Ytterligare insatser krävs för att förhindra den sociala uteslutningen av romema och för att reformera rättsväsendet. It 2. Ekonomiska kriterier 2. 1. Inledning I sitt yttrande från 1997 över Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen drog kommissionen följande slutsats: "Bulgariens möjligheter att införa marknadsekonomi har begränsats av bristen på engagemang i en marknadsorienterad ekonomisk politik. /. / Bulgarien kommer att ha svårt att på medellång sikt klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna i unionen. " Vid sin granskning av den ekonomiska utvecklingen i Bulgarien under den tid som gått sedan yttrandet lämnades har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådet i Köpenhamn i juni 1993. 1 dessa slutsatser anges det att medlemskap i unionen förutsätter • en fungerande marknadsekonomi, samt • förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. I analysen nedan har kommissionen använt samma metod som i yttrandet. 2. 2 Den ekonomiska kommissionens yttrande utvecklingen efter offentliggörandet av Sedan mitten av 1997 har Bulgariens ekonomiska situation förbättrats avsevärt. Den positiva utveckling som kunde skönjas när kommissionen offentliggjorde sitt yttrande har fortsatt. Betydande framsteg har gjorts när det gäller makroekonomisk stabilisering. Arbetet med att genomföra strukturreformer har fortsatt, även om det förefaller ha gått långsammare under större delen av 1998. Kärnan i Bulgariens framgångsrika. stabilisering har varit en fast växelkurs som understöds av en sedelfond. Detta system infördes som en del av ett ettårigt standby-avtal som träffades med IMF våren 1997. Detta standby-avtal genomfördes med framgång. Det har åtföljts av ett treårigt avtal enligt IMF:s utvidgade finansieringsfacilitet i vilket den bulgariska regeringen har förbundit sig att följa ett ekonomiskt program som lägger grunden till ytterligare strukturreformer. 13 Makroekonomisk utveckling BNP förväntas nu öka med ungefär 4-5 % år 1998. Denna återgång till ekonomisk tillväxt kommer efter två år av djup lågkonjunktur, under vilken BNP sjönk med sammanlagt 17 %. Under andra halvan av 1996 och de första månaderna av 1997 hade Bulgarien en mycket hög inflation: endast i februari 1997 ökade priserna med 240 %. När yttrandet offentliggjordes hade inflationen redan avtagit. Denna trend har därefter befästs. Inflationen är nu relativt låg, mindre än 1 % per månad. Under tolvmånadersperioden fram till augusti 1998 steg priserna med 6,1%. De offentliga finanserna förväntas vara i balans i år, vilket skall jämföras med det mål om ett underskott på 2 % av bruttonationalprodukten (BNP) som angavs i budgeten. År 1997 registrerades ett underskott på 2,6 %. Detta var ett betydligt bättre utfall än vad som hade planerats: i den budget som först hade avtalats med IMF förutsågs ett underskott på 4 %. Ökade skatteintäkter - varav några var av engångskaraktär - bidrog till att utfallet blev bättre än väntat. Lägre ränteutgifter till följd av lägre ränta på den inhemska skulden är en stor del av förklaringen till den förbättrade situationen för de offentliga finanserna: räntan på denna skuld är lägre än 10 % per år, vilket skall jämföras med flera hundra procent per år mot slutet av 1996 och i början av 1997. Ränteutgifterna för den inhemska skulden kommer att uppgå till mindre än 2 % av BNP år 1998, vilket skall jämföras med 18 % år 1996, då underskottet i de offentliga finanserna översteg 13 % av BNP. Låga räntor är resultatet av flera faktorer. Ett betydande inflöde av utländsk valuta till banksystemet har ägt mm. Detta beror på att utländska direkt- och portfölj investeringar skett samt på att bulgariska medborgare har växlat tillbaka sina spannedel från utländsk valuta till leva. I kombination med ett ökat förtroende för valutan har den förbättrade situationen för de offentliga finanserna, som bland annat åstadkommits genom betydande privatiseringsintäkter, möjliggjort en lägre räntenivå. Att regeringen kan låna pengar till så låg ränta är också ett tecken på att bankerna antingen inte vill eller inte kan låna ut till produktiva investeringar för att de måste förstärka sina balansräkningar. Detta kommer sannolikt att begränsa den ekonomiska tillväxten. En viktig del av förklaringen till att inflationen och räntorna sjönk var att en sedelfond upprättades i juli 1997. Redan innan den formellt hade upprättats hade utsikterna om en regering med förmågan att genomföra en kraftfull ekonomisk politik haft en positiv effekt: den månatliga inflationen hade till april 1997 sjunkit till låga ensiffriga tal. Enligt sedelfondssystemets regler är centralbanken skyldig att köpa och sälja utländsk valuta till en fast växelkurs på 1000 leva per tysk mark och storleken på den inhemska penningmängden beror på storleken på centralbankens valutareserv. Centralbanken far inte ge krediter direkt till regeringen, som därför är tvungen att begränsa sina utgifter till vad den kan finansiera genom beskattning och upplåning på marknaden, och centralbanken får endast ge krediter till affärsbanker om det föreligger en systemrisk. Sedelfondens bestämmelser främjar också ekonomisk disciplin, eftersom banker och företag måste betala tillbaka lån utan någon möjlighet att staten tar över betalningsansvaret. M Bulgarian: vlktlga akonomiaka Irandar 1994 1995 1996 1997 1998 senasta Real BNP-tlllv3x( Inflationstakt arligt egnomsnltt december till december ArbetsKSshet vid arets slut ILO:s definiU«ggistrerad % % % % % Den offentliga sekloms linansiella sparande % av BNP Bytesbalanssaldo Utlandsskuld kvot skuld/export utlandsskuld brutto ' Utlandska direktinvesteringar neltoinflOde enligt EBRD:s betalningsbalansstatistik % av BNP mörecu % mdrecu % av BNP milj. Ecu Kalla: kommissionen, nationella källor. EBRD IBrvttotkuMHm t hétdvto» i pracant *v vtpomn «v MW ocft 1,8 96 122 20,5 12. 9 -5,8 •0. 3 0. 0 9,6 1. 1 88 2,1 62 33 14,7 11. 1 -6,4 -0,2 0. 0 151 7. 8 0. 6 63 -10,9 -6,9 11,9 Jan-junl 123 311 13,7 12,5 -13. 4 0,8 0. 0 158 7. 6 1,0 79 1085 578 15. 0 13. 7 -2. 6 4,1 0. 4 151 8. 6 4,8 439 30. 4 5,5 jan-sept sept-sept 10,7 sept 0,0 7,9 jan-junl sept 110 jan-juni En framgångsrik makroekonomisk stabilisering i kombination med myndighetemas avsikt att påskynda privatiseringsprocessen har resulterat i en betydande ökning av de utländska direktinvesteringarna. Inflödet av denna typ av investeringar uppgick 1997 till 439 miljoner ecu, vilket motsvarar 4,8 % av BNP. Detta är mer än de utländska direktinvesteringar som sammanlagt mottogs under perioden 1991-1996. Under 1998 har inflödet avtagit något. Ytterligare utländsk valuta flöt in i landet till följd av utlåning från internationella institutioner och ett betydande överskott i handelsbalansen 1997. Detta överskott beror på att importen sjunkit till följd av den djupa lågkonjunkturen snarare än att exporten ökat. Nettoeffekten av betalningsbalansens utveckling har blivit en kraftig ökning av centralbankens valutareserv. Denna ökade från mindre än 450 miljoner ecu i januari 1997 till över 2,5 miljarder i slutet av augusti 1998. Detta motsvarar ungefär 5 månaders import av varor och tjänster. Krisen i Ryssland kommer antagligen att påverka Bulgarien huvudsakligen genom dess effekter på handeln och de globala finansmarknaderna. Bulgarien har begränsade handelsförbindelser med Ryssland (exporten till Ryssland stod för 8 % av den totala exporten 1997), men handeln med övriga OSS-länder är fortfarande betydande (18% av den totala exporten). Följaktligen skulle en långvarig kris i Ryssland som far effekter på grannländerna kunna ha en betydande effekt på handelsbalansen. De direkta finansiella effekterna förväntas dock bli begränsade. De bulgariska bankerna har liten exponering mot Ryssland och aktiemarknaden är fortfarande underutvecklad. Den ryska krisen skulle emellertid kunna orsaka finansieringssvårigheter, eftersom det kan bli svårare för Bulgarien att få tillgång till de internationella finansmarknaderna och eftersom de internationella investerarnas ökade aversion mot de så kallade tillväxtmarknaderna kan leda till att kapitalinflödet minskar. l\ Strukturreformer Ökningen av de utländska direktinvesteringarna är det mest uppenbara tecknet på den framgång regeringen hade i början med att påskynda privatiseringstakten. Utöver ett antal stora försäljningar, som gett upphov till en stor andel av de utländska direktinvesteringarna, privatiseras en strid ström av mindre företag, som vanligtvis köps av bulgariska investerare. Många av de mindre företagen har sålts till företagsledningen eller de anställda. Betydande framsteg har gjorts när det gäller privatiseringen av företag. Den andel av företagens anläggningstillgångar som fram till slutet av 1997 avyttrats uppgick till sammanlagt 20%, vilket skall jämföras med 5,1 % ett år tidigare. Regeringen planerar att ha privatiserai hälften av de statsägda tillgångarna till det första kvartalet 1999. I ett försök att påskynda och öka insynen i privatiseringsprocessen har myndigheterna lagt ut privatiseringen av flera stora företag på entreprenad. Internationella konsultföretag ges i uppdrag att utarbeta försäljningsanbud och att förhandla med eventuella anbudsgivare, även om det slutliga beslutet fattas av regeringen. Detta förfarande kan inte pågå hur länge som helst - om det inte går att hitta några köpare till ett företag inom den angivna tidsfristen har myndigheterna förbundit sig att likvidera företaget. Detta åtagande har ännu inte satts på prov. Om förfarandet fungerar bör privatiseringsprocessen få en ny skjuts i början av 1999. Myndigheterna är också angelägna om att sälja företag genom att ge ut privatiseringskuponger till befolkningen. Av de erfarenheter som gjorts i andra länder framgår att denna typ av privatisering kan ge upphov till en otydlig ägarstruktur som inte kan utöva någon effektiv kontroll över företagen. Den andel av företagens kapital som sålts med hjälp av kuponger är emellertid tämligen begränsad i Bulgarien. Aktiehandeln kom igång i slutet av 1997. Hittills är endast ett företag noterat på den officiella marknaden, men en aktiv OTC-marknad har uppstått. Myndigheterna har tillkännagivit att de avser privatisera företag genom att bjuda ut deras aktier på aktiemarknaden. Hittills har det inte hänt mycket på detta område. l(o Bulgarien: viktiga indikatorer pa den ekonomiska strukturen (alia uppgifter gSller fdr 1997 om inte annat anges) Befolkning BNP per capita i % av genomsnittet for EU-15 Jordbrukets andel av: bruttoforadlingsvardet sysselsattningen Kvoten investeringar/BNP Bruttoutlandsskuld/BNP Export av varor och tjanster/BNP Ackumulerade utiandska direktinvesteringarl miljoner ecu (KKS) % %(1996) % (1996) % % % (1996) m r /r 6CU ecu per capita 8,3 4400 23 15,4 24,4 11 96 61 0 8 101 Ka7/a; kommissionen, nationella kSllor, EBRD 1 Ackumelerade uttendska direktinvesteringar, omrSknade enligl vaxelkursen vid ulgangen av 1997 'iec~-7w42i~u^D UoU iGCU-1. 1U44I Strukturreformerna har också gått framåt i finanssektorn. Samtidigt som sedelfonden upprättades genomfördes stora reformer av banklagstiftningen. Den statsägda sparbanken, som fortfarande innehar den största delen av hushållssparandet, håller på att omvandlas till en insättargaranti har införts. Banksektorns ekonomiska affärsbank. En självfinansierande situation har förbättrats avsevärt. Femton av de svagaste bankerna har upphört med verksamheten. Samtliga banker uppfyller reservkravet på 8 % och detta krav håller gradvis på att höjas så att det i slutet av 1999 skall uppgå till 12 %. Viktigast av allt är att privatiseringsprocessen har inletts. En bank såldes 1997 och privatiseringen av en annan bank slutfördes med framgång under 1998. Arbetet med att sälja de återstående statsägda affärsbankerna har inletts. Påtryckningar och uppmuntran från internationella institutioner har varit viktiga för att privatiseringsprocessen inte skulle tappa fart: de nationella myndigheterna har emellanåt gjort uttalanden som skickat dubbla budskap om regeringens avsikt att verkligen genomföra en snabb privatisering av bankerna. Mer energi har lagts på arbetet med att återlämna jordbruksmark till dess rättmätiga ägare. I juli 1998 hade 72 % av den jordbruksmark som skall återlämnas återlämnats till sina tidigare ägare. Den enskilt kanske viktigaste åtgärden till förmån för jordbrukssektorn var det beslut att avreglera de flesta livsmedelspriser som regeringen fattade kort efter det att den tillträtt. Detta fick en snabb och mycket påtaglig effekt: jämfört med 1996/97, då landet var tvunget att tillgripa nödimport av vete till följd av brödbrist, uppstod det faktiskt ett spannmålsöverskott 1997/98. Bland andra avregleringar i jordbrukssektorn märks avskaffandet av prisgarantierna för vissa jordbmksprodukter. \> 2. 3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna Övergången till en fungerande marknadsekonomi För att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga krävs att såväl priser som handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt system som inbegriper äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder makroekonomisk stabilitet och samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl utvecklad finansiell sektor och avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och -utträde förbättrar ekonomins effektivitet. Efter det att de omfattande prisregleringarna avskaffades under 1997 bestäms priserna på de flesta varor och tjänster fritt av marknadskrafterna: andelen reglerade priser i KPI minskade från 52,1 % i december 1996 till 15,8 % i början av 1998. Ytterligare avreglering är reglerings- och fortfarande nödvändig. Särskilt energipriserna korssubventioneringssystem. Avskaffandet till omstruktureringen av denna bransch. Myndigheterna använder också olika indirekta metoder för att påverka priserna. Priserna på ett antal basvaror "övervakas": detaljisterna är skyldiga att komma överens om sina priser med leverantörerna och att offentliggöra det överenskomna priset. Detta system verkar inte tillämpas i någon större utsträckning, men skulle kunna användas som en form av reglering av vinstmarginalenia. av dessa snedvridningar är kopplat snedvrids av ett Ytterligare framsteg har gjorts när det gäller liberaliseringen av utrikeshandeln, särskilt beträffande jordbruksprodukter. Den importavgift som infördes 1996 till följd av problem med betalningsbalansen kommer dessutom att avskaffas tidigare än planerat, den 1 januari 1999. Utrikeshandelssystemet inbegriper emellertid fortfarande ett betydande antal produkter som är belagda med tullavgifter. Det finns även en tendens att tillfälligt justera tullsatserna när det anses vara brist eller överskott i landet på vissa varor, vilket bidrar till att göra handelssystemet mer komplicerat och mindre överskådligt. Förbättringar i det rättsliga systemet har gjorts, vilket bör göra det möjligt att mer effektivt framföra äganderättsanspråk. Konkurs- och likvidationsförfarandena går dock fortfarande långsamt, särskilt beträffande de banker som tvingades upphöra med sin verksamhet 1996. Mer uppmärksamhet ägnas också åt att se till att lagar följs. Arbetet med att reformera den offentliga förvaltningen har precis inletts och måste drivas längre än vad de nuvarande planerna verkar antyda (se också kapitel D). Skatteuppbörden och den ekonomiska kontrollen över de statligt ägda företagen har förbättrats inför det att de skall privatiseras. Snabbare privatisering och återlämnande av mark bidrar också till att fastställa tydligare ägandeförhållanden genom att osäkerheten om vem som äger vad försvinner. Trots de framsteg som gjorts kvarstår vissa problem och viss osäkerhet. Generellt sett är det för tidigt att avgöra huruvida de nya lagarna och förfarandena kommer att fungera väl i praktiken. Förutom att det rättsliga systemets och den offentliga förvaltningens förmåga att säkerställa att dessa lagar och förfaranden genomförs på ett effektivt sätt inte har testats fullt ut, saknas även insyn i hur de tillämpas. (? Den bulgariska finanssektoms förmåga att under det nya sedelfondssystemet fullgöra sin uppgift som finansiell intermediär mellan sparare och investerare är fortfarande i stor utsträckning oprövad. Den djupa lågkonjunktur som Bulgarien drabbades av 1996 och 1997 ledde till att den normala bankverksamheten nästan helt avstannade. Bankerna har hittills beviljat mycket få nya lån, så det är omöjligt att bedöma humvida de har förmåga att agera som ansvarsfulla finansiella intermédiares I takt med att konjunkturen förbättras och den ekonomiska aktiviteten ökar kommer bankemas förmåga att på ett ansvarsfullt sätt tillhandahålla investeringskapital att ägnas allt större uppmärksamhet. Ett framgångsrikt slutförande av privatiseringen av banksektorn bör bidra till att öka bankemas utlåningskompetens. Trovärdigheten i myndighetemas reformpolitik och politik för makroekonomisk stabilisering har skapat ett stabilare och mer förutsägbart klimat. Regeringen har emellertid ibland förefallit osäker på om omfattande reformer är nödvändiga på vissa områden. Exempel på detta är bland annat banksektorn, där ständiga påtryckningar från internationella institutioner har varit nödvändiga fortsätta, och stålbranschen, där myndigheterna skickat otydliga signaler om humvida de tänker stå fast vid att likvidera den största tillverkaren, om den inte kan privatiseras till 1999. för att privatiseringsprocessen skall i arbetet att skapa en Generellt sett har Bulgarien gjort fungerande framsteg marknadsekonomi. Betydande framsteg har gjorts när det gäller att stabilisera den makroekonomiska situationen. För att den makroekonomiska stabiliteten skall konsolideras och ytterligare förbättras krävs det fortsatt stöd för sedelfondssystemet och uthållighet i arbetet med att genomföra strukturreformer. Medan priserna nästan helt har avreglerats är det däremot nödvändigt med ytterligare liberaliseringar av handelssystemet. Dessutom måste reformarbetet fortsätta för att en rättslig ram som uppfyller kraven i en marknadsekonomi skall kumia upprättas och tillämpas. Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter Bulgariens förmåga att uppfylla detta kriterium beror på om det finns en fungerande marknadsekonomi och en stabil makroekonomisk ram som gör det möjligt för de ekonomiska aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även en tillräcklig mängd humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De statligt ägda företagen behöver omstruktureras och alla företag behöver investera för att förbättra sin effektivitet. Ju större tillgång företagen har till extern finansiering och ju bättre de är på att omstrukturera och förnya sin verksamhet, desto större kommer deras anpassningsförmåga att vara. Ett land kommer generellt sett att ha bättre förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför, ju mer ekonomiskt integrerat det är med unionen innan landet blir medlem. Den ekonomiska integrationen kan mätas både med hjälp av den volym och den typ av produkter som handeln med EU:s medlemsstater omfattar. Den ökade takten i Bulgariens övergång till marknadsekonomi förbättrar landets möjligheter att utveckla förmågan att hantera konkurrensen i unionen. De betydande förbättringar av den makroekonomiska stabiliteten som beskrivits ovan börjar bära frukt i form av ökade investeringar, både av bulgariska företagare och från utlandet. Denna ökning sker dock från en mycket låg nivå. En ytterligare förstärkning av den rättsliga IS ramen kommer att vara nödvändig för att landet varaktigt skall ha en hög nivå på investeringarna. företag som kan konkurrera på den De lokala företagens investeringar kommer att bidra till att skapa ett nät av små och medelstora inre marknaden. De utländska direktinvesteringama har också börjat spela en betydande roll i den bulgariska ekonomin. Inflödet av utländska direktinvesteringar låg 1997 på en nivå uttryckt som andel av BNP som var jämförbar med de ekonomiskt mest avancerade reformländerna i Central- och Östeuropa. Inflödet per capita och det sammanlagda beloppet ligger dock fortfarande på en låg nivå. I år förväntas ett mindre inflöde av utländska direktinvesteringar jämfört med 1997. Den ökade privatiseringstakten bör också gynna investeringarna. Flera företag har emellertid köpts av företagets ledning eller dess anställda. Även om detta bidrar till att stärka stödet för marknadsreformerna kan det få till följd att takten i förbättringarna av konkurrenskraften minskar, eftersom det riskerar att inte leda till en snabb omstrukturering. Dessutom kan det ifrågasättas huruvida företag som ägs av de anställda har förmågan att genomföra omstruktureringar om detta innebär att personal måste sägas upp. De nya ägarna har antagligen inte egna medel av någon betydande storlek som de kan använda till investeringar i modem utrustning. De kan ha särskilt svårt att få fram kapital, eftersom bankerna inte har någon större erfarenhet av att låna till sådana företag och eftersom bankerna för närvarande för en mycket försiktig utlåningspolitik. Även om den finansiella sektoms hälsa har förbättrats genom en kombination av åtgärder såsom ökning av kapitalbasen, nedläggning av svaga banker och förstärkning av tillsynen fyller inte bankerna sin funktion som finansiella intermediärer fullt ut. Ytterligare reformer behövs fortfarande för att förbättra banksystemets effektivitet. Graden av handelsintegration med unionen Ökar kontinuerligt. EU stod för ungefär 45 % av exporten och 38% av importen 1997. Bulgariens konkurrenssituation är dock fortfarande svag: exporten är koncentrerad till ett mindre antal produktkategorier, såsom basmetaller, kläder, kemikalier och gödsel. Fortsatta betydande investeringar, inklusive utländska direktinvesteringar, kommer att behövas under flera år om Bulgarien skall stärka sin konkurrenssituation och vidga sin exportbas. Eftersom myndigheterna har varit tvungna att prioritera att återupprätta förtroendet och åstadkomma sundare offentliga finanser, har de inte kunnat anslå resurser till offentliga investeringar. Detta har lett till att det inte har skett några större investeringar i infrastruktur: det finns inga offentliga medel av betydande storlek för detta syfte och det har inte gått att skapa en ram för privat drift av viktigare infrastruktur. Det krävs stora reformer i energisektorn och av prispolitiken på energiområdet. Bulgarien använder energi på ett mycket tur påverkar dess konkurrenssituation. sätt, vilket ineffektivt i sin De reformer som för närvarande håller på att genomföras bidrar till att förbättra Bulgariens internationella konkurrenskraft. Reformarbetet befinner sig dock fortfarande på ett inledande stadium. Betydande omstruktureringar av företag återstår fortfarande att genomföra och ytterligare reformer krävs för att skapa en konkurrenskraftig finansiell sektor. Till följd av den tidigare avsaknaden av en marknadsinriktad politik och trots Bulgariens nuvarande framsteg Ib skulle landet fortfarande ha stora problem att på medellång sikt hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 2. 4 Allmän bedömning Även om Bulgarien på senare tid gjort framsteg med att skapa en marknadsekonomi, skulle landet fortfarande ha stora problem att på medellång sikt hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen. Myndigheterna har på ett kraftfullt sätt börjat ta itu med de frågor som identifierades i yttrandet. De har gjort betydande framsteg med att stabilisera ekonomin och har lyckats åter få igång privatiseringsprocessen och strukturreformerna. Mycket återstår att göra och det faktum att reformprocessen startade så pass sent betyder att den ännu inte kan anses väl etablerad. Det är därför av största vikt att regeringen bygger vidare på det den hittills åstadkommit och vidtar åtgärder för att åter få fart på reformprocessen. De viktigaste uppgifterna är att fullfölja handels- och prisliberaliseringarna samt att påskynda privatiseringen av den finansiella sektorn och företagssektorn. De bulgariska företagen måste uppnå varaktiga produktivitetsförbättringar för att förbättra konkurrenskraften. Finanspolitiken måste även fortsättningsvis bidra till ett stabilt ekonomiskt klimat. Ökat utländskt deltagande i banksektorn kommer att bidra till att förbättra effektiviteten i den finansiella förmedlingen. Parallellt med dessa reformer måste den offentliga förvaltningen anpassa sig till en marknadsekonomisk situation. 3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför Syftet med detta avsnitt av rapporten är att uppdatera kommissionens yttrande från 1997 såvitt gäller Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför - dvs. att tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen kallad gemenskapens regelverk, med vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina mål. I sitt yttrande från 1997 över Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska Unionen drog kommissionen följande slutsats: "Trots de framgångar som noterats har Bulgarien varken införlivat eller genomfört de väsentliga delarna av gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre marknaden. Man kan därför tvivla på att landet är i stånd att på medellång sikt uppfylla de plikter som en anslutning medför. Dessutom krävs avsevärda insatser, framför allt i fråga om investeringar, inom områdena miljö, transport, energi, rättsliga och inrikes frågor samt jordbruk". Nedanstående redovisning inom de olika områdena är upplagd på samma sätt som i yttrandet från 1997, men de allmänna beskrivningarna av de olika sektorerna har genomgående utelämnats. Rapporten koncentreras i stället på de framsteg som gjorts sedan juli 1997. Under dl varje rubrik redogörs för beslut om lagstiftning och för framsteg när det gäller att genomföra lagstiftningen och att kontrollera dess efterlevnad. 3. 1. En gränslös inre marknad Som framhålls i yttrandet definieras i artikel 7a i fördraget unionens inre marknad som ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har som grund en öppen marknadsekonomi där konkurrens och ekonomisk och social sammanhållning måste spela centrala roller. För ett faktiskt genomförande och genomdrivande av de fyra friheterna krävs inte bara att viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella föreskrifter iakttas, utan också en faktiskt tillämpning av gemensamma bestämmelser, såsom de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller för vissa gemensamma bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den allmänna ram inom vilken ekonomierna verkar, t. ex. bestämmelserna om offentlig upphandling, immaterialrätt och dataskydd. Den allmänna ramen Bulgarien har gjort begränsade framsteg när det gäller att faktiskt genomföra lagstiftningen om offentlig upphandling. Landet har emellertid förbundit sig att bli avtalsslutande part i WTO-avtalet om offentlig upphandling. På området "immaterialrätt", har Bulgarien prioriterat kampen mot pirattillverkning. Strafflagen har ändrats, gränskontrollerna förstärkts och ett råd för upphovsrättsliga frågor har inrättats. Dessa åtgärder har lett till att den tidigare negativa trenden i fråga om kränkningar av intellektuell äganderätt har vänts. I januari 1998 antog det bulgariska parlamentet en lag om ändring av lagen om upphovsrätt, varigenom straff- och bötesnivåema höjdes för överträdelser i fomi av pirattillverkning, bestämmelser infördes om SID-identifieringsnummer för CD och strängare villkor infördes för utfärdande av CD-licenser (system för tillståndsgivning till fabriker, nedläggning av produktionsanläggningar). Det kommer att vara nödvändigt att noggrant övervaka genomförandet och efterlevnaden lagstiftningen på det immaterialrättsliga området. av Vad den industriella äganderätten beträffar var den viktigaste förändringen att Bulgarien i slutet av 1997 ansökte om att få ansluta sig till Munchen-konventionen. Antagandet av lagen om utländska investeringar den 10 oktober 1997 innebar för bolagsrältens del en närmare anpassning av Bulgariens lagstiftning till det andra, elfte och tolfte direktivet. ÖA Vad gäller redovisning har större förenlighet med EG-lagstiftningen uppnåtts. 1998 antogs en lag som är en ändring av och ett komplement till redovisningslagen och vars syfte är att den nationella lagstiftningen på redovisningsområdet i högre grad skall anpassas till kraven i det fjärde, sjunde och åttonde direktivet om redovisning. De första stegen har tagits för införande av dataskydd. En detaljerad plan för åtgärder på lagstiftningsområdet har antagits. Bulgarien har också nyligen undertecknat, men ännu inte ratificerat, Europarådets konvention nr 108 om skydd av personuppgifter. De fyra friheterna Fri rörlighet för varor När det gäller strukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse har det, bortsett från vissa institutionella arrangemang och förberedande lagstiftningsarbete, endast skett vissa mindre framsteg, såsom att EN-standarder införts som bulgariska nationella standarder. Kommittén för standardisering och metrologi behöver förändras, så att den blir en öppen struktur för utveckling av standarder och kan delta på fullständigt lika villkor. Funktionellt oberoende liksom generell öppenhet har ännu inte uppnåtts. Ett nationellt organ för ackreditering har nyligen inrättats. Begreppet skadeståndsansvar för skador som förorsakas av defekta produkter har ännu inte införts i den bulgariska civilrätten. Den rättsliga grunden för antagande av direktiven enligt nya metoden har ännu inte införts. Visst förberedelsearbete har genomförts i fråga om anpassning till direktiv enligt nya metoden som leksaker, enkla tryckkärl, byggnadsmaterial samt läkemedelsprodukter. En lag om metrologi antogs i april 1998. Lagen omfattar mätinstrument som är underkastade obligatorisk metrologisk kontroll. Fri rörlighet för kapital Bulgarien har inte helt liberaliserat kapitalöverföringar till utlandet, eftersom det krävs tillstånd för detta. För de investeringar som görs i landet förekommer emellertid ingen diskriminering mellan utländskt och inhemskt kapital. Som redan nämnts ovan ökade de utländska direktinvesteringarna under 1997. 1 oktober 1997 antogs en ny lag om utländska investeringar som bekräftar att utländska investeringar ges en nationell behandling och genom vilken registreringen av utländska investeringar förenklas. Utländska investerare har full frihet att ta hem sina vinster. Genom lagen ges möjlighet till viss tull- och skattebefrielse eller vissa förmåner, särskilt vad gäller prioriterade investeringsprojekt. Det finns dock vissa problem beträffande tillämpningen av lagen och tilldelningen av medgivanden till utländska investerare. A3 Med den nya lagen löser sig till stor del det författningsrelaterade problemet att utländska företag inte kan köpa mark, eftersom samriskföretag eller företag som till hundra procent är utlandsägda, men registrerade enligt bulgarisk lagstiftning, har rätt att köpa mark. Fri rörlighet för tjänster Efter den ekonomiska krisen och bankkrisen 1996/1997 vidtogs en rad åtgärder för att omstrukturera den finansiella sektorn och stärka regleringen av marknaden för tjänster inom bank- och finanssektom. Privatiseringsprocessen har inletts inom banksektorn, men dess dynamik bör upprätthållas. Av de fyra privatiseringsåtgärder som skall slutföras i år har en nu avslutats. De ökade kapitalkrav som bankerna ålagts kan komma att medföra att sektorn konsolideras, framför allt vad de små privatbankerna beträffar. Det nuvarande betalningssystemet i Bulgarien kan inte anses vara tillräckligt utvecklat, och ytterligare reformer, särskilt genomförandet av ett system för bruttoreglering i realtid, kommer att bli nödvändiga för att tillnärma det nuvarande systemet till systemen i Europeiska unionen. Regleringen av banksektorn har förstärkts genom antagandet av en ny banklag. Denna lag har kompletterats med en rad ändringar till alla de större förordningar rörande banktillsyn (egna medel, kapitaltäckningsgrad, osäkra lån, e t c. ) som infördes i juli 1997. En lag om garanti för insättningar antogs i april 1998. Den 9 juli 1998 antog parlamentet en ny lag för att bekämpa penningtvätt: Den ersatte lagen från år 1996, som var otillräcklig och aldrig tillämpades. Tillnärmningen av lagstiftningen har gått snabbt, särskilt vad beträffar banktillsynen. Viss tid behövs dock för att kunna bedöma hur den rättsliga ramen kommer att tillämpas i praktiken. Det har även skett förändringar på värdepappersmarknaden, även om denna marknad fortfarande är ganska begränsad. Den bulgariska fondbörsen har inlett sin verksamhet, men börshandeln är fortfarande begränsad. Kapitalkrav och verksamhet för värdepappersföretag var föremål för två nya förordningar som antogs i slutet av 1997. Antalet investeringsmellanhänder ökade på grund av att de tidigare privatiseringsfonderna omvandlades till investeringsfonder. Kommissionen för värdepapper och börshandel utfärdade också som och tillstånd investeringsmellanhänder. investeringsfonder fungera banker flera för att Framsteg har gjorts när det gäller att få försäkringslagstiftningen att överensstämma med gemenskapens regelverk, men försäkringsmarknaden är fortfarande underutvecklad. Ett särskilt nationellt försäkringsråd har inrättats under finansministeriet med uppgift att bevilja och återkalla tillstånd, liksom en försäkringsinspektion. Det finns en risk för att de tidigare statliga försäkringsbolagen får monopol på marknaden, eftersom tillståndskraven är mycket höga. <JI Fri rörlighet för personer a) Fri rörlighet för personer, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer Den rättsliga grunden för fri rörlighet för utländska medborgare och deras rätt att utöva förvärvsverksamhet förbättrades något. Vissa framsteg har gjorts sedan 1997 i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer, eftersom en reformering av lagstiftningen har ägt mm, särskilt inom vårdyrkena. Sedan oktober 1997 är en särskild allmänmcdicinsk utbildning införd. b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna Bulgarien har gjort vissa framsteg på detta område, särskilt vad beträffar invandring, gränskontroller och avtal om återtagande av medborgare samt dokumentsäkerhet. Framsteg i fråga om utfärdande av visum behandlas under avsnittet "Rättsliga och inrikes frågor". Konkurrens En ny lag om skydd av konkurrens trädde i kraft den 12 maj 1998 och ersatte därvid den tidigare lagen från 1991. Den nya lagen innehåller de grundläggande begreppen i gemenskapsreglerna om konkurrensbegränsande samverkan samt detaljerade förfaranderegler för genomförandet. Kommissionen för skydd av konkurrens (KSK) har fått ökade befogenheter när det gäller att kontrollera lagens efterlevnad, särskilt genom befogenheten att införa påföljder i fall av överträdelse av lagen. Kommissionen för skydd av konkurrens (KSK) har utarbetat en metod för att definiera begreppet "relevant marknad" vilken grundar sig på gemenskapens rättsakter. Det råder emellertid viss osäkerhet beträffande den nya lagen som en följd av författningsdomstolens avgörande av den 29 september 1998 om förenligheten med konstitutionen av vissa bestämmelser i lagen. Antagandet av den nya lagen om skydd av konkurrens - en av prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning - är ett viktigt steg mot upprättandet av en effektiv ordning för att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids i Bulgarien. En ytterligare anpassning till gemenskapens sekundärrätt (t. ex. beträffande gruppundantag) bör nu följa. Det är också viktigt att Bulgarien vidtar de åtgärder som krävs för en trovärdig kontroll av lagens efterlevnad. Särskilt bör medel i erforderlig utsträckning ställas till förfogande för utbildning / & av experter lagbestämmelserna. i konkurrensfrågor och för information till allmänheten om de nya Åtgärder har vidtagits för att stärka kommissionen för skydd av konkurrens. En ny organisatorisk uppbyggnad och nya förfaranden har utarbetats och rekryteringen av kvalificerad personal pågår. Den 7 oktober 1997 antog associeringsrådet regler för genomförandet av de bestämmelser om konkurrens r Europaavtalet som är tillämpliga på företag. I december 1997 inrättades inom finansministeriet en särskild enhet som skall svara för uppföljning och kontroll av statliga stöd i Bulgarien. Den nya konkurrenslagen innehåller ett avsnitt varigenom kommissionen för skydd av konkurrens ges befogenhet att uttala sig om tillåtligheten av anmälda statliga stöd. Bestämmelserna om övervakning av statligt stöd bör emellertid kompletteras och förtydligas, både vad gäller de särskilda förutsättningarna för att ett statligt stöd skall betraktas som tillåtet och förfarandena. Särskild utbildning inom området statligt stöd kommer att krävas. Arbetet med att upprätta en aktuell förteckning över statliga stöd har inletts. Den första årsrapporten över statliga stöd överlämnades till kommissionen i juli 1998. Framtida rapporter måste väsentligen förbättras så att de blir jämförbara med översikterna över statliga stöd inom Europeiska unionen. Slutsats Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att uppfylla prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning, framförallt vad gäller immaterialrätt, industriell äganderätt och finansiella tjänster. De viktigaste slutsatserna i 1997 års bedömning vad gäller Bulgariens förmåga att överta den inre marknadens regelverk gäller dock fortfarande. Att döma av omfattningen av de framsteg som gjorts hittills behövs fortfarande stora insatser både vad gäller tillnärmning av lagstiftningen och inrättandet av strukturer för att genomföra den, särskilt på områdena offentlig upphandling, industriell äganderätt, dataskydd, standardisering och certifiering samt den nya metoden vilka alla fortfarande befinner sig på begynnelsestadiet. Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att anta den rättsliga grunden för tillämpning av reglerna om konkurrensbegränsande samverkan. Kommissionen för skydd av konkurrens behöver förstärkas för att effektiv kontroll av den nya konkurrenslagens efterlevnad skall säkerställas. Ytterligare insatser behövs för att färdigställa den rättsliga ramen för övervakning av statligt stöd och för att utarbeta en heltäckande och aktuell förteckning över statliga stöd. Samtidigt måste det utbildas experter på statligt stöd för att genomföra konkurrenslagstiftningen. l<r 3. 2. Ny teknik och framtidsfrågor Informatiçns samhället Bulgarien ingår i den gemensamma högnivågruppen för informationssamhället och främjar utvecklingen av informationssamhället. I februari 1998 inrättades ett samordningsråd för problem sammanhängande med informationssamhället. Den privata IT-sektorn börjar bli allt säkrare och visar allt större tendenser till självreglering. Bulgarien behöver dock anta moderna strategier på informationsteknikområdet (tulltariffer, skattepolitik m. m. ). Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Den högskolelag som antogs 1995 låg till grund för de fortsatta reformerna av universtitetsutbildningen under 1997 och 1998 vars syfte var att anpassa systemet till hur det fungerar i EU:s medlemsländer. Refomien omfattar bland annat sammanslagning av de autonoma universiteten, koppling mellan budgetsubventionerna och universitetens resultat och införande av ett modernt förvaltningssystem. Till framstegen på senare tid hör att man har inrättat ett nationellt utvärderings- och ackrediteringsorgan och att man gjort ändringar i den nationella utbildningslagstiftningen. Ministeriet för utbildning och vetenskap gjorde 1998 ett utkast till en nationell strategi för utbildning i informations- och kommunikationsteknik och utarbetade en nationell plan för yrkesutbildning oçh godkände ramarna för ett nationellt vuxenutbildningsprogram. Bulgarien kommer från och med 1999 att delta i de tre gemenskapsprogrammen Ungdom för Europa, Sokrates och Leonardo. Forskning och teknisk utveckling I juni 1998 anhöll Bulgarien officiellt om att få inleda förhandlingarna inför en fullständig anslutning till det femte ramprogrammet. Två sonderande samtalsomgångar har hållits i syfte att förbereda förhandlingarna. Forskning anges inte bland prioriteringarna i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Telekommunikation Bulgarien har gjort framsteg på telekommunikationsområdet. En ny telekommunikationslag har antagits genom vilken all verksamhet inom den bulgariska telekommunikationssektorn libéraliseras, med undantag av den verksamhet som gäller tillhandahållandet av allmänna M telefonitjänster och uthyrning av telefonlinjer. Dessa verksamheter är i överensstämmelse med WTO-avtalet underkastade statsmonopol enligt konstitutionen fram till den 31 december år 2002. Leverantörerna privata/offentliga företag. Inga nya licenser för teletjänster utfärdades under förra året. av mobiltelefontjänster antingen privata eller gemensamma är De utländska investeringarna måste öka och en oberoende tillsynsmyndighet samt öppna förfaranden för licensgivning och medgivanden bör inrättas. Den audiovisuella sektorn Ansträngningar har gjorts för att utveckla en modem rättslig ram som uppfyller kraven i direktivet om television utan gränser och för att skapa en gynnsam omgivning i vilken en privat och en offentlig radio- och televisionssektor kan utvecklas, en sektor som omfattar alla sändningssätt och som garanterar de grundläggande friheterna enligt Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. Lagen om televisionssändningar (september 1996) var emellertid inte förenlig med gemenskapens regelverk. Den förklarades strida mot konstitutionen och trädde aldrig helt i kraft. En ny medielagstiftning har antagits av parlamentet, men även den är oförenlig med gemenskapens regelverk för den audiovisuella sektorn. Slutsats Framsteg har gjorts på telekommunikations- och utbildningsområdet. Stora insatser behövs dock fortfarande på det audiovisuella området. 3. 3. Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Bulgarien har gjort vissa framsteg i sina förberedelser för deltagande i den ekonomiska och monetära unionen. Genom införandet av sedelfondssystemet i juli 1997 har framsteg gjorts med att uppnå makroekonomisk stabilisering och centralbankens inflationsdrivande finansiering av budgetunderskottet har upphört. Växelkursen har knutits till den tyska marken till kursen 1 000 lev = 1 D-mark. Den 1 januari 1999 kommer kopplingen till den tyska marken att ersättas med en liknande koppling till euron. Sedan juli 1997 har Bulgariens centralbank fört en penningpolitik inom ramen för sedelfondssystemet, enligt vilket den skall vara institutionellt oberoende gentemot regeringen och övriga statliga organ. Centralbanken har höjt stabiliteten i banksystemet genom att införa effektiva reglerings- och tillsynsåtgärder. Dock krävs uthålliga och varaktiga ansträngningar för att påskynda och fördjupa reformerna av den finansiella sektorn. åS Beskattning Sedan offentliggörandet av yttrandet om landets medlemskap har Bulgarien fortsatt med tillnärmningen av sin lagstiftning om mervärdesskatt till gemenskapens bestämmelser. De senaste ändringarna, som trädde i kraft i augusti 1998, avser införandet av ett särskilt system för begagnade varor och av en mekanism för återbetalning av skattekredit liknande det system som tillämpas av medlemsstaterna, samt ett system för återbetalning av skatt till utländska turister. Ytterligare förbättringar krävs i fråga om fastställande av räckvidden för beskattning, ett informationssystem för förvaltning och uppbörd av mervärdesskatt och ett system för återbetalning av skatt till utländska skattesubjekt som inte är etablerade i landet. Det krävs även förbättringar av den administrativa kapaciteten samt fonner för administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd. I fråga om punktskatter har Bulgarien nu kommit halvvägs med reformen av lagstiftningen om punktskatter. Som det framhölls i kommissionens yttrande om Bulgarien finns det alltjämt betydande skillnader mellan landets punktskattesystem och gemenskapens bestämmelser. Det behövs ett system med skatteupplag och anpassning i fråga om skattesatser på grundval av värde och de varor som omfattas av punktskatter i gemenskapen. Statistik Det nationella statistikinstitutet (NSI) har identifierat de huvudområden inom vilka det krävs införlivande av lagstiftning och ändringar av den nationella lagstiftningen. De administrativa strukturerna för att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad, i synnerhet det högsta statistikrådet (SSC), är i stort sett på plats. Det är viktigt att det nationella statistikinstitutet spelar en stark, ledande roll i arbetet,med att genomföra gemenskapens lagstiftning inom statistiksystemet. Framsteg har gjorts i samarbete mellan det nationella statistikinstitutet och jordbruksministeriet. Framsteg har också gjorts i fråga om införandet av lagstiftning om flertalet av de klassifikationer som är standard inom EU, vilket av 1998. Förbättringar krävs avseende utrikeshandelsstatistik, skedde transportstatistik, regionalstatistik, nationalräkenskaper, företagsregistrets täckning och relaterade näringslivsundersökningar samt jordbruksstatistik. i början 3. 4. Politiken inom olika sektorer Industri Industripolitiken grundar sig på regeringens program Bulgarien 2001. Strukturreformen av industrin genomförs genom privatiseringsprocessen. Nationalförsamlingen har godkänt och antagit lagar om privatiseringar, utländska investeringar och konkurrens. Bland programmen på medellång sikt finns ett särskilt program för att påskynda privatisering av statliga företag, tillnärmning av lagstiftning och integrering med den europeiska inre marknaden. Andra mål Ie] avser omstrukturering av strategiska sektorer, att dra till sig utländska investeringar samt stöd till små och medelstora företag. industripolitik men tillämpar principen om en horisontell särskilda Bulgarien omstruktureringsprogram tillämpas på vissa industrisektorer såsom stål, kemisk tillverkning, läkemedel och försvar. Huvudmålen med omstmktureringsprogrammen är att garantera företagens livsduglighet i en marknadsekonomi samt alternativ sysselsättning för överflödig arbetskraft. De viktigaste principerna i Bulgariens industripolitik kan på det hela taget förefalla förenliga med EU:s strategi för industriell konkurrenskraft, men mycket arbete återstår för att omstrukturera den tunga industrin och utveckla ett system för bedömning av överensstämmelse som är förenligt med EU:s system. Privatiseringen av stora foretag har påskyndats inom många sektorer. En andra omgång av massprivatisering genomförs under 1998. Ett omfattande privatiseringsprogram, som grundar sig på försäljning av majoritetsandelar till strategiska investerare, antogs i oktober 1997. Enligt detta program skall upp till 38 % av tillgångarna privatiseras före slutet av 1998 och upp till 78 % före slutet av 1999. Stödet till olönsamma företag skall upphöra till år 2001 (109 olönsamma statliga företag likviderades mellan maj 1997 och augusti 1998). En ny lag om utländska investeringar, som berör hela den rättsliga ramen har antagits och en andra omgång massprivatiseringar inleddes i juli 1998. Privatiseringen och moderniseringen av industrisektorn kräver utländska strategiska investeringar. Regeringens verksamhet är inriktad på att förbättra investeringsklimatet och att garantera inflödet av utländska direktinvesteringar. I december 1997 begärde Bulgarien en förlängning av protokoll 2 i Europaavtalet enligt vilket statligt stöd till omstrukturering inom stålsektom är tillåtet. Bulgarien håller på att utarbeta ett omstruktureringsprogram för sektorn. Det finns dock stora frågetecken beträffande den långsiktiga lönsamheten i stålsektom och omstruktureringsplanens förenlighet med EU:s omstmktureringskriterier. Framsteg inom andra sektorer omfattar ett omstmkturerings- och privatiseringsprogram för försvarsindustrin och omstrukturering av energisektorn. Slutsats Regeringens program för strukturreformer har inneburit att ramen för en modernisering av industrin har förbättrats. Inom många sektorer kvarstår dock väsentliga problem i fråga om omstrukturering och anpassning till marknadsmässiga förhållanden. Det är särskilt viktigt att påskynda privatiseringsprocessen och skapa en hållbar och konkurrenskraftig industristruktur. Lagstiftningen om mervärdesskatt samt adekvata strukturer för skatteuppbörd och kontroll av lagstiftningens efterlevnad förblir en svår utmaning, och ytterligare anpassning av punktskattesystemet är nödvändigt. 3ö Jordbruk Situationen på jordbruksområdet Jordbrukssektorn har brukat stå för 11-13%) av BNP, men efter krisen 1996/1997 var jordbruket den enda sektor där bruttoförädlingsvärdet 1997 steg med cirka 30 %. Detta ledde till att jordbrukets andel av BNP år 1997 uppgick till cirka 26 %>. Återhämtningen inom jordbruket berodde främst på goda spannmålsskördar, medan kreaturssektom visade tecken på att stabiliseras. Bristen på jordbruksprodukter på hemmamarknaden (särskilt mejerivaror), exportförbud (oljeväxter) och höga exportavgifter i jordbruksexporten. Lägre tull på vete och kött möjliggjorde en stabilisering av den totala jordbruksimporten. Den positiva handelsbalansen för jordbruksvaror halverades och uppgick till cirka 200 miljoner ecu. till en 25-procentig nedgång ledde 1997 Jordbrukspolitik Återlämnandet av jordbruksmark fortsatte. I juli 1998 hade 72,75 % av jordbruksmarken återlämnats till de tidigare ägarna eller dessas arvingar. Dock hade intyg om ägares markrättigheter bara utfärdats för 22 % av den återlämnade marken och fortfarande behöver ett enhetligt fastighetsregister utvecklas, utan vilket utvecklingen av en aktiv marknad för jordbruksmark bromsas och omstruktureringen av ägandeförhållandena hämmas. Sedan mitten av 1997 har omstruktureringen och privatiseringen av jordbrukets livsmedelsindustri gjort betydande framsteg, men andelen statligt ägande är dock fortsatt hög (cirka 60 %), särskilt på vissa områden (köttbearbetning, konservering, socker och vin). Samtliga exportförbud har upphävts, exportavgifterna på spannmål och spannmålsprodukter, solrosor och vegetabilisk olja har upphört men vissa exportavgifter kvarstår (inklusive levande djur och hudar). Kontrollerna av vinstmarginaler och maximipriser har avskaffats. Prisliberaliseringen som inleddes 1990 kommer att avslutas när "förhandlingspriscrna", som infördes under mitten av 1997, har avskaffats. Cirka 650 000 ton av 1997 års veteskörd köptes upp (främst av statliga kvarnar) inom ramen för systemet med "minimipriser" och med hjälp av kreditgarantier från regeringen. Den följande internationella och nationella nedgången för spannmålspriserna ledde till betydande ekonomiska problem för inblandade offentliga banker och inköpare. Detta visar att det krävs en fortsatt utveckling på området. I denna tidiga omstruktureringsfas inom jordbruks- och livsmedelssektorn har Bulgarien ännu inte infört någon av EU:s gemensamma marknadsbestämmelser. Den nya lagen om jordbrukarstöd avser att skapa en bred och enhetlig stödram för jordbrukare under övergången 3/ till ett mer effektivt och konkurrenskraftigt 'marknadsinriktat jordbruk. En statlig fond inrättades 1995 för att hantera direktstöd och kortfristiga förmånskrediter för viss produktion. Bulgariens geografiska och ekonomiska läge ställer höga krav på de statliga och privata organ och organisationer som ansvarar för övervakning, inspektion och diagnoser vad gäller krav och normer i veterinära, fytosanitära och folkhälsofrågor. Livsmedelsindustrin saknar modem utrustning, erfarenhet och kunskap för att kunna leva upp till exportmarknademas kvalitetskrav och saknar även resurser. Bulgariska företag har fortfarande problem med att uppfylla EU:s hälsokrav på importerade djur och animaliska produkter. De generella förbättringar som krävs för en fullständig anpassning till gemenskapens regelverk kommer att kräva betydande resurser och en omstrukturering av sektorn. Vad gäller marknadsorganisationerna har inga särskilda åtgärder vidtagits, förutom att de bulgariska myndigheterna har bildat för den gemensamma jordbrukspolitikens alla huvudområden. Dessa skall studera hur medlemsstaterna tillämpar den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslå olika alternativ för landet. 17 arbetsgrupper Slutsats Uppmuntrande framsteg har gjorts beträffande prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Framsteg har gjorts beträffande liberaliseringen av jordbrukspriser, exportavgifter samt icke kvantitativa exportbegränsningar. Begränsade framsteg har gjorts när det gäller att främja privatiseringen av livsmedelsindustrin samt tillnärma lagstiftningen. Ytterligare insatser krävs för att driva på markreformen, utveckla en aktiv marknad för jordbruksmark och öka ministeriesamarbelet för att skapa och hålla ett enhetligt markregister. Särskild uppmärksamhet bör ägnas det veterinära och fytosanitära området. Fiske Inga särskilda framsteg har gjorts på fiskeriområdet, frånsett inrättandet av ett antal till infrastrukturen relaterade myndigheter. Genomförande- och genomdrivandeaspekten förutsätter beslut om förvaltningsstrukturer, uppföljnings- och kontrollsystem för att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken. Åtgärder krävs beträffande resursförvaltning, registcrföring av fiskeflottan och genomförandet av en strukturpolitik för sektorn. Den gemensamma organisationen av marknaden och insamling av statistiska data måste genomföras, vilket angetts i yttrandet om EG:s politik om hälso, hygien och miljön. 3<L Energi fram fasen till 2001. Det är Även om det sker i ganska maklig takt har Bulgarien fortsatt anpassningen av energisektorn till EU:s konkurrensregler och villkoren på den inre energimarknaden. Regeringen har nyligen antagit en strategi för utveckling av energisektorn fram till 2010 och en handlingsplan för den lämpligt att påpeka att en ökning av första energiproduktionskapaciteten grundar sig på efterfrågeprognosema som förefaller väldigt stora. Strategin förutsätter att energiproduktionen skall växa kontinuerligt, vilket inte motsvarar prognoserna för efterfrågan. Den första fasen av energistrategin (fram till 2001) är väl mycket inriktad på kraftsektorn, men bör utgöra en god grundval för reformer i syfte att bland annat få bort monopolen, minska statens ställning inom sektorn och omstrukturera industrierna. Det har gjorts vissa framsteg för att åstadkomma en öppen prissättning, men Bulgarien behöver fortfarande utarbeta en tydlig energiprispolitik; landet måste särskilt anpassa de icke kostnadsbaserade och de korssubventionerade energipriserna (i synnerhet för industrin). Det finns långt framskridna planer för reformer inom sektorerna för el och fasta bränslen och för att effektivisera energianvändningen, men framstegen görs långsamt när det gäller olja och gas. Olja och gas nämns inte i strategin och inga uppgifter om oljelagrens storlek finns tillgängliga. Bulgarien spelar en aktiv roll vid sammankopplingen av energinäten i regionen. Enligt kämsäkerhetsavtalet (NSAA), som Bulgarien undertecknat, skall enheterna 1-4 i kärnkraftverket Kozloduy stängas på ett tidigt stadium, om vissa villkor uppfylls; dessa villkor skulle ha uppfyllts under 1998. Enligt partnerskapet inför anslutning skall realistiska åtaganden för stängning uppställas i enlighet med NSAA. Enligt Bulgariens energistrategi skall Kozloduy 1 och 2 avvecklas efter moderniseringen av Kozloduy 5 och 6 (förväntas ske 2004) och Kozloduy 3 och 4 efter 2010. Detta överensstämmer inte med Bulgariens internationella åtaganden enligt NSAA. Kommissionen anser att Bulgarien måste uppfylla sina åtaganden och stänga enheterna 1-4 så snart som enheterna 5 och 6 moderniserats. • Man har genomfört ett säkerhetsprogram på kort sikt för Kozloduy 1-4. Förberedelsearbetet för moderniseringen av enheterna 5 och 6 pågår, och ett 16-månadcrs grundläggande tekniskt program har inletts. Den bulgariska kämsäkerhetsmyndigheten har inte tillräckligt med personal för att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Medel har anslagits för avfallshantering och avveckling. Slutsats Bulgarien har inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller att uppnå prioriteringar på kort sikt för energisektorn som uppställs i partnerskapet för anslutningen. Landet måste trappa upp ansträngningania inom energisektorn för att förbereda integreringen; vissa framsteg har dock gjorts i förberedelserna för ramarna för anslutningen. Bulgarien måste säkerställa att Kozloduy 1-4 stängs på ett tidigt stadium och att en realistisk tidsplan upprättas enligt avtalet. Uppgraderingsprogrammet för Kozloduy 5 och 6 bör genomföras så att arbetet kan slutföras 33 inom så kort tid som möjligt. Kämsäkerhetsmyndigheten behöver ytterligare resurser och medel för att kunna utgöra sina åligganden. Följande frågor måste följas noggrant: antagande och effektivt genomförande av lagar för enskilda sektorer och reformplaner (bland annat inrättandet av en tillsynsmyndighet och dess verksamhet) som främjar anpassningen till den inre energimarknaden, pris- och taxerefomier som leder till en kostnadsbaserad och öppen prissättning på energin, beredskap (bland annat att lägga upp obligatoriska oljereserver), effektiv energianvändning och bränslekvalitet samt omstrukturering och statliga ingrepp inom sektorn för fasta bränslen. Transport Sedan 1997 har Bulgariens rättsliga harmoniseringsprocess påskyndats. Beträffande civil luftfart har en lag om civil luftfart antagits av nationalförsamlingen i syfte att till stor del införliva EG:s krav på området. Ytterligare lagar om licensiering och certifiering är på väg. De pågående förhandlingarna om marknadstillträde i demia sektor kommer att leda till att ett lämpligt ramverk skapas för närmare identifiering av de åtgärder som Bulgarien måste vidta för att se till att gemenskapens regelverk övertas genomgående inom lämpliga tidsfrister. Vad gäller vägtransporter har en lag om vägtransport om villkor för transportverksamhet samt frakt- och passagerartjänster antagits av nationalförsamlingen. Den avser att överensstämma med gemenskapens bestämmelser beträffande marknadstillträde och yrkeskrav. De pågående förhandlingarna om villkor för godstransporter på väg och om tillfälliga internationella persontransporter med buss borde ge tillfälle att fastställa lämpliga tidsfrister på medellång sikt för att uppfylla gemenskapens viktigaste krav inom dessa områden. Bulgarien håller på att genomföra sitt väginfrastrukturprogram. I utvärderingen av behovet av transportinfrastruktur (TINA) har ett utkast till prioriteringarna för de viktigaste järnvägs- och vägnäten godkänts vilket uppfyller kriterierna i riktlinjerna för utveckling av det transeuropeiska transportnätet. Bulgariens bidrag till regionalt samarbete som syftar till att förbättra förbindelserna med grannländerna har också ökat. Ytterligare ansträngningar krävs i fråga om sjösäkerhet. Slutsats Trots att Bulgariens harmoniseringsprocess redan har gjort framsteg inom vissa transportsätt kommer ytterligare insatser att behövas, inklusive behovet att förbättra de administrativa strukturerna. Bulgarien borde uppmuntras att utarbeta ett detaljerat övergripande program för att upprätta de organ som behövs för att förvalta gemenskapens regelverk, inbegripet identifiering av utbildningsbehov när så är nödvändigt, och skapa en heltäckande strategi för finansiering av infrastruktur med deltagande av EU, internationella finansinstitut och den privata sektorn. 3M Små och medelstora företag Bulgarien har vidtagit vissa positiva åtgärder i denna sektor. I juli i år antog den bulgariska regeringen en nationell strategi för att stimulera utvecklingen av små och medelstora företag. Dessutom har ett kontor för små och medelstora företag etablerats. Den nationella strategin innehåller en rad mål vilka i ett kortsiktigt perspektiv förefaller mycket ambitiösa och kan därför komma att behöva ses över mot slutet av året. Bulgarien förväntas integreras i gemenskapens tredje fleråriga program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000). Gemenskapens begränsade regelverk vad beträffar företagspolitik är dock bara en del av de kommande årens utmaningar. Det står klart att betydande insatser kommer att behövas för att förbättra utvecklingen och lönsamheten i den privata sektorn, som huvudsakligen utgörs av små och medelstora företag. Det är på det hela taget ännu för tidigt att dra några slutsatser om konkreta framsteg, eftersom lagstiftningen avseende särskilda åtgärder som skall genomföras fortfarande måste antas men det förefaller osannolikt att Bulgarien skulle ha några problem med att överta gemenskapens regelverk. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor I den stadga om socialt partnerskap som regeringen och de största arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna enats om erkänns det att det krävs gemensamma insatser för att förbättra den sociala dialogen. Åtgärder har vidtagits för att inrätta ett ekonomiskt och socialt råd. Det finns också en ökande känsla av gemensamt ansvar för att integrera landet i EU. På grund av traditionella attityder och svagheten hos de oberoende arbetsgivarorganisationerna är det emellertid fortfarande trepartsarrangemang och trepartsavtal som dominerar och oberoende tvåpartsavtal mellan partema på arbetsmarknaden är fortfarande sällsynta. På det hela taget verkar fackföreningamas stöd för regeringens ekonomiska politik ha avtagit under de senaste månaderna. En nationell arbetsförmedling, inbegripet ett nationellt nätverk med nio regionkontor, 122 inrättats. lokalkontor Arbetsmarknadspolitiken kräver mera tydligt formulerade målsättningar och prioriteringar, i synnerhet i fråga om utbildning. arbetsförmcdlingsorgan uppsökande och har tre Den omständighet att lagen om arbetslöshetsskydd och främjande av sysselsättningen har» antagits innebär ett steg i riktning mot en tydligare definition av arbetsmarknadspolitiken, inbegripet aktiv politik och yrkesutbildning. Det förefaller emellertid som om det inte finns tillräckligt med institutionell kapacitet och personalresurser för att tillämpa den lagen. Även om principen om lika behandling genom en ickediskrimineringsklausul är inskriven i den S 35 bulgariska författningen, finns det få bevis på att åtgärder vidtagits för att tillämpa den principen i praktiken. Den registrerade arbetslösheten har varit på nedgående från 14,2 % i juli 1997 till 11,0 % i juli 1998, men det återstår att se om detta är ett tecken på en strukturell förbättring. Den stora andelen långtidsarbetslösa är fortfarande ett stort problem, de regionala skillnaderna har' förvärrats och arbetslösheten är hög bland minoritetsgrupperna och de handikappade. På området för social trygghet håller en omfattande reform på att utarbetas i syfte att åstadkomma långsiktig ekonomisk stabilitet inom försäkringen, både genom en ekonomisk stabilisering av den offentliga försäkringsfonden och det nationella försäkringsinstitutet och genom att sådan lagstiftning som reglerar frivilliga och yrkesrelaterade pensionsfonder antas. En mycket omfattande del av befolkningen lever ännu i fattigdom och nivån på de sociala förmånerna utgör inte ett tillräckligt skydd mot den. Vad gäller refomien av sjukvårdssystemet antogs en ny sjukförsäkringslag i juni 1998, men den har ännu inte trätt i kraft. Den omfattar ett obligatoriskt paket med läkarvård samt en frivillig tilläggssjukförsäkring som täcker ytterligare tjänster. En ny ramlagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet antogs i december 1997 som ett led i riktning mot en harmonisering med EU:s lagstiftning. Lagen innehåller bestämmelser om upprättandet av nationella, underordnade och regionala råd för arbetsvillkor och ekonomiska stimulansåtgärder för förbättrad hälsa och säkerhet i arbetet. Den institutionella kapaciteten och de ekonomiska resurserna på detta område måste stärkas för att överensstämmelsen med gemenskapens normer på området skall kunna ökas. På arbetsrättens område var det en stor händelse när det i slutet av 1997 antogs en ny lag om arbetslöshetsskydd och främjande av sysselsättningen, vilken ersätter ett antal bestämmelser i arbetslagen från 1986. Slutsats På det sociala området ställs den bulgariska regeringen fortfarande inför väldiga problem: fattigdomen är fortfarande mycket utbredd, det allmänna hälsoläget har inte förbättrats i någon större utsträckning och fortsätter att kräva nya tillskott av medel. Inom den sociala dialogen behövs det mera aktiva, representativa och autonoma arbetsgivarorganisationer och fackföreningar både på nationell nivå och bolagsnivå även med hänsyn till de krav på information och samråd som ingår i antal arbetsrättsdirektiv. Det är viktigt att lagstiftningen om hälsa och säkerhet i arbetet anpassas och att den institutionella kapaciteten och de finansiella resurserna stärks så att läget förbättras beträffande hälso- och sjukvården, hälsan och säkerheten i arbetet och arbetsmarknaden i allmänhet. 2U> Regionalpolitik och sammanhållning I yttrandet drogs slutsatsen att Bulgarien ännu inte uppvisade tillräcklig kapacitet för att delta i EU:s strukturpolitik och att betydande reformer fortfarande krävdes i synnerhet genom att en administrativ ram och budgetförfaranden för regionalpolitiken upprättas. Bulgarien har börjat att ta itu med dessa prioriteringar. En reform av Bulgariens geografiska organisation har också inletts, vilket avses resultera i att 28 distrikt inrättas. Den bulgariska regionalpolitikens operativa struktur behöver utvecklas ytterligare genom att det berörda ministeriets kapacitet förstärks. Även om det ministerium som har ansvar för regionalpolitiken redan spelar en samordnande roll, är det tveksamt om det regionala utvecklingsrådet har kapacitet för att säkerställa en ordentlig samordning mellan ministerierna. Det har en huvudsakligen rådgivande roll. Även om de finansiella förfarandena har förbättrats, behöver de stärkas ytterligare. De finansiella instrumenten är begränsade, men det är fortfarande svårt att bedöma Bulgariens samfinansieringskapacitet, eftersom det är svårt att fastställa de totala utvecklingsrelaterade utgifterna. Förfarandena för övervakning och kontroll behöver också förbättras. Slutsats Bulgarien har visserligen åstadkommit vissa framsteg genom att fastställa en grundval för sin regionalpolitik, men fortfarande krävs det betydande framsteg innan landet är redo att delta i EU:s strukturpolitik. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Bulgarien har sedan 1997 gjort vissa framsteg när det gäller att anta rättsakter i syfte att harmonisera sin lagstiftning med EU-lagstiftningen. Bättre förståelse för miljöproblemens betydelse börjar växa fram och miljöprogram ingår allt oftare i privatiseringsavtal. Strategiska planer för genomförande och kontroll av efterlevnad har utvecklats, men har ännu inte börjat tillämpas. Ministeriet för miljö och vatten som fortfarande lider brist på tillräcklig personal behöver omorganiseras. Vissa framsteg har gjorts vad gäller införlivande och genomförande av lagstiftningen på avfalls- och luftområdena genom att en ny lag om avfallshantering har antagits, genomförandebestämmelserna har dock ännu inte antagits. Vissa genomförandeförordningar har antagits beträffande kvalitetsstandarder för luft, gränsvärden för utsläpp från stationära källor och industrianläggningar. De nödvändiga förorsakade av genom förandebestämmelserna till den nya lagen om avfallshantering måste antas. luftföroreningar 3> luftföroreningar införlivats med Direktivet om lagstiftningen, men de nationella kraven är fortfarande vaga. Ett nationellt system för övervakning av luften och vattnet håller på att inrättas, men dess genomförande befinner sig fortfarande i inledningsskedet. industrianläggningar har delvis från Hittills har emellertid inget införlivande med EU:s regelverk på miljöområdet skett på områdena vatten, föroreningskontroll och riskhantering. Även om asbestdirektivet delvis har införlivats med lagstiftningen, har ännu inget av de övriga EU-kraven beträffande genetiskt modifierade organismer och kemikalier fastställts. Det har inte skett några framsteg beträffande tillnärmningen till EU:s strålskyddsdirektiv och det förefaller saknas mänskliga resurser vid kärnsäkerhetsmyndigheten. Om prioriteringarna i partnerskapet för anslutning skall kunna uppfyllas, måste ytterligare satsningar göras för att utarbeta en ramlagstiftning, särskilt på vatten- och avfallsområdet. De finns ambitiösa planer på införlivande av lagstiftningen, men genomförandet av den kommer att försvåras av det faktum att det råder stor brist på personal inom ministeriet för miljö och vatten. Ett fullständigt genomförande kommer att kräva en mera realistisk tidsplan än den som Bulgarien uppställt. Slutsats Vissa framsteg har gjorts när det gäller att uppfylla kraven för prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Ytterligare stora satsningar kommer att vara nödvändiga för att Bulgarien skall kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför på miljöområdet. Det kommer att ta något längre tid att uppnå en effektiv och full överensstämmelse med EU:s lagstiftning på miljöområdet än vad som anges i kommissionens yttrande. Utöver ökade storskaliga investeringar på grundval av en förstärkt ekonomisk återhämtning behöver Bulgarien, i nära samarbete med internationella finansiella institutioner, stärka den administrativa förmågan hos de relevanta institutionerna, inbegripet kontrollaboratorierna, och strukturerna för genomförande och kontroll av efterlevnaden. Ytterligare insatser är nödvändiga för att införliva ramlagstiftningen och den övergripande lagstiftningen, liksom tillnärmningsprogram och strategier för genomförande, särskilt på vattenområdet. För hanteringen av kommunalt avfall och luftföroreningar travs ytterligare oförminskade satsningar. Konsumentskydd Bulgarien har gjort begränsade framsteg inom denna sektor. Om Bulgarien skall kunna iaktta gemenskapslagstiftningen beträffande konsumentskydd, som är en prioritering på medellång sikt i partnerskapet för anslutning, måste landet påskynda utarbetandet av en lag om konsumentskydd. De viktigaste principerna i gemenskapens regelverk har ännu inte a? införlivats med den bulgariska lagstiftningen. Effektiva institutionella strukturer behövs också för att garantera tillämpningen av lagstiftningen. Konsumentrörelsen kommer bara att kunna utvecklas om den får ökade resurser och ökat stöd. 3. 7. Rättsliga och inrikes frågor I yttrandet från juli 1997 underströk kommissionen de betydande ansträngningar Bulgarien måste göra inom alla områden för att anpassa sig efter gemenskapens regelverk. Främst gäller detta asylpolitiken och utlänningspolitiken i allmänhet, men även gränskontrollen, kampen mot organiserad brottslighet och narkotikahanteringen kräver insatser. Invandring och gränskontroll En övergripande strategi mot illegal invandring antogs 1997. Den åtföljs av åtgärder inom vissa specifika områden, t. ex. en lag för att förhindra inrättandet av "spökfabriker", ett lagförslag om utlänningars rättigheter - antaget efter första behandlingen - och lagstiftning för att försvåra förfalskning av bulgariska identitetshandlingar. Den sistnämnda lagstiftningen, som uppfyller EU:s normer, har genomförts och kompletterats av åtgärder för att upptäcka förfalskningar. Förfarandet för att utfärda visum till Bulgarien har förbättrats avsevärt, främst genom att en central databas upprättats som alla ambassader och konsulat har tillgång till. Ytterligare återtagandeavtal har slutits. Systemet för gränskontroll är under full omvandling. Gränsbevakningen håller på att demilitariseras. För att förhindra oönskad passage är de flesta gränsposteringarna på elektronisk väg uppkopplade till Sofia. Trots dessa ansträngningar återstår en del förbättringar i gränsposteringamas infrastruktur, främst på flygplatsen i Sofia. Det är viktigt att Bulgarien genomför alla dessa åtgärder för att landets begäran om att strykas från den gemensamma förteckningen skall kunna beviljas. Asyl Bulgarien är för närvarande ett transitland för asylsökande men det kan komma att bli ett destinationsland och har därför börjat anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk som ett led i en plan på lång sikt som även innefattar den sociala dimensionen. Den asyllag som debatteras i parlamentet är ett första steg i rätt riktning men den överensstämmer inte helt med gemenskapens regelverk vad beträffar asylprövningens öppenhet och tillträde till prövning. Ytterligare ansträngningar är nödvändiga för att göra lagstiftningen förenlig med utlännings- och medborgarskapslagstiftningen i övrigt. Polis Kampen mot den organiserade brottsligheten är en fråga som prioriteras av bulgarerna, vilket framgår av att en nationell strategi antagits som fastställer myndigheternas mål och medel i denna kamp. Det framgår också av att en nationell tjänst för kontroll av organiserad Ji brottslighet inrättats och av att det internationella samarbetet intensifierats. Således har ett avtal slutits med Turkiet om bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet. En ny lagstiftning om penningtvätt antogs i april 1998. Därmed utökas det antal institutioner som är skyldiga att samla in och vidarebefordra relevanta uppgifter. Inom finansministeriet har en specialiserad avdelning inrättats. Även om dessa åtgärder kan behöva kompletteras, visar de på en stark politisk vilja att ta itu med problemen. Narkotika Balkanrutten är och förblir en av vägarna för införsel av narkotika i Europa och därför har åtgärder vidtagits för att förhindra transitering genom Bulgarien. Åtgärderna kompletteras av insatser för att minska tillverkning och försäljning i landet. Det internationella samarbetet har intensifierats, bl. a. genom att ett regionalt centrum för kampen mot narkotikahantering i Sydösteuropa har inrättats i Sofia med Rumänien och Grekland som deltagare. En nationell plan för bekämpning av narkotikamissbruk har utarbetats och ett lagförslag om narkotiska ämnen och prekursorer har lagts fram för parlamentet. Dessa satsningar kommer att förstärkas ytterligare genom att en övergripande strategi utarbetas där en förstärkning av det nationella centrumet för narkotikainformation ingår. Rättsligt samarbete Inom civilrätten har Bulgarien Haagkonventionema om internationell privaträtt och Bulgarien har inlämnat sin kandidatur. tagit de första stegen mot anslutning till de tre De föreslagna förändringarna i straffprocesslagen uppfyller EU:s normer för inbördes rättshjälp i brottmål och utlämnande. Bilaterala avtal har slutits med Cypern, Tjeckien, Italien och Turkiet. Den 17 februari 1998 ratificerades Europarådets konvention av den 27 januari 1977 om bekämpande av terrorism av Bulgarien. Lagen av den 30 april 1998 om verkställande av straffrättsliga påföljder tillåter arbete vid företag. Fångvårdama är numera civila. Slutsats Prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning (kamp mot organiserad brottslighet och gränsförvaltning) har varit föremål för satsningar som förtjänar beröm, men som måste fortsättas med samma intensitet för att nå överensstämmelse med gemenskapens regelverk. För att uppfylla målen på medellång sikt krävs att ansträngningarna åtföljs av målinriktade insatser på två områden: • Bulgarien måste anta en asyl- och utlänningslagstiftning som är förenlig med EU:s lagstiftning och som kan komplettera de ansträngningar som gjorts för att skapa en effektiv kontroll av gränserna, varav en kommer att vara en framtida yttre gräns för unionen. • Bulgarien måste göra en insats för att de anställda på områdena i fråga skall bli tillräckligt många och välutbildade för att effektivt kunna genomföra demia nya lagstiftning. HO 3. 8. Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser År 1997 uppgick handeln med EU till 3,5 miljarder ecu, varav exporten utgjorde 1,9 miljarder ecu (43 % av den samlade exporten) och importen 1,6 miljarder ecu (37 % av all import). Inom ramen för sitt medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) har Bulgarien slutfört förhandlingar om basteletjänster och finansiella tjänster, och landet uppfyller sina förpliktelser enligt WTO. I enlighet med Bulgariens förpliktelser som WTO-medlem håller landet som bäst på att utarbeta ett erbjudande inför förhandlingar om anslutning till det plurilateral avtalet om offentlig upphandling. Bulgarien beviljar befrielse från importtullar för de flesta varor från utvecklingsländer och understöder det övergripande WTO-programmet för tekniskt bistånd i handelsfrågor för utvecklingsländer. Ett frihandelsavtal mellan Bulgarien och EFTA-länderna håller på att genomföras. Bulgarien har ensidigt upphävt tullarna på import av textilvaror med ursprung i EFTA-länderna i syfte att förenhetliga behandlingen i tullhänseende av dessa länder med den behandling som beviljas EU:s medlemsstater. I juli 1998 undertecknade Bulgarien ett avtal om anslutning till Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). I juli 1998 undertecknade Bulgarien ett frihandelsavtal med Turkiet. Utvecklingssamarbete Bulgarien upprätthåller av tradition goda förbindelser med utvecklingsländer och har trots sina ekonomiska svårigheter alltid reagerat på vädjanden om hjälp och deltagit i det internationella samfundets initiativ för att hjälpa utvecklingsländer, även genom att ge humanitärt bistånd. Bulgarien är inte part i multilaterala avtal med utvecklingsländer eller deras regionala grupperingar/Bulgarien har dock ensidigt och på autonom grundval beviljat utvecklingsländer förmånsbehandling och har även beviljat de 48 minst utvecklade länderna tullfrihet. Tull Bulgariens nya tullkodex, som antogs i januari 1998, och dess tillämpningsföreskrifter skulle enligt planerna ha trätt i kraft den 7 augusti 1998. Detta ikraftträdande har dock med kommissionens samtycke senarelagts till den 1 januari 1999 för att tulltjänstemän och ekonomiska aktörer skall ha tillfälle att bekanta sig med den nya lagstiftningen. I den nya bulgariska tullkodexen föreskrivs införande av tullförfaranden med ekonomisk verkan som Uf liknar motsvarande gemenskapsförfaranden. Antagandet av tillämpningsföreskrifterna för kodexen har ännu inte slutförts. Det är fortfarande för tidigt att uttala sig om klarheten i den rättsliga ordning som blir resultatet av denna reform eller om den bulgariska tullförvaltningens förmåga att tillämpa den på ett effektivt och enhetligt sätt, särskilt med tanke på att den nu gällande ordningen måste förbättras. Det förefaller dock som om den nya tullkodexen inte skulle vara tillräckligt tydlig när det gäller systemet med frizoner. tulltaxa (trots att vissa ingen Tullförvaltningens befogenheter förblir otillräckliga. Bulgarien har fortfarande tulltaxa gjorts). Bindande integrerad klassificeringsbesked utfärdas, men systemet för utfärdande av dessa bör förbättras ytterligare. Bulgariens ansträngningar för att möjliggöra en framtida anslutning till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande är otillräckliga. Tillämpningen av den nya tullkodexen borde dock göra det möjligt att ta i bruk ett administrativt enhetsdokument (som liknar gemenskapens). landets tillägg till Bulgarien har avskaffat Europaavtalet. sin tullklareringsavgift och uppfyller därmed villkoren i Ansträngningar har gjorts för att omorganisera tullförvaltningen, för att säkerställa en tillräcklig utbildningsnivå och tillfredsställande karriärutsikter för tulltjänstemännen och för regionalförvaltningarna och att möjliggöra centralförvaltningen. Detta arbete bör fortsätta och centralförvaltningens övervakning av tullkontoren bör förstärkas. informationsutbyte mellan tullkontoren, finns För närvarande följa hela tullbehandlingsförloppet från tulldeklaration till upphörande av tullskuld. Avsevärda insatser har dock gjorts under de senaste månaderna för att utarbeta en realistisk datoriseringsplan för de bulgariska tullkontoren. Det är absolut nödvändigt att detta arbete fortgår. som gör det möjligt inget datasystem att fullständiga Den för ursprungskumulering är på god väg, särskilt till följd av landets anslutning till CEFTA och undertecknandet av ett frihandelsavtal med Turkiet den 11 juli 1998. av Bulgarien integreringen europeiska systemet i det Slutsats Bulgariens framsteg på tullområdet under de senaste månaderna är uppmuntrande. Den bulgariska förvaltningen har gjort avsevärda ansträngningar för att snabbt genomföra interna reformer. Det återstår att se om Bulgarien på ett tillfredsställande sätt kan genomföra en tullagstiftning som är förenlig med gemenskapens regelverk och med de prioriteringar på medellång sikt som ingår i partnerskapet för anslutning. HV Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Bulgarien har fortsatt att föra en aktiv och konstruktiv utrikespolitik under den tid som rapporten gäller. Den nya regeringen har verkat för att stadigt förankra landet i ett bredare internationellt och europeiskt sammanhang. Bulgarien har regelbundet anslutit sig till Europeiska unionens ståndpunkter och har hörsammat uppmaningar att understödja unionens uttalanden, förklaringar och demarscher, även inom ramen för FN och OSSE. Anslutningen till Europeiska unionen och till NATO står i centrum för Bulgariens utrikespolitik. Bulgarien har fortsatt att spela en aktiv roll i regionen. Bulgariens politiska engagemang för regionalt samarbete och stabilitet i sydöstra Europa är en viktig merit för landet. Det medför intressanta möjligheter för unionen att samarbeta med Bulgarien inom ramen för GUSP, exempelvis genom att ställa sig bakom den "gemensamma förklaring" rörande konflikten i Kosovo som avgavs i mars 1998. Bulgarien stod i högsta grad bakom detta lägliga initiativ, som fick ett positivt mottagande av länderna i kontaktgruppen för f. d. Jugoslavien. Bulgariens nära bilaterala förbindelser med grannländerna, trepartssamarbetet med Rumänien och Grekland samt med Rumänien och Turkiet bidrar till det multilaterala regionala samarbetet. Relationerna med Makedonien har också förbättrats. Intensifierat samarbete inom ramen för det ekonomiska samarbetet i Svartahavsområdet, Centraleuropeiska initiativet samt anslutningen till CEFTA den 1 januari 1999 bidrar också till att främja stabiliteten i regionen. Bulgarien har gjort framsteg i anpassningen till regelverket på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens område. 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Vad gäller extern finansiell kontroll har det nationella revisionsorganet börjat förbereda antagandet av Europeiska unionens revisionsstandarder. Enligt den lag om penningtvätt som antogs i juli 1998 skall det inrättas en byrå för ekonomisk undersökningsverksamhet. Ett integrerat informationssystem mellan det centrala och de regionala revisionsorganen är planerat, men har ännu inte upprättats. Det nationella revisionsorganet och Allmänna åklagarämbetet har ingått ett samarbetsavtal i syfte att förstärka den finansiella kontrollen och att beivra bedrägerier. Vad beträffar intern finansiell kontroll genomför statens finanskontroll, en enhet inom finansministeriet, kontroller i efterhand och utövar tillsyn över kontrollenheterna inom offentliga organ. Enheten har utarbetat en ledningsstrategi i vilken en ny ansvarsfördelning läggs fast när det gäller antagandet av gemenskapens regelverk och bekämpningen av organiserad brottslighet. Räckvidd och funktioner för den interna finansiella kontrollen behöver emellertid preciseras. En effektiv ordning för intern revision bör upprättas. Eventuella ks överlappningar mellan det nationella revisionsorganet och enheterna för intern kontroll inom den offentliga förvaltningen måste åtgärdas på lämpligt sätt. Slutsats Allvarliga ansträngningar behöver göras för att klargöra respektive roller och ansvarsområden och för att uppnå framsteg när det gäller att upprätta ett oberoende system för intern kontroll. En förstärkning av detta system är i flera avseenden, bland annat för bekämpningen av korruption, mycket angelägen, även med tanke på stödet inför anslutningen och, i framtiden, strukturfonderna. 3. 10 Allmän bedömning flesta områden ökat Bulgarien har på de införlivandet av gemenskapslagstiftningen. Förmågan att genomföra och kontrollera efterlevnaden av lagstiftningen måste dock förstärkas. Med tanke på de begränsade administrativa och finansiella resurserna är detta alltjämt en stor utmaning och det är för tidigt att bedöma om den lagstiftning som nyligen införlivats faktiskt kommer att tillämpas. tempot vad gäller Den uppmärksamhet som ägnats åt att förstärka ramlagstiftningen om immaterialrätt och förmågan till kontroll av efterlevnad återspeglar på ett positivt sätt landets förmåga att anta och tillämpa nyckellagstiftning. Bulgarien bör inrätta ett standardiserings- och certifieringssystem som är förenligt med Europeiska unionens och snarast se till att den nödvändiga rättsliga grunden antas. Även om de första stegen har tagits mot övervakning av statligt stöd, måste betydligt större ansträngningar göras för att tillämpa reglerna. Inom jordbruket krävs ytterligare insatser för att slutföra landreformen, utveckla en aktiv marknad för jordbruksmark, inrätta och driva ett enhetligt markregister och stärka den veterinära och fytosanitära kontrollen. Samtidigt som Bulgarien nu håller på att utveckla en omfattande energiplan, är regeringens avsikter beträffande nedläggningen av vissa enheter i Kosloduy fortfarande oklara. De framsteg som inledningsvis gjorts vad gäller rättsliga och inrikes frågor är uppmuntrande, men behöver förstärkas, särskilt beträffande frågor som rör gränsförvaltning, eftersom Bulgarien ansökt om att få avföras från gemenskapens förteckning över visumpliktiga länder. Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att ta itu med några av alla de aspekter som angavs som prioriteringar på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Ul Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 4. regelverk I detta kapitel uppdateras den information som ges i yttrandet. Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 talades det om behovet av att skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning av de administrativa strukturerna. I anslutning till detta tema framhölls i Agenda 2000 att det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, men än viktigare att den genomförs korrekt i praktiken genom lämpliga administrativa och rättsliga strukturer. Detta är nödvändigt för att ömsesidigt förtroende, som är en förutsättning för ett framtida medlemskap, skall kunna skapas. I årets rapport har kommissionen samarbetat med kandidatländerna i syfte att upprätta en översikt över förvaltningsmyndigheter på centrala områden av gemenskapens regelverk. När så är möjligt redogörs det för humvida dessa organ har tillräckliga rättsliga befogenheter för att genomföra regelverket, för antalet anställda i organet och deras kvalifikationer samt för tillgången till finansiering. I vissa fall är det redan nu möjligt att bedöma kvaliteten hos de beslut som fattas. Kommissionen har för avsikt att utveckla demia aspekt i framtida rapporter. I sitt yttrande drog kommissionen följande slutsats: "Allmänt sett krävs omfattande reformer för att landet skall kunna bygga upp de strukturer som krävs för att tillämpa gemenskapens regelverk på ett adekvat sätt". 4. 1 Den offentliga förvaltningens organisation Regeringen lägger stor vikt vid reformeringen av förvaltningssystemet. I februari 1998 antogs en strategi för inrättande av ett modernt förvaltningssystem i Bulgarien. Denna strategi omfattar följande: Utveckling av grunderna för en genomgripande reform av strukturer och förfaranden inom förvaltningen. Inrättande av en rättslig grund för statsförvaltningen. Inrättande av ett system för redovisning och revision inom den offentliga sektorn. Inrättande av en karriärutvecklingspolitik på samtliga nivåer inom förvaltningen. En plan för genomförande av denna strategi håller dock fortfarande på att upprättas. Den omfattar bl. a. en tidsplan, kriterier för utvärdering av omvandlingen och beräkning av de nödvändiga resurserna. Lagen om offentlig tjänst antogs nyligen. Ett viktigt steg vad gäller samordningen ministerierna emellan är att ett integrerat informationssystem inrättats. Högsta den förvaltningsdomstolen har inrättats och inlett sin verksamhet. förvaltningen offentliga har för s H) 5769 statstjänstemän arbetar för närvarande inom alla nivåer av den offentliga förvaltningen. Bulgarien har sedan kommissionens Yttrande offentliggjordes inrättat ett nytt system för integrering med Europa som lyder under utrikesministern och utrikesministeriet. I den nya samordningsstrukturen för integrationen med Europa ingår ett råd för integration med Europa. Det bistås på det administrativa planet av utrikesministeriets avdelning för europeisk integration. I systemet ingår också en europeisk integrationskommitté och 30 arbetsgrupper. Ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga området är ansvarigt för att samordna tillnärmningen av lagstiftningen. 4. 2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets kapacitet Nyckelområden för implementeringen av gemenskapens regelverk : Enhetlig tillämpning av EG:rätten: Bulgarien har ett decentraliserat lagstiftningssystem och ett centralt system för överensstämmelse- och kvalitetskontroll: De berörda ministerierna ansvarar för utarbetande av de första förslagen till de lagar som faller under deras kompetensområde, medan lagrådet vid ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga området utför en kontroll för att säkerställa att förslagen överensstämmer med EU-lagstiftningen. Totalt 1 232 domarplatser är tillsatta (80 vakanser). Trots vissa framsteg är det fortfarande nödvändigt att ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga området ökar den europeiska integrationsavdelningens förmåga att samordna lagstiftningen. 158 personer arbetar vid ministeriet för rättsliga frågor och för integration med den europeiska lagstiftningen. Den inre marknaden: Bulgarien har inrättat ett råd om upphovsrättsliga frågor och närstående rättigheter och har förstärkt de organ som kontrollerar efterlevnaden. Bulgarien har inrättat ett exportförsäkringsorgan och ett interministeriellt exportförsäkringsråd. En investeringsmäklaravdelning har inrättats under värdepappers- och fondbörsinspektionen. Med ändringarna i försäkringslagstiftningen infördes ett administrativt system på två nivåer bestående av ett försäkringskontrolldirektorat och nationellt försäkringsråd som har ansvar för att bevilja och återkalla tillstånd på grundval av nya krav. Ett cxportfbräkringsbolag har också inrättats. På området fri rörlighet för tjänster är de största hindren för att uppfylla den inre marknadens krav inom banksektorn att det saknas ett kreditregister för banker och att privatiseringen av banker går långsamt. På området fri rörlighet för varor har inga framsteg gjorts vad gäller inrättandet av en adekvat infrastruktur för tillämpning och genomförande av gemenskapens regelverk. Åtskillnad mellan standardisering och certifiering inom kommittén för standardisering och metrologi (CSM) har ännu inte uppnåtts i Bulgarien och större öppenhet är nödvändig. En nationell ackrediteringsmyndighet inrättades emellertid nyligen. Konkurrens: Ansvarig institution är kommissionen för skydd av konkurrens (11 ledamöter och 75 tjänstemän). Kommissionen beslutar inte bara vid överträdelser av lagen, utan utmäter kG också påföljder och kan besluta att häva konkurrensbegränsande avtal eller metoder. Kommissionen för skydd av konkurrens konsulteras före ingående av avtal och utfärdar tillstånd till sammanslagningar och övertaganden av företag. för övervakning och kontroll av statliga Systemet fortfarande under uppbyggnadsskedet. En enhet för statligt stöd (10 anställda) har inrättats vid finansministeriet för övervakning och kontroll av statligt stöd. Det är dock inte klart vilken roll och vilka funktioner som kommissionen för skydd av konkurrens och enheten för statligt stöd har inom finansministeriet. stöd är Det är också nödvändigt att klargöra ansvarsområdena för kontrollorganet och för de centrala, regionala och lokala förvaltningar och andra institutioner som är ansvariga för fördelningen och övervakningen av statligt stöd och hur förbindelserna är dem emellan. Telekommunikation: På telekommunikationsområdet har en ny tillsynsmyndighet nyligen inrättats. Den statliga post- och telekommittén (213 anställda) ansvarar för genomförandet av politiken på detta område. Tull och indirekt beskattning: Behörig myndighet är direktoratet för skatteförvaltning (tjänsten för statliga intäkter) vid finansministeriet. En ny organisation gäller sedan januari 1998. Den viktigaste nyheten är att systemet med skattekontor efter typ av skatter har ersatts integrerad struktur med områdesdirektorat. Ett system med ett enhetligt med en skatteregistreringsnummer har inrättats, men det har tagit mycket lång tid att installera. För närvarande arbetar 365 tjänstemän vid finansministeriet och 94 tjänstemän vid den allmänna skatteförvaltningen. I den nya tullagen föreskrivs att de administrativa förfarandena och tillvägagångssätten skall förenklas så att de överensstämmer med EU-kravcn. Bulgarien måste dock fortfarande förbereda genomförandet av lagstiftningen och utarbeta ett program för utbildning av tullförvaltningen. En särskild enhet har inrättats inom det allmänna tulldirektoratet (301 anställda) som skall samordna den bulgariska inför anslutningen. tullförvaltningens verksamhet Jordbruk: Ministeriet för jordbruk, skogsbruk och landreform (255 anställda) har inrättat 17 arbetsgrupper som har fått i uppdrag att förbereda anslutningen vad gäller alla aspekter av Europeiska unionens gemensamma jordbrukspolitik och gemensamma marknad. Den nationella veterinärmyndigheten ansvarar för att EU-standarder för veterinära gransknings- och certifieringsförfaranden införs. Den har 2968 anställda varav 1514 är godkända veterinärer i offentlig tjänst och 1000 är auktoriserade privata veterinärer. Ett nationellt viruslaboratorium har inrättats. Den nationella byrån för växtskydd, karantän och agrokemi ansvarar för genomförandet av växtskyddspolitiken. Veterinärkontrollanläggningarna vid gränsstationerna måste fortfarande förbättras för att uppfylla gemenskapsstandarderna. Det behövs ytterligare insatser för att utveckla godtagbara veterinära gransknings- och certifieringsförfaranden både vid import och export och för att upprätthålla en veterinärsektor som har tillräckliga resurser och tillräckligt med utbildad personal. Även om Bulgarien till stor del har anpassat sin lagstiftning på växlskyddsområdet • v(Y är de administrativa strukturerna för kontroll och övervakning fortfarande inte tillräckliga för att säkerställa en tillräckligt hög skyddsnivå. Trots framstegen inom jordbrukslagstiftningen är ytterligare insatser nödvändiga för att stärka den administrativa förmågan att genomföra och kontrollera efterlevnaden av den gemensamma jordbrukspolitikens politiska instrument. inrättat särskilda förvaltningsenheter och en integrerad Transport: Regeringen har informationsinfrastruktur. En "Europeisk integrationsavdelning" har inrättats vid direktoratet för "Utrikestransportpolitik". Inom transportministeriet har ett departement för "Europeisk integration på det rättsliga området" En särskild enhet ("den statliga inrättats. bilinspektionen") ansvarar för genomförandet av lagen om fordonstransport. Den tidigare statliga lufttransportförvaltningen har efter antagandet av lagen om civil lufttransport ersatts med den civila lufttransportförvaltningen. Ett integrerat informationssystem som har inrättats vid transportministeriet kommer att tas i bruk i slutet av 1998. För närvarande är 246 människor anställda vid transportministeriet. Sysselsättning och sociala frågor: En social partnerskapsstadga reglerar det tidigare samarbetet mellan regeringen och de största arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna. Ett nationellt arbetsmiljöråd samordnar politiken för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Trots dessa framsteg vad institutionerna och lagstiftningen beträffar måste betydande ansträngningar göras för att fram klara målsättningar och prioriteringar för sysselsättningspolitiken. För närvarande är 142 människor anställda vid ministeriet för arbete och socialpolitik. få Regionalpolitik och sammanhållning: Regeringen har försökt att ersätta det tidigare sektorsvisa tillvägagångssättet när det gäller den regionala utvecklingen med en enhetlig regionalpolitik. En ny fond för regional utveckling har inrättats (inom ramen för den kommunala budgetlagstiftningen), men den har ännu inte tagits i bruk. För närvarande är 205 personer anställda vid ministeriet för regional utveckling och offentliga arbeten. Ett råd för infrastrukturutveckling har inrättats under ministerrådet (april 1998). Rådet ansvarar för samordningen mellan ministerierna och för informationsutbyte när det gäller vissa politiskt prioriterade frågor såsom de transeuropeiska infrastrukturkorridorerna. Den lokala förvaltningens utbildningsbehov, däribland utbildning i förvaltningen av EU:s strukturfonder, behandlas i det nationella utbildningsprogrammet för den offentliga förvaltningen och för europeisk integration. Miljö: Vissa strukturförändringar har ägt rum inom miljö- och vattenministeriet (191 anställda) för att förstärka ministeriets institutionella kapacitet. Ministeriet har cirka 1000 anställda vid region- och miljöinspektoraten. Det nationella vattenrådet och den nationella ekologiska europeiskt kommittén integrationsdepartement har inrättats. införlivats med ministeriet och har ett Till de problem som måste lösas hör att det saknas kvalificerad administrativ personal och att det inte sker någon noggrann bedömning av de administrativa kostnaderna för antagande och genomförande av gemenskapens regelverk. i£ Bulgarien behöver förstärka de berörda institutionemas administrativa förmåga, bland annat kontrollaboratorierna och de organ som skall genomföra lagstiftningen och kontrollera att den efterlevs. Bättre samordning mellan inspektoraten måste uppmuntras. Rättsliga och inrikes frågor: Inrikesministeriets uppgifter och funktioner utförs genom nationella, territoriella, administrativa och tekniska myndigheter. Inrikesministeriet ansvarar för säkerhetstjänsten, polisen (20 000 anställda), myndigheten för bekämpning av organiserad brottslighet (250 anställda vid de centrala kontoren och 250 vid de regionala kontoren), myndigheten för brand- och katastrofberedskap, gränspolisen (9 500 anställda längs den 2 400 km långa gränsen) och gendarmeriet. Inrikesministeriets struktur följer landets administrativa indelning. Det finns 28 regionala direktorat, vart och ett med en direktör som samordnar och administrerar det arbete som utförs av de regionala enheterna inom säkerhetstjänsten, polisen, myndigheten för bekämpning av organiserad brottslighet och myndigheten för brand- och katastro fberedskap. Konkreta åtgärder för att förbättra institutionemas effektivitet i överensstämmelse med EU:s standarder har vidtagits på sådana områden som bekämpning av korruption och organiserad brottslighet, gränskontroll och reformering av rättsväsendet. En ny civil gränskontrollpolis har inom ramen för lagen om gränsvakter ersatt de tidigare gränskontroll vaktema under försvarsministeriet. Bristen på tekniska medel är ett avgörande hinder för effektiv gränskontroll. Bulgarien måste inrikta sina ansträngningar på att reformera domstolsförvaltningen för att ytterligare förstärka rättsväsendets oberoende och för att inrätta nya modeller för straffrättsliga förfaranden och rättshjälp. Bortsett från inrikesministeriets program för europeisk integration 1998-2000 och de relevanta avsnitten i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk finns det inte någon enhetlig åtgärdsplan som täcker hela området rättsliga och inrikes frågor. Finansiell kontroll: Den finansiella kontrollen utförs i Bulgarien på tre nivåer - av det nationella revisionsorganet (11 ledamöter, 409 anställda varav 306 är inspektörer), av finansministeriet och av kontor för finansiell kontroll inom de olika institutionerna (63 personer är inom den centrala statliga förvaltningens inom den regionala förvaltningen). Det nationella finansieringskontroll och 1 400 revisionsorganet har börjat förbereda antagandet av Europeiska unionens revisionsnormer. Lagen om åtgärder mot penningtvätt (juli 1998) inrättade ett kontor för ekonomiska utredningar. för närvarande anställda Det behövs stora insatser för att klarlägga den oklara fördelningen av roller och ansvarsområden som råder mellan de olika organ som är verksamma inom den offentliga revisionen. Dessutom måste en klar uppdelning mellan de olika finanskontrollinstitutionernas behörighet göras, i vilken deras roller, ansvarsområden och rapporteringsskyldigheter fastställs liksom en klar tidsfrist för genomförandet. 4. 3 Organiserat samarbete För att hjälpa kandidatländerna att klara av de utmaningar det medför för dem att förstärka sin administrativa förmåga och anpassa sina förvaltningar, så att gemenskapens regelverk kan IA genomföras, håller kommissionen och medlemsstaterna på att utveckla ett förfarande för organiserat samarbete I Europeiska unionens inom ramen för Phare-programmet. medlemsstater genomförs regelverket av nationella förvaltningsmyndigheter (på central, regional och lokal nivå) och av olika byråer, fackorgan och den privata sektorn. Denna samlade administrativa och tekniska sakkunskap görs nu tillgänglig för kandidatländerna. Inledningsvis kommer det organiserade samarbetet att gälla fyra sektorer - jordbruk, miljö, finans och rättsliga och inrikes frågor, men det kommer gradvis att utvidgas till att omfatta hela gemenskapens regelverk. Bulgarien deltar aktivt i det organiserade samarbetet. 4. 4 Allmän bedömning Bulgariens förmåga att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad är fortfarande svag. De första viktiga stegen har tagits vad gäller en allmän reform av den offentliga förvaltningen och på områdena konkurrensbegränsande samverkan, indirekt beskattning och regionalpolitisk förvaltning. Bulgarien har medgivit att åtgärder på området rättsliga och inrikes frågor är nödvändiga och flera konkreta åtgärder har redan vidtagits. Det finns ett fortgående behov av att bygga upp förmågan att formulera och samordna den politik som förs inom förvaltningen, även vad gäller EU-frågor. P C. Slutsats Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, men fortsatta insatser behövs för att bekämpa korruptionen och reformera rättsväsendet. Trots att Bulgarien har gjort framsteg på senare tid vad gäller inrättandet av en marknadsekonomi, skulle landet sannolikt få svåra problem att klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen på medellång sikt. Om den dynamik som uppnåtts i införlivandet av lagstiftningen kompletteras med en förstärkning av motsvarande institutioner bör Bulgarien så småningom kunna uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför. Ytterligare insatser behövs dock, framför allt på den inre marknaden och vad gäller standardisering och certifiering, övervakning av statligt stöd, Kozloduys framtid och rättsliga och inrikes frågor. 57 D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av genomförandet inom vilka ytterligare Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade områden insatser bör göras och vilka anges i kommissionens yttrande, de finansiella medlen för att hjälpa kandidatländerna att genomföra dessa prioriteringar samt de villkor som gäller för stödet. Varje kandidatland har uppmanats anta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk i vilket anges hur landet kommer att gå till väga för att genomföra partnerskapet, tidsplanen för att uppnå prioriteringarna samt behovet av personella och ekonomiska resurser. Både partnerskapen för anslutning och de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk kommer att ses över med regelbundna mellanrum mot bakgrund av de framsteg som gjorts och i syfte att ange ytterligare prioriteringar. 1 Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på kort sikt I partnerskapet för anslutning4 ingår följande prioriteringar på kort sikt för Bulgarien: Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, fortsatt genomförande av regeringens program, inbegripet en för insyn öppen privatisering av statliga företag och banker, omstruktureringsåtgärder inom industrin, finanssektom och jordbruket samt åtgärder för att främja utländska direktinvesteringar. Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Antagande av förslaget till en lag om offentlig tjänst och framsteg i reformeringen av den offentliga förvaltningen samt institutionell förstärkning på områdena intern finansiell kontroll, miljö, tullpolitik, förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller anläggningarna vid de yttre gränserna, påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. Den inre marknaden: Ytterligare anpassning, bland annat vad gäller immaterialrätt och industriell äganderätt (effektivare genomdrivande av skyddet), finansiella tjänster, beskattning, antagande av den rättsliga ram som är nödvändig för övervakning av statligt stöd och upprättande av en första förteckning över statliga stöd samt antagande av en ny konkurrenslag. • Rättsliga och inrikes frågor: Konkreta åtgärder för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet samt för utveckling av en effektiv gränskontroll. införlivande av ramlagstiftning och av den sektorsövergripande Miljö: Fortsatt lagstiftningen, upprättande och genomförande av detaljerade tillnärmningsprogram och 4 Rådets förordning (EG) nr 622/98, EGT L 85, 20. 3. 1998. VL genomförandestrategier genomförandet av dessa program och strategier. rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av • Energi: Särskilt upprättande av en övergripande, långsiktig energistrategi och iakttagande av kämsäkerhetsstandarder och realistiska åtaganden för nedläggning av kraftverk i enlighet med kärnsäkerhetsavtalet. Framstegen beträffande prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning kan sammanfattas på följande sätt: Ekonomiska reformer: Bulgarien har utarbetat en ny ekonomisk strategi på medellång sikt som återspeglar de framsteg som har uppnåtts genom de ekonomiska reformerna, som uppfyller prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som kommer att utvärderas gemensamt med kommissionen. Allmän ekonomisk stabilitet har uppnåtts. Detta har medfört goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt, låg inflation, minskade offentliga utgifter, ökade utländska investeringar och privatisering. Ytterligare satsningar behövs vad gäller en för insyn öppen privatisering av de statliga företagen och bankerna, utveckling av banksektorn, slutlig avreglering av priserna och liberalisering av handeln, reformering av energisektorn och förstärkning av den rättsliga ramen för att förbättra kontrollen av att lagar och kontrakt efterlevs. Särskilda insatser måste läggas på markreformen och inrättandet av en jordbruksräkning. Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Bulgarien måste göra stora insatser för att öka sin förvaltnings institutionella och administrativa förmåga. En allmän strategi för reformering av den offentliga förvaltningen har upprättats, men det behövs ytterligare åtgärder för att anta och genomföra lagen om offentlig tjänst. Särskilda insatser behövs för att förbättra den strukturella reformen av den offentliga förvaltningen och av de institutioner som deltar i genomförandet, övervakningen och kontrollen av att gemenskapens regelverk inom sådana områden som miljö och tull efterlevs, särskilt vid de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningania och vid gränskontrollanläggningarna, samt för ytterligare åtgärder för att lägga grunden till regional- och strukturfonderna. Den inre marknaden: Bulgarien har gjort framsteg vad gäller immaterialrätt och den industriella äganderätten och när det gäller att kontrollera efterlevnaden av dessa. Bulgarien har också gjort framsteg vad gäller finansiella tjänster, beskattning och den rättsliga ramen för övervakning av statligt stöd samt i fråga om konkurrenslagstiftningen. Ytterligare insatser behövs när det gäller övervakning av statligt stöd och inrättande av. en förteckning över statligt stöd som är förenlig med EG-lagstiftningen. Rättsliga och inrikes frågor: Bulgarien har vidtagit vissa konkreta åtgärder för att reformera rättsväsendet, tillnärma lagstiftningen i syfte att inrätta strukturer för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt för alt förbättra gränsövervakningen. Ansträngningarna måste fortsätta, särskilt vad gäller korruption som är en fråga som prioriteras av den bulgariska regeringen. Ytterligare insatser behövs vad gäller asyl, gränsövervakning och gränskontroll samt vad gäller polisens organisation. Lika viktigt är det att fortsätta arbetet för att öka rättsväsendets och ordningsmaktens effektivitet och hi oberoende, särskilt utbildningen av domare och åklagare och framför allt med tanke på genomförandet av EU-lagstiftningen. Miljö: Bulgarien har utarbetat strategiska planer för att genomföra gemenskapens regelverk på miljöområdet och för att kontrollera att det efterlevs, men dessa planer har ännu inte börjat genomföras. Framsteg har gjorts på luft- och avfallsområdet, men insatser behövs också såsom vatten, föroreningskontroll och riskhantering. inom de övriga områdena av ramlagstiftningen, Energi: Bulgarien har gjort framsteg när det gälier att upprätta en åtgärdsplan och en långsiktig strategi, men ökade insatser behövs för att förbereda det nationella energisystemet och den nationella energimarknaden för integreringen med EU. Bulgarien måste framför allt säkerställa att kämsäkerhetsstandardema och åtagandet om en tidig nedläggning av enheterna 1-4 vid kärnkraftverket i Kozloduy iakttas i enlighet med kämsäkerhetsavtalet och att detta utförs inom en realistisk tidsram. Bulgarien har gjort framsteg när det gäller vissa aspekter av alla prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Till dessa hör antagande av en strategi för ekonomiska reformer och åtgärder för att uppnå makroekonomisk stabilitet, införlivande av immaterialrätt, finansiella tjänster, beskattning och konkurrens, vidtagande av åtgärder för bekämpning av organiserad brottslighet och korruption och utveckling av en energistrategi. Fortfarande krävs dock stora insatser vad gäller många av prioriteringarna på kort sikt, såsom privatisering och omstrukturering, uppfyllande av åtagandena om nedläggning av Kozloduy, förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten, utveckling av ett lämpligt system för övervakning av statligt stöd, utveckling av tillnärmningsprogram och genomförandestrategier på miljöområdet samt ytterligare framsteg för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. 2. Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk Bulgariens nationella program för antagande av gemenskapens regelverk antogs av ministerrådet och lades fram för kommissionen den 30 mars 1998 i samband med att anslutningsprocessen inleddes. Det bulgariska nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk är ett utförligt, välstrukturerat och kortfattat dokument som tar upp de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. De bulgariska myndigheterna har angivit att det nuvarande nationella programmet betraktas som ett första utkast och att det kommer att ses över på grundval av de synpunkter som lämnas av kommissionen. Texten i det nationella programmet följer strukturen i kommissionens yttrande och den tidsfrist som fastställs i partnerskapet för anslutning för prioriteringarna på kort och medellång sikt. Omfattande och väl utfomiade tabeller över alla de områden som täcks av regelverket ger information om införlivandet och genomförandet av gemenskapens regelverk. De flesta av de prioriteringar på kort och medellång sikt som anges i partnerskapet för anslutning finns med i det nationella programmet, vilket återspeglar Bulgariens vilja att göra framsteg vad gäller genomförandet av regelverket. Det finns dock vissa skillnader i behandlingen av de frågor som ingår i partnerskapet för anslutning, och det finns områden som inte behandlas tillräckligt utförligt och om vilka ytterligare information är nödvändig t. ex. kampen mot organiserad brottslighet och korruption, ekonomiska reformer, standardisering, konkurrenspolitik, statligt stöd, miljö, energi, regionalpolitik och framför allt reformen av den offentliga förvaltningen. Den information som har lämnats är inte enhetlig inom alla sektorer. Framför allt saknas strategiska uppgifter om politiska ramar, den ekonomiska politiken och förstärkningen av institutionerna (särskilt vad beträffar kampen mot organiserad brottslighet och korruption), och vissa områden såsom standardisering, miljö, energi och reformer, statligt stöd, fri rörlighet för varor, regional- och strukturpolitik är inte helt täckta. Avsnitten om den administrativa förmågan behöver utvecklas ytterligare och integreras med de olika sektorerna. Särskild uppmärksamhet måste ägnas genomförandet av strategier och strukturer och kontrollen av att dessa efterlevs. Allmänt sett är tidsfristen för genomförandet detaljerad, men den behöver specificeras närmare, eftersom den förefaller överambitiös på flera områden. Uppgifter om budgetkonsekvenser lämnas, men borde innehålla nämiare uppgifter om finansieringskälla, och investeringsprojekt. förstärkningen institutionerna särskilt gäller vad av Det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk måste revideras så att det • ger en mera enhetlig täckning av de olika sektorer som behandlas i partnerskapet för anslutning och regelverket på området, • ytterligare utvecklar förbindelsen mellan de strategiska planerna, prioriteringarna och regelverket på området i syfte att skapa enhetlighet, ger en mera enhetlig täckning av förmågan att genomföra alla delar av gemenskapens regelverk och kontrollera att detta efterlevs, en klarare bedömning fastställer vilka ger finansieringskällor som skall användas för tilldelning av medel inom respektive område av EG-lagstiftningen, av budgetkonsekvenserna och ger en mera detaljerad bedömning av personal- och utbildningsbehoven. Kommissionen kommer att ta ställning till det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk på grundval av en reviderad version och meddela rådet sin ståndpunkt. Denna bedömning planeras äga mm under den senare delen av 1999 samtidigt som partnerskapet för anslutning ses över. 6Ï Bilaga STATISTISKA UPPGIFTER STATISTISKA UPPGIFTER Grunddata 11000-tal Befolkning (vid periodens slut) 8460 8427 8385 8341 8285 1993 1994 1995 1996 1997 I 1000-tals hektar Total areal 11099 11099 11099 11099 11099 Nationalrakenskaper I miljarder lev Bruttonationalprodukt till Idpande priser 298,9 525,6 880,3 1748,7 17103,4 1 milj. udcr ecu Bruttonationalprodukt till Idpande priser 9,2 8,1 11,0 7,8 9,0 I ecu per capita Bruttonationalprodukt till Idpande priser 1100 1000 1300 900 1100 Produktionsstruktur I % av det totala bruttoförädlingsvärdct -Jordbruk - Industri - Bygg och anlaggning - Tjanster Utgiftsstruktur - Konsumtionsutgifter - IlushSIl och hushallcns ideella organisationcr - Orfentlig sektor - Fasta bruttoinvesteringar - Export av varor och tjanster - Import av varor och tjanster : ; : : ; : : : 15,4 25,9 4,3 26,2 26,7 2,8 54,5 44,4 I % av bruttonationalprodukten 85,9 70,7 15,3 15,3 44,7 46,3 88,5 76,6 11,9 13,6 62,9 59,8 84,1 71,8 12,4 11,3 613 55,7 h} FSrSndring i % fran fOregaendc ar Bruttonationalprodukt -1,5 1,8 2,9 -10,1 -6,9 I köpkraftspariteter (ppp) Bruttonationalprodukt per capita 4400 4700 4900 4600 4400 Inflation Konsumentprisindex Bytesbalans -Export av varor -Import av varor -Handelsbalans -Nettotjanster -Nettoinkomst -Ldpande nettotransfereringar -varav offentliga transfcreringar -Bytesbalans -Valutatillg&ngar (inkl. guld) -Valutatillg&ngar (exkl. guld) Förändring i % från föregående år 56,1 87,1 62,1 123,0 I miljoner ecu (löpande priser) 3182 3308 4086 3851 4332 3939 3322 3994 3704 3984 -756 -14 93 148 -49 9 117 95 348 151 -166 -161 -330 -312 -317 32 140 3 -939 -27 101 11 -20 82 29 13 209 113 392 861 1066 1176 633 2241 587 814 941 386 1986 Offentliga finanser I % av bruttonationalprodukten Offentligt underskott/dverskott Upplaning i utlandet, brutto -11,3 -5,2 -5,1 -15,3 66,2 44,5 56,5 1 1993 1994 1995 1996 1997 Finansiella indikatorer 58 Monetära aggregat I miljardcr ecu -Ml -M2 Kredit totalt 1,3 6,3 0,9 5 1,2 6,1 6,8 0,4 2 3,3 1,2 2,9 2,6 Genomsnittlig kort ränta 1 % per är - Utlåningsränta - Inlåningsränta Växelkurs för ecun Periodgenomsnitt Periodens slut Index for effektiv växelkurs Utrikeshandel Import Export Saldo Bytcsrelation Import från EU-15 Export till EU-15 Demograf! Naturlig folkökning Invandringsövcrskott (inklusive justeringar) 59,5 72,6 58-0 123,5 84,0 42,6 51,1 35,9 74,7 46,8 (1 ecu ». nationell valuta) 32,39 64,53 80,01 223,25 1901,22 36,49 81,21 92,92 610,64 1961,63 I miljoner ecu 4071,1 3525,7 4325,1 3949,7 2849,9 3184,4 3357,7 4093,5 3806,7 3125,5 -886,7 -168,0 -231,6 -143,0 275,6 l\ lotsvarandc period under föregående år = 100 108,8 100,8 97,6 1 % av totalsumman 28 32,1 36,5 32,1 28,1 35,5 37,6 38,8 l'cr 1000 invånare -3,0 0,0 -3,8 0,0 -5,1 0,0 -5,4 0,1 l'cr 1000 levande födda : : : Spädbarnsdödlighet 15,5 16,3 14,8 15,6 17,5 Vid födseln 59 Medellivslangd : Man Kvinnor 67,1 74,6 Arbetsmarknad I % av arbetskraften Fdrvarvsfrekvens (enligt ILO) 55,4 52,4 51,5 51,8 51,6 Arbetsloshet (enligt ILO) :Totalt 21,4 20,5 14,7 13,7 15,0 < 2 5 ar > 25 ar 47,0 44,9 37,7 33,5 36,0 17,3 16,8 11,6 11,3 12,4 Genomsnittligt antal sysselsatta per naringsgren enligt NACE I % av totalsumman - Jord- och skogsbruk - Industri - Bygg och anlaggning - Tjanster Infrastruktur Jarnvagsnat Motorvagar 22,1 23,2 23,9 24,4 30,3 29,1 28,1 27,5 6 5,6 5,5 41,6 42,1 42,5 5,1 43 I km per 1000 km2 : : 38,7 38,7 Längd i km 314 314 2 : * : Industri och jordbruk Föregående år = 100 Industriproduktion i volymindex 90,2 110,7 104,5 103,8 Jordbruksproduktion i volymindex, brutto 80,6 107,1 116,0 88,5 121,1 60 Metodanmärkningar Bruttonationalprodukt per capita i PPS: Reviderade uppgifter där man använt nya PPP-resultat från International Comparison Project 1996. Valutatillgångar är uppgifterna för innehavet vid årets slut. De definieras som summan av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto-) fordringar på personer bosatta utomlands. Guldet värderas till marknadspriset vid årets slut. Offentligt underskott/överskott är en anpassning av den definition som används i nationalräkenskaperna, där uppgifterna IMF:s GFS-metod (government finance statistics). Det allmänna offentliga underskottet/överskottet får man fram genom att lägga det statliga underskottet (som normalt omfattar vissa medel utanför själva budgeten) till kommunernas underskott/överskott. Totalsumman justeras med hänsyn till nettoutlåning/nettoinlåning för vissa särskilda åtgärder. Denna summa utgör en finansieringspost i nationalräkenskaperna. fram enligt räknats Monetära aggregat är uppgifter om innehav vid årets slut. I allmänhet betyder Ml sedlar och mynt i omlopp samt bankernas avistamedel. M2 betyder generellt Ml samt sparmedel och andra kortfristiga banktillgodohavanden. Kredit totalt betyder för det mesta inhemsk kredit till den offentliga och privata sektorn. Det bör noteras att problemet med att mäta omloppet av utländsk valuta i några kandidatländer kan påverka uppgifternas tillförlitlighet. Räntenivåer: Årlig genomsnittsränta. Utlåningsräntan består vanligtvis av den genomsnittliga räntan på beviljade lån från de banker som rapporterar in uppgifter. Med inlåningsränta menar man huvudsakligen genomsnittet för tidsbunden och icke- tidsbunden inlåning. Växelkurser: De växelkurser för ecun som officiellt meddelats GD II har använts när detta varit möjligt. Indexet för effektiv växelkurs är vägt med hänsyn till viktigare handels-partner med basåret 1990. och export på Import "specialhandelssystemet", vilket innebär att utrikeshandeln omfattar varor som passerar landets tullgräns. I handelsuppgifterna tar man inte med direkt reexport, tjänstehandel, handel med tullfria zoner samt handel med licenser, knovvhow och patent. Värdet av priser): Uppgifterna (löpande baserade är 61 utrikeshandeln omfattar marknadsvärdet av varorna och tilläggskostnader försäkring etc). (frakt, enligt Kombinerade för varor Handelsindelning: Handelsflöden nomenklaturen (KN) och det administrativa enhetsdokumentet (SAD). Importen registreras på basis av cif och exporten på basis av fob. Eurostat har räknat om den nationella valutan till US-doJlar genom att använda Internationella valutafondens årliga genomsnittskurs. registreras Bytesrealation: Fram till 1994 har man med hjälp av Paasche-formeln beräknat indexen utifrån all export och import av varor endast för slutlig konsumtion, exklusive särskild konsignation, bearbetning och reexport. Efter 1995 har man räknat fram prisindexen med hjälp av "enhetsvärdet" enligt Laspeyres formel. Import från och export till EU-15: Uppgifter angivna av Bulgarien. Uppgifterna för åren 1993 och 1994 rör endast handeln med EU-12. Förvärvsfrekvens (enligt ILO): Arbetskraften i procent av den totala befolkningen Över 15 år. Procentsatsen har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med iakttagande av följande definitioner och rekommendationer av ILO: Arbetskraft: sysselsatta och arbetslösa i enlighet med ILO-definitionerna nedan. Anställda: alla personer över 15 år som under referensperioden bedrev åtminstone en timmes avlönat arbete som anställd, företagare, medlem av kooperativ eller medhjälpande familjemedlem. Personer inom krigsmakten och barnlediga kvinnor är också medtagna. Arbetslösa: alla personer över 15 år som för närvarande uppfyller alla tre kriterierna i ILO:s definition av arbetslöshet: (i) att sakna arbete, (ii) att aktivt söka arbete och (iii) att vara beredd att påbörja ett arbete inom två veckor. Uppgifterna gäller för september 1993, oktober 1994, oktober 1995 respektive november 1996. Arbetslöshet (enligt ILO): -1 procent av arbetskraften. Denna siffra är beräknad utifrån LFSS (Labor Force Sample Survey) i enlighet med ILO:s definitioner och rekommendationer (se ILO:s definitioner ovan). Uppgifterna gäller för september 1993, oktober 1994, oktober 1995 respektive november 1996. Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren enligt NACE: Dessa uppgifter är inte beräknade utifrån LFSS. 62 Industriproduktion Industriproduktion omfattar gruvdrift och stenbrytning, tillverkningsindustri samt el-, gas-, ång- och vattenförsörjning (enligt NACE Rev. l avdelning C, D och E). i volymindex: Indexet över den årliga industriproduktionen är baserat på en uttömmande undersökning av de företag (offentliga och privata) som hänförts till industrisektorn. Jordbruksproduktion i volymindex, brutto: Uppgifterna är baserade på SNA-metoden. Källor Grunddata, nationalräkenskaper, utrikeshandel, dcmografi, arbetsmarknad, infrastruktur, industri och jordbruk: New Cronos. Valutatillgångar och finansiella indikatorer: När detta varit möjligt har man haft Eurostat B-4:s frågeformulär om valuta- och finansstatistik som källa. Kandidatländerna ombeds att regelbundet uppdatera tabellerna i frågeformuläret. Den aktuella statistiken omfattar officiella utländska reserver, monetära aggregat, räntenivåer och valutakurser. Om detta inte gått har man använt IMF:s publikation "International Financial Statistics" som källa. I möjligaste mån har Europeiska kommissionen (GD II) används som källa till valutakurserna för ecun. Vad beträffar upplåning i utlandet, brutto, har OECD:s publikation "External Debt Statistics" använts som källa. I fallet offentligt underskott/överskott kan kandidatländerna för närvarande inte komma med tillförlitliga uppgifter. Enhet B-4 står i nära samarbete med dessa länder med målsättningen från nationalräkenskaperna. Med tanke på bristen på tillförlitliga uppgifter, har man tagit fram ungefärliga uppgifter för offentligt underskott/överskott med hjälp av IMF:s Government Finance Statistics Yearbook (se nedan för en förklaring av metoden). statistik där man utgår förbättra deras offentliga att 63 ISSN 1024-4506 KOM(98) 707 slutlig DOKUMENT SV 01 02 06 11 Katalognummer : CB-CO-98-649-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg