title: 1999/6/EG: Kommissionens beslut av den 14 december 1998 om ett förfarande enligt artikel 85 i EG-fördraget (IV/35.280-Sicasov) [delgivet med nr K(1998) 3452] (Endast den franska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
agricultural cooperative
agro-industry
marketing
patent law
plant propagation
trade licence

formats: html pdf print

text: 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/27 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 14 december 1998 om ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 85 i EG-f(cid:148)rdraget (IV/35. 280 — Sicasov) [delgivet med nr K(1998) 3452] (Endast den franska texten (cid:132)r giltig) (1999/6/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, I. SAKOMST(cid:142)NDIGHETER med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 17 av den 6 februari 1962, f(cid:148)rsta f(cid:148)rordningen om till(cid:132)mpning av f(cid:148)rdragets artiklar 85 och 86 (1), senast (cid:132)ndrad genom Anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)sterrike, Finland och Sverige, s(cid:132)rskilt artiklarna 2, 4 och 8 i denna, med beaktande av beg(cid:132)ran om icke-ingripandebesked och av den anm(cid:132)lan som SICASOV (Soci(cid:130)t(cid:130) Coop(cid:130)rative d’In- t(cid:130)r(cid:136)t Collectif Agricole Anonyme (cid:133) Capitale Variable) den 26 oktober 1994 har l(cid:132)mnat in ang(cid:134)ende standardlicens- avtal f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av uts(cid:132)de, med beaktande av det v(cid:132)sentliga inneh(cid:134)llet i denna anm(cid:132)lan, som offentliggjorts (2) enligt artikel 19. 3 i f(cid:148)rord- ning nr 17, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n f(cid:148)r kartell- och monopolfr(cid:134)gor, och (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT C 95, 19. 4. 1995, s. 8. A. F(cid:153)RETAGEN a) SICASOV (1) SICASOV best(cid:134)r av f(cid:148)r(cid:132)dlare av v(cid:132)xtsorter skyddade i Frankrike. Ingen medlem i SICASOV f(cid:134)r inneha mer (cid:132)n 10 % av f(cid:148)reningens kapital eller mer (cid:132)n 10 % av r(cid:148)str(cid:132)tterna. SICASOV:s uppgift (cid:132)r — att enligt exklusiv eller icke-exklusiv licens ta (cid:148)ver v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter som dess medlemmar har anf(cid:148)rtrott SICASOV samt alla andra imma- teriella r(cid:132)ttigheter som ber(cid:148)r jordbruket och livsmedelsindustrin, — att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att p(cid:134) f(cid:148)rdelaktigast m(cid:148)jliga tekniska och ekonomiska villkor nytt eller f(cid:148)rb(cid:132)ttrat v(cid:132)xtmaterial st(cid:132)lls till jordbruksprodu- centernas och livsmedelsindustrins f(cid:148)rfogande, — att (cid:148)verl(cid:134)ta eller bevilja underlicenser som under f(cid:148)reningens (cid:148)verinseende till(cid:134)ter produk- tion, f(cid:148)r(cid:148)kning och saluf(cid:148)ring av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlares v(cid:132)xtsorter, L 4/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 — att (cid:148)vervaka sorternas bevarande (dvs. produk- tionen av tekniskt material f(cid:148)r de tidigare gene- rationerna av de sorter som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning till slutanv(cid:132)ndaren) och att vidta alla (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att undvika all eventuell brist, — att s(cid:132)kerst(cid:132)lla gemensam forskning om nytt genetiskt material, — att uppmuntra v(cid:132)xturval och att fr(cid:132)mja v(cid:132)xtma- terial och s(cid:132)kerst(cid:132)lla deras spridning. (2) SICASOV har s(cid:132)rskilt till uppgift att f(cid:148)rvalta v(cid:132)xt- sorter som anf(cid:148)rtrotts f(cid:148)reningen av f(cid:148)r(cid:132)dlarna (eller av deras r(cid:132)ttsinnehavare). F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l kan f(cid:148)r(cid:132)dlarna (eller deras r(cid:132)ttsinnehavare) a) antingen ge SICASOV fullmakt att bevilja icke- exklusiva licenser f(cid:148)r reproduktion eller f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning, b) eller ge SICASOV exklusivt tillst(cid:134)nd f(cid:148)r produk- tion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning med r(cid:132)tt f(cid:148)r SICASOV att bevilja icke-exklusiva underlicenser f(cid:148)r repro- duktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning. avtal De SICASOV (cid:132)r inte f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r detta beslut. som ing(cid:134)s mellan f(cid:148)r(cid:132)dlarna och F(cid:148)rvaltningen av f(cid:148)r(cid:132)dlarnas v(cid:132)xtsorter omfattar s(cid:132)rskilt slutandet av avtal med f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retag om produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av uts(cid:132)de. Med st(cid:148)d av avtalen uppb(cid:132)r SICASOV royalty som bolaget betalar ut till f(cid:148)r(cid:132)dlarna efter avdrag f(cid:148)r sina admi- nistrationskostnader. Dessa avtal har anm(cid:132)lts och (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r detta beslut (se sk(cid:132)len 37–42). (3) Fram till 1993 var f(cid:148)rvaltningen av v(cid:132)xtsorter i Frankrike anf(cid:148)rtrodd b(cid:134)de SICASOV och ”Caisse de gestion des licences des v(cid:130)g(cid:130)tales”, i nedan kallat CGLV. Den 1 januari 1994 gick SICASOV samman med CGLV genom att CGLV (cid:148)vertogs. Till f(cid:148)ljd av detta finns i Frankrike d(cid:132)refter endast en f(cid:148)rening f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av vilken samlar v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter del(cid:132)garna som tidigare var medlemmar antingen i SICASOV eller i CGLV. (4) f(cid:148)r ett stort antal SICASOV f(cid:148)rvaltar omkring 2 600 sorter av ungef(cid:132)r 50 artgrupper franska och utl(cid:132)ndska v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlares r(cid:132)kning. N(cid:132)stan alla v(cid:132)xt- sorter som kan produceras enligt avtal g(cid:134)r genom SICASOV. Varje f(cid:148)rvaltningsgruppen sluter omkring 9 500 licensavtal med omkring 6 000 franska f(cid:148)retag och 2 500 utl(cid:132)ndska f(cid:148)retag. (cid:134)r b) F(cid:148)r(cid:132)dlarna (5) F(cid:148)r(cid:132)dlarna (cid:132)r privata eller offentliga enheter som (cid:132)gnar sina krafter (cid:134)t forskning f(cid:148)r att skapa nya v(cid:132)xtsorter som uppfyller n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kriterier f(cid:148)r att kunna skyddas r(cid:132)ttsligt i egenskap av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)d- lingar. Bland f(cid:148)r(cid:132)dlarna b(cid:148)r f(cid:148)rst n(cid:132)mnas familjejordbruk, som bevarar en mycket gammal urvalstradition och vars storlek (cid:132)r ganska varierande, och jordbrukskoo- perativ. D(cid:132)refter b(cid:148)r de stora f(cid:148)retag som under de senaste (cid:134)ren har blivit verksamma inom sektorn f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dling beaktas (s(cid:132)rskilt de f(cid:148)retag som redan finns inom kemisektorn). Slutligen kan n(cid:132)mnas de offentliga forskningsorgan som bedriver forskning p(cid:134) jordbruksomr(cid:134)det l’Institut national des (t. ex. recherches agronomiques [INRA], agronomskolor, universitetsfakultet) b(cid:134)de i Frankrike och i utlandet. Alla f(cid:148)r(cid:132)dlare f(cid:148)rfogar (cid:148)ver en ”portf(cid:148)lj” med (cid:134)tskil- liga sorter av vilka en eller fler verkligen kan vara mycket konkurrenskraftiga. Den nya sorten kan f(cid:148)r(cid:148)kas av f(cid:148)r(cid:132)dlaren sj(cid:132)lv, men ofta kan denne inte tillgodose efterfr(cid:134)gan och f(cid:148)lj- aktligen anf(cid:148)rtror han f(cid:148)r(cid:148)kningen till ett f(cid:148)r(cid:148)k- ningsf(cid:148)retag (se sk(cid:132)l 7) f(cid:148)r att erh(cid:134)lla tillr(cid:132)ckliga uts(cid:132)deskvantiteter som (cid:132)r avsedda att s(cid:132)ljas till jord- brukare s(cid:134)dd. F(cid:148)r(cid:132)dlarskapet (cid:134)rliga inneb(cid:132)r r(cid:132)ttigheter och skyldigheter som kommer att behandlas i sk(cid:132)len 11–36. f(cid:148)r deras c) F(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retag Uts(cid:132)desproduktionen (cid:132)r en uppgift f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:148)knings- f(cid:148)retag ((cid:132)ven kallade odlingsf(cid:148)retag eller fr(cid:148)produ- center). Dessa f(cid:148)retag m(cid:134)ste inneha n(cid:132)ringstillst(cid:134)nd och, f(cid:148)r att kunna producera certifikatuts(cid:132)de, p(cid:134) f(cid:148)rhand ha beretts tilltr(cid:132)de till kontroll av de admi- nistrativa organ som s(cid:132)rskilt inr(cid:132)ttats f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l (se sk(cid:132)l 32). F(cid:148)r att kunna f(cid:148)r(cid:148)ka en ny sort m(cid:134)ste dessa f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retag v(cid:132)nda sig till SICASOV f(cid:148)r att erh(cid:134)lla en licens f(cid:148)r den ifr(cid:134)gava- rande sorten. I Frankrike finns f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omkring 6 000 f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retag. F(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retagen f(cid:148)rfogar mycket ofta (cid:148)ver ett n(cid:132)tverk av jordbrukare som f(cid:148)r(cid:148)kar, till vilka de anf(cid:148)rtror uts(cid:132)de f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:148)kning. Uts(cid:132)det (cid:134)terk(cid:148)ps sedan av f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retaget som (cid:134)tar sig dess certi- fiering och f(cid:148)rs(cid:132)ljning. F(cid:148)rh(cid:134)llandena mellan f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retagen och jordbrukarna som f(cid:148)r(cid:148)kar regleras av ett standardodlingsavtal som har utarbe- tats av Service Officiel de Contr(cid:147)le (SOC) och godk(cid:132)nns av jordbruksministeriet. (6) (7) (8) 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/29 (9) De jordbrukare som f(cid:148)r(cid:148)kar b(cid:148)r inte f(cid:148)rv(cid:132)xlas med de jordbrukare som (cid:132)r anv(cid:132)ndare, dvs. de som anv(cid:132)nder uts(cid:132)de f(cid:148)r sin egen s(cid:134)dd (och inte f(cid:148)r att erh(cid:134)lla annat uts(cid:132)de) och som p(cid:134) grund av detta p(cid:134) s(cid:132)tt och vis kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med slutanv(cid:132)ndarna. b) De franska best(cid:132)mmelserna (14) Det r(cid:132)ttsliga skyddet f(cid:148)r nya v(cid:132)xtsorter i Frankrike utg(cid:134)r fr(cid:134)n Internationella konventionen f(cid:148)r skydd f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingsprodukter undertecknad i Paris den 2 december 1961 (UPOV-konventionen). B. DE BER(cid:153)RDA PRODUKTERNA (10) De ber(cid:148)rda produkter i detta (cid:132)rende (cid:132)r uts(cid:132)de och v(cid:132)xter som tillh(cid:148)r f(cid:148)ljande arter eller artgrupper: proteingr(cid:148)dor, majs, spannm(cid:134)l, sorghum, k(cid:148)ksv(cid:132)xter, olje- och fiberv(cid:132)xter, potatis. I detta beslut betecknas uts(cid:132)de och v(cid:132)xter gemen- samt med termen uts(cid:132)de. foderv(cid:132)xter, C. DET SKYDD SOM GES GENOM V(cid:142)XTF(cid:153)R(cid:142)D- LARR(cid:142)TT a) Gemenskapsbest(cid:132)mmelserna (11) De flesta av medlemsstaterna f(cid:148)reskriver ett r(cid:132)ttsligt skyddssystem f(cid:148)r v(cid:132)xtsorter. Dessa system har dock inte harmoniserats p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) utan fort- s(cid:132)tter att regleras av medlemsstaternas inhemska lagstiftning. R(cid:134)det antog med h(cid:132)nsyn till denna situation den 27 juli 1994 f(cid:148)rordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2506/95 (4), som parallellt med nationell lagstiftning inf(cid:148)r ett gemenskapssystem som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att bevilja v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter som g(cid:132)ller inom hela gemenskapens territorium. Detta gemenskapssystem p(cid:134)verkar inte till(cid:132)mp- ningen av medlemsstaternas r(cid:132)tt att utf(cid:132)rda natio- nella bevis f(cid:148)r skydd av v(cid:132)xtsorter (med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll av f(cid:148)rbudet mot kumulerade skydd). Fr(cid:134)n och med den 1 april 1995 kan ans(cid:148)kningar om gemenskaps- skydd f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt l(cid:132)mnas in. innehavaren exklusiv r(cid:132)tt (12) Gemenskapsskyddet f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingar kan beviljas f(cid:148)r sorter som (cid:132)r s(cid:132)rskiljbara, enhetliga, stabila och nya. Det ger till a) reproduktion (f(cid:148)r(cid:148)kning), b) produktion eller behandling med avseende p(cid:134) f(cid:148)r(cid:148)kning, c) erbju- dande till f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller annan form av saluf(cid:148)ring, e) export fr(cid:134)n gemenskapen, f) import till gemenskapen, g) lagring i syfte att utf(cid:148)ra de (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i a) till f). f(cid:148)rs(cid:132)ljning, d) (13) Gemenskapsskyddet f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingar har en giltighetstid p(cid:134) 25 (cid:134)r (30 (cid:134)r f(cid:148)r druvsorter och tr(cid:132)d- slag). (3) EGT L 227, 1. 9. 1994, s. 1. (4) EGT L 258, 28. 10. 1995, s. 3. I lag nr 70-489 av den 11 juni 1970 fastst(cid:132)lls att alla nya homogena och stabila v(cid:132)xtsorter kan erh(cid:134)lla ett v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingscertifikat, vilket ger dess r(cid:132)ttsinneha- vare exklusiv r(cid:132)tt att producera och att i Frankrike inf(cid:148)ra, f(cid:148)rs(cid:132)ljning alla best(cid:134)ndsdelar f(cid:148)r reproduktion eller v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:148)kning av sorten i fr(cid:134)ga. s(cid:132)lja eller utbjuda till (15) (16) Enligt lagen fr(cid:134)n 1970 (cid:132)r giltighetstiden f(cid:148)r den exklusiva r(cid:132)tten 20 (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n och med utf(cid:132)r- dandet av certifikatet, men 25 (cid:134)r om f(cid:132)rdigst(cid:132)l- landet av reproduktions(cid:132)mnena f(cid:148)r arten kr(cid:132)ver l(cid:134)nga tidsfrister. I f(cid:148)rordning nr 71-75 av den 9 september 1971 r(cid:132)knas de arter upp f(cid:148)r vilka giltig- hetstiden (cid:132)r 20 respektive 25 (cid:134)r. Vad g(cid:132)ller (cid:132)gander(cid:132)tt och (cid:148)verf(cid:148)ring av f(cid:148)r(cid:132)dlar- r(cid:132)tter h(cid:132)nvisas i lagen fr(cid:134)n 1970 till de regler som i allm(cid:132)nhet g(cid:132)ller f(cid:148)r patent. Det tycks f(cid:148)ljaktligen vara s(cid:134) att f(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter kan (cid:148)verf(cid:148)ras lika fritt som en patentr(cid:132)tt vad g(cid:132)ller (cid:132)gander(cid:132)tt eller nyttjande- r(cid:132)tt. D. REGLERING AV PRODUKTION OCH SALU- F(cid:153)RING AV UTS(cid:142)DE I FRANKRIKE (17) I Frankrike omfattas produktion, kontroll och certi- fiering av uts(cid:132)de av en detaljreglering som ocks(cid:134) motsvarar de krav som uppst(cid:132)llts genom de gemen- skapsbest(cid:132)mmelser som antagits p(cid:134) omr(cid:134)det. a) Gemenskapsbest(cid:132)mmelserna (18) Flera direktiv f(cid:148)reskriver p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) en mycket grundlig kontroll av produktions- och salu- f(cid:148)ringsvillkoren f(cid:148)r uts(cid:132)de inom gemenskapen f(cid:148)r att garantera fri oms(cid:132)ttning av dessa. Syftet med dessa direktiv (cid:132)r att erh(cid:134)lla en st(cid:148)rre produktivitet i fr(cid:134)ga om odling av olika v(cid:132)xtarter genom att fr(cid:134)n medlemsstaternas sida kr(cid:132)va enhetliga och s(cid:134) rigo- r(cid:148)sa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter som m(cid:148)jligt vad g(cid:132)ller till(cid:134)tet att saluf(cid:148)ra. valet av sorter som det (cid:132)r Genom direktiven inr(cid:132)ttas f(cid:148)r gemenskapen ett enhetligt certifieringssystem som genom officiell identitet och kontroll skall garantera sorternas L 4/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 renhet. Ett s(cid:134)dant system (cid:132)r till(cid:132)mpligt b(cid:134)de f(cid:148)r saluf(cid:148)ring p(cid:134) nationella marknader och i handels- utbytet mellan medlemsstaterna. Uts(cid:132)de f(cid:134)r inte saluf(cid:148)ras om det inte enligt certifieringsbest(cid:132)mmel- serna har officiellt unders(cid:148)kts och certifierats av ett offentligt organ i en av medlemsstaterna. jordbrukare f(cid:148)r att dessa skall anv(cid:132)nda det f(cid:148)r sin s(cid:134)dd (eller att ge sina licensinnehavare tillst(cid:134)nd att g(cid:148)ra detta). En s(cid:134)dan eventualitet blir dock mycket s(cid:132)llan verklighet med h(cid:132)nsyn till att basuts(cid:132)det har ett ganska h(cid:148)gt v(cid:132)rde och att det d(cid:132)rf(cid:148)r skulle vara oekonomiskt att anv(cid:132)nda det f(cid:148)r s(cid:134)dd. (19) Direktiv har hittills antagits vad g(cid:132)ller saluf(cid:148)ring av foderv(cid:132)xter, de flesta v(cid:132)xtarter (spannm(cid:134)l, betor, potatis, olje- och sp(cid:134)nadsv(cid:132)xter etc. ). (23) Certifikatuts(cid:132)de (cid:132)r s(cid:134)dant uts(cid:132)de Vidare har genom r(cid:134)dets direktiv 70/457/EEG (5), senast (cid:132)ndrat genom Anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)ster- rike, Finland och Sverige, en gemensam sortlista f(cid:148)r arter av lantbruksv(cid:132)xter inr(cid:132)ttats. — som direkt h(cid:132)rstammar fr(cid:134)n basuts(cid:132)de, — som (cid:132)r avsett f(cid:148)r en annan produktion (cid:132)n uts(cid:132)de (dvs. som (cid:132)r avsett f(cid:148)r direkt eller indi- rekt f(cid:148)rs(cid:132)ljning till jordbrukarna/anv(cid:132)ndarna f(cid:148)r deras s(cid:134)dd), (20) Genom direktiven fastst(cid:132)lls f(cid:148)r varje v(cid:132)xtart de villkor som uts(cid:132)de skall uppfylla f(cid:148)r att kunna salu- f(cid:148)ras. I dessa fastst(cid:132)lls s(cid:132)rskilt villkoren f(cid:148)r identitet och minsta odlingsvillkoren. Gemenskapsregler har dessutom inf(cid:148)rts vad g(cid:132)ller f(cid:148)rpackning, tagande av provexemplar, f(cid:148)rslutning och m(cid:132)rkning. sortrenhet samt i) Basuts(cid:132)de och certifikatuts(cid:132)de (21) Genom att st(cid:148)dja sig p(cid:134) den redan befintliga inter- nationella terminologin fastst(cid:132)lls i gemenskapsdi- rektiven r(cid:148)rande saluf(cid:148)ring av uts(cid:132)de skillnaden mellan basuts(cid:132)de och certifikatuts(cid:132)de. (22) Basuts(cid:132)de (cid:132)r s(cid:134)dant uts(cid:132)de — som har producerats under f(cid:148)r(cid:132)dlarens ansvar enligt reglerna f(cid:148)r uppr(cid:132)tth(cid:134)llande av sort, — som skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r produktion av certifika- (24) tuts(cid:132)de, — som uppfyller de villkor som fastst(cid:132)llts genom och identitet r(cid:148)rande odling, direktivet sortrenhet, — f(cid:148)r vilka det vid en offentlig unders(cid:148)kning har konstaterats att n(cid:132)mnda villkor har iakttagits. Basuts(cid:132)de (cid:132)r s(cid:134)ledes inte uts(cid:132)de som (cid:132)r avsett att s(cid:132)ljas till jordbrukare (direkt eller genom koopera- tiva mellanh(cid:132)nder eller grossister) utan uts(cid:132)de som uteslutande (cid:132)r avsett att producera annat uts(cid:132)de som tillh(cid:148)r en senare generation. Det kan f(cid:148)ljakt- ligen p(cid:134) ett s(cid:132)tt j(cid:132)mf(cid:148)ras med ett industriellt halv- fabrikat. Det m(cid:134)ste emellertid i detta sammanhang understrykas att det ur r(cid:132)ttslig synpunkt inte finns f(cid:148)r(cid:132)dlaren fr(cid:134)n att anv(cid:132)nda n(cid:134)got som hindrar basuts(cid:132)de f(cid:148)r s(cid:134)dd eller att s(cid:132)lja s(cid:134)dant uts(cid:132)de till (5) EGT L 225, 12. 10. 1970, s. 1. — som uppfyller de villkor som fastst(cid:132)llts genom och identitet r(cid:148)rande odling, direktivet sortrenhet, — f(cid:148)r vilket det vid en offentlig unders(cid:148)kning har konstaterats att de angivna villkoren har iaktta- gits. Certifikatuts(cid:132)de kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte lagligen anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att erh(cid:134)lla uts(cid:132)de av en senare generation. Uts(cid:132)de som erh(cid:134)llits utifr(cid:134)n certifikatuts(cid:132)de kan inte i sin tur certifieras och kan d(cid:132)rmed inte salu- f(cid:148)ras. Certifikatuts(cid:132)de bara anv(cid:132)ndas f(cid:148)r s(cid:134)dd eller f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljning (direkt eller genom kooperativ mellanhand eller grossist) till jordbrukare som anv(cid:132)nder det f(cid:148)r sin s(cid:134)dd. Certifi- katuts(cid:132)de ben(cid:132)mns d(cid:132)rf(cid:148)r ofta handelsuts(cid:132)de eller uts(cid:132)de f(cid:148)r fri oms(cid:132)ttning. Certifikatuts(cid:132)de (cid:132)r f(cid:148)lj- aktligen p(cid:134) s(cid:132)tt och vis j(cid:132)mf(cid:148)rbart med den f(cid:132)rdiga industriprodukten som (cid:132)r patentskyddad. f(cid:148)ljaktligen kan Situationen (cid:132)r emellertid mer komplicerad i fr(cid:134)ga om vissa v(cid:132)xtarter (t. ex. havre, korn, ris, vete och speltvete). F(cid:148)r dessa v(cid:132)xtarter till(cid:134)ts i sj(cid:132)lva verket genom gemenskapsdirektiven inte bara certifikatut- s(cid:132)de av f(cid:148)rsta reproduktion utan ocks(cid:134) certifikatut- s(cid:132)de av andra reproduktionen. Det kan allts(cid:134) finnas tv(cid:134) generationer av certifikatuts(cid:132)de. I gemenskaps- direktiven avses med a) certifikatuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen (cid:132)r s(cid:134)dant uts(cid:132)de — som h(cid:132)rstammar direkt fr(cid:134)n basuts(cid:132)de, — som (cid:132)r avsett antingen f(cid:148)r produktion av uts(cid:132)de av kategorin certifikatuts(cid:132)de av andra generationen, eller f(cid:148)r en annan produktion (cid:132)n f(cid:148)r uts(cid:132)de (dvs. som (cid:132)r avsett f(cid:148)r direkt eller jordbrukare/ f(cid:148)rs(cid:132)ljning till anv(cid:132)ndare f(cid:148)r deras s(cid:134)dd), indirekt 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/31 — som uppfyller de villkor som f(cid:148)reskrivs i identitet och r(cid:148)rande odling, direktivet sortrenhet, — f(cid:148)r vilka det vid officiell unders(cid:148)kning har konstaterats att de n(cid:132)mnda villkoren har iakttagits. b) certifikatuts(cid:132)de av andra generationen (cid:132)r s(cid:134)dant uts(cid:132)de — som h(cid:132)rstammar direkt fr(cid:134)n certifikatuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen, — som (cid:132)r avsett f(cid:148)r annan produktion (cid:132)n som uts(cid:132)de (dvs. som (cid:132)r avsett f(cid:148)r direkt eller indirekt jordbrukare/anv(cid:132)n- dare f(cid:148)r deras s(cid:134)dd), f(cid:148)rs(cid:132)ljning till — som uppfyller de villkor som f(cid:148)reskrivs i direktivet, — f(cid:148)r vilka det vid officiell unders(cid:148)kning har konstaterats att de angivna villkoren har iakttagits. Till och med i fall n(cid:132)r flera reproduktioner har beviljats begr(cid:132)nsar sig s(cid:134)lunda vissa medlemsstater till att f(cid:148)reskriva en enda reproduktion. Vad g(cid:132)ller en och samma v(cid:132)xtart f(cid:148)ljaktligen medlemsstater som till(cid:134)ter uts(cid:132)de endast av f(cid:148)rsta reproduktion medan andra till(cid:134)ter s(cid:134)v(cid:132)l uts(cid:132)de av f(cid:148)rsta som andra reproduktionen (eller av en senare reproduktion). finns det till blir f(cid:148)rem(cid:134)l exporteras reproduktion, (27) Det kan s(cid:134)lunda intr(cid:132)ffa att certifikatuts(cid:132)de med ursprung i en medlemsstat, som f(cid:148)reskriver endast en enda andra medlemsstater som d(cid:132)remot till(cid:134)ter tv(cid:134) (eller flera) reproduktioner och att det i en av dessa medlems- stater f(cid:148)r(cid:148)kning. Handeln f(cid:148)r betecknar ofta dessa uts(cid:132)den som ”tekniska fr(cid:148)er”. En s(cid:134)dan ben(cid:132)mning f(cid:148)rekommer inte i gemen- skapstexterna men i praktiken anv(cid:132)nds den f(cid:148)r att beteckna en s(cid:132)rskild uts(cid:132)desgrupp som kan identi- fieras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: certifikatuts(cid:132)de som uteslu- tande (cid:132)r ”handelsm(cid:132)ssigt” (kan inte anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att producera annat uts(cid:132)de) i ursprungslandet men som kan anv(cid:132)ndas som basuts(cid:132)de (f(cid:148)r produktion av nytt certifikatuts(cid:132)de) i destinationslandet. I vissa direktiv f(cid:148)reskrivs till och med certifikatut- s(cid:132)de av tredje generationen. ii) Gemensam sortlista (cid:148)ver v(cid:132)xtsorter (25) Med utg(cid:134)ngspunkt i dessa definitioner (cid:132)r det uppenbart att certifikatuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta genera- tionen kan fylla en dubbel uppgift, n(cid:132)mligen att a) anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att erh(cid:134)lla annat certifikatuts(cid:132)de och b) anv(cid:132)ndas f(cid:148)r s(cid:134)dd. I det f(cid:148)rsta fallet har certifi- katuts(cid:132)de en funktion som (cid:132)r identisk med den som fylls av basuts(cid:132)de som anges i sk(cid:132)l 22 (och s(cid:134)lunda j(cid:132)mf(cid:148)rbara med ett halvfabrikat). I det andra fallet d(cid:132)remot har certifikatuts(cid:132)de funktionen av verkliga ”handelsuts(cid:132)den” som (cid:132)r avsedda att s(cid:132)ljas f(cid:148)r s(cid:134)dd (och s(cid:134)lunda j(cid:132)mf(cid:148)rbara med en f(cid:132)rdig industriprodukt). I f(cid:148)rsta hand (cid:132)r det f(cid:148)r(cid:132)d- laren (eller dennes licensinnehavare) som har att besluta om anv(cid:132)ndningen av certifikatuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen. Emellertid kan en tredje man som p(cid:134) laglig v(cid:132)g f(cid:148)rv(cid:132)rvat s(cid:134)dant certifikatuts(cid:132)de (och som f(cid:134)tt bemyndigande av nationella organ att ut(cid:148)va yrket som f(cid:148)r(cid:148)kare) ocks(cid:134) producera uts(cid:132)de av andra generationen och l(cid:134)ta certifiera dessa av offentliga organ. (26) Med h(cid:132)nvisning till de skillnader som anges i sk(cid:132)len 21–25 b(cid:148)r det p(cid:134)pekas att gemenskapsdi- rektiven begr(cid:132)nsar sig till att s(cid:132)kerst(cid:132)lla fri oms(cid:132)tt- ning inom gemenskapen av uts(cid:132)den (basuts(cid:132)de och certifikatuts(cid:132)de) som uppfyller de f(cid:148)reskrifter som fastst(cid:132)llts genom dessa direktiv. Enligt direktiven (cid:132)r emellertid medlemsstaterna inte skyldiga att i sin lagstiftning f(cid:148)reskriva tv(cid:134) s(cid:132)rskilda generationer av certifikatuts(cid:132)de (av f(cid:148)rsta och andra generationen). (28) I direktiv 70/457/EEG f(cid:148)reskrivs inr(cid:132)ttandet av en gemensam sortlista f(cid:148)r arter av lantbruksv(cid:132)xter som grundas p(cid:134) olika nationella sortlistor i medlemssta- terna. Varje medlemsstat skall uppr(cid:132)tta en eller flera sortlistor (cid:148)ver sorter som officiellt (cid:132)r till(cid:134)tna f(cid:148)r certifiering och saluf(cid:148)ring inom dess territo- rium. (29) De uts(cid:132)den av en v(cid:132)xtsort som inf(cid:148)rts i en nationell sortlista f(cid:134)r inte omfattas av n(cid:134)gon inskr(cid:132)nkning i r(cid:132)tten till saluf(cid:148)ring i de andra medlemsstaterna — fr(cid:134)n och med den 31 december det andra (cid:134)ret efter det att sorterna i fr(cid:134)ga inf(cid:148)rts i den natio- nella sortlistan, eller — fr(cid:134)n och med den tidpunkt d(cid:134) till samtliga medlemsstater st(cid:132)ndiga kommitt(cid:130)n f(cid:148)r uts(cid:132)de och uppf(cid:148)r(cid:148)kningsmaterial har tillk(cid:132)n- nagivit sin avsikt att de i den nationella sort- listan inf(cid:148)rda uts(cid:132)dena inte f(cid:134)r omfattas av n(cid:134)gon inskr(cid:132)nkning i r(cid:132)tten till saluf(cid:148)ring. Kommissionen offentligg(cid:148)r i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning (under beteckningen ”den gemensamma sortlistan f(cid:148)r arter av lantbruks- v(cid:132)xter”) alla sorter f(cid:148)r vilka uts(cid:132)det inte omfattas av n(cid:134)gon inskr(cid:132)nkning i r(cid:132)tten till saluf(cid:148)ring. L 4/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 (30) P(cid:134) grundval av dessa best(cid:132)mmelser f(cid:134)r uts(cid:132)de som tillh(cid:148)r de sorter som inf(cid:148)rts i den gemensamma sortlistan oms(cid:132)ttas gemenskapens medlemsstater, (cid:132)ven om sorten i fr(cid:134)ga inte erk(cid:132)nts i destinationslandet. fritt alla i F(cid:148)r att kunna producera certifikatuts(cid:132)de utanf(cid:148)r staten f(cid:148)r den f(cid:148)rsta certifieringen (cid:132)r det d(cid:132)remot n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att inf(cid:148)ra sorten i den medlemsstats nationella sortlista d(cid:132)r man avser att p(cid:134)b(cid:148)rja produktionen. Med andra ord s(cid:132)kerst(cid:132)lls genom gemenskapsdirektivet m(cid:148)jligheten att saluf(cid:148)ra uts(cid:132)de i hela gemenskapen men inte r(cid:132)tten att producera i alla medlemsstater. b) De franska best(cid:132)mmelserna (31) Genom den allm(cid:132)nna tekniska regleringen i Frank- rike av produktion och saluf(cid:148)ring av uts(cid:132)de, vilken till stor del h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n n(cid:132)mnda gemenskapsdi- rektiv, inf(cid:148)rs mycket rigor(cid:148)sa kontroller f(cid:148)r att bevara produkternas kvalitet. Dessa kontroller inneb(cid:132)r en ganska stor offentlig administration inom denna sektor. Den centrala rollen tillkommer i detta h(cid:132)nseende den officiella kontrollenheten, SOC, som (cid:132)r en f(cid:148)rgrening av det franska jord- bruksministeriet och f(cid:148)rvaltas av ”Groupement national interprofessionnel des semences” (GNIS). (32) Uts(cid:132)descertifieringen (cid:132)r ett resultat av en kontroll- process som m(cid:148)jligg(cid:148)r f(cid:148)r SOC att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att uts(cid:132)de som framl(cid:132)ggs f(cid:148)r den har en viss minsta sortrenhet eller genetisk renhet. i de Uts(cid:132)descertifieringen f(cid:134)r verkst(cid:132)llas endast producenters fabriker som i f(cid:148)rv(cid:132)g underst(cid:132)llts kontroll. Den konkretiseras genom att det p(cid:134) f(cid:148)rpackningar som inneh(cid:134)ller certifikatuts(cid:132)de s(cid:132)tts certifikat eller officiella kontrollm(cid:132)rken och even- tuellt sigill som utf(cid:132)rdats av SOC. Kontrolltillst(cid:134)nd beviljas genom beslut av jord- bruksministern p(cid:134) f(cid:148)rslag av SOC f(cid:148)r en eller flera arter, och f(cid:148)r var och en av dem f(cid:148)r en eller flera kategorier. (35) (33) Den allm(cid:132)nna tekniska franska regleringen f(cid:148)re- skriver f(cid:148)ljande uts(cid:132)deskategorier: a) Utg(cid:134)ngsmaterial Ursprungsmaterial (linjer, kloner och f(cid:148)r(cid:148)k- ningsmaterial) som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt att (cid:134)terta eller varje (cid:134)r fullf(cid:148)lja urval f(cid:148)r att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sorten. b) F(cid:148)r(cid:132)dlaruts(cid:132)de (av generationer som f(cid:148)reg(cid:134)r basuts(cid:132)de) Uts(cid:132)de av en generation som befinner mellan utg(cid:134)ngsmaterialet och basuts(cid:132)det. sig c) Basuts(cid:132)de Uts(cid:132)de som producerats enligt urvalsreglerna f(cid:148)r att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla arten och som normalt (cid:132)r avsett f(cid:148)r produktion av certifikatuts(cid:132)de. d) Certifikatuts(cid:132)de Uts(cid:132)de som h(cid:132)rstammar direkt fr(cid:134)n f(cid:148)r(cid:148)kningen av basuts(cid:132)de eller eventuellt, p(cid:134) beg(cid:132)ran av f(cid:148)r(cid:132)dlaren och efter samtycke av SOC, ett f(cid:148)r(cid:132)d- laruts(cid:132)de. Denna kategori f(cid:134)r delas upp i certifi- katuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen (R1) och certifi- katuts(cid:132)de av andra generationen (R2). Inom ramen f(cid:148)r detta beslut skall de uts(cid:132)den som anges under a, b och c ovan gemensamt betecknas som basuts(cid:132)de och de uts(cid:132)den som anges under punkt d) skall betecknas som certifikatuts(cid:132)de. (34) Produktionen av utg(cid:134)ngsmaterial, f(cid:148)r(cid:132)dlaruts(cid:132)de och basuts(cid:132)de sker p(cid:134) ansvar av f(cid:148)r(cid:132)dlaren, som (cid:132)r chef f(cid:148)r produktionen av sina sorter. S(cid:132)rskilda tekniska f(cid:148)reskrifter anger n(cid:132)rmare vill- koren f(cid:148)r produktion av utg(cid:134)ngsmaterial, f(cid:148)r(cid:132)dlar- uts(cid:132)de, basuts(cid:132)de och certifikatuts(cid:132)de. I Frankrike f(cid:148)reskrivs i de flesta s(cid:132)rskilda tekniska f(cid:148)reskrifter endast en generation certifikatuts(cid:132)de. annorlunda Situationen (cid:132)r d(cid:132)remot andra medlemsstater d(cid:132)r det finns m(cid:148)jlighet att till(cid:134)ta tv(cid:134) eller fler (cid:132)n tv(cid:134) generationer av certifikatuts(cid:132)de (se sk(cid:132)l 26). I det fallet kan franskt certifikatuts(cid:132)de exporteras och f(cid:148)r(cid:148)kas p(cid:134) ett s(cid:132)tt som inte skulle vara till(cid:134)tet i Frankrike (”tekniska fr(cid:148)er”). i 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/33 (36) Av detta sk(cid:132)l f(cid:148)reskriver franska regler m(cid:148)jligheten till ”omklassning” av certifikatuts(cid:132)de. Detta f(cid:148)rfa- rande best(cid:134)r i att m(cid:132)rka om f(cid:148)rpackningar som inneh(cid:134)ller uts(cid:132)de av f(cid:148)rsta reproduktionen genom att ers(cid:132)tta certifikatet eller kontrollm(cid:132)rket. Detta kommer att f(cid:134) till effekt att dessa uts(cid:132)den inte l(cid:132)ngre lagligen kan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att producera andra uts(cid:132)den i destinationslandet. E. DE ANM(cid:142)LDA AVTALEN (37) De anm(cid:132)lda avtalen (cid:132)r standardavtal genom vilka SICASOV organiserar produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av uts(cid:132)de som skyddas av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter och som SICASOV har f(cid:134)tt i uppdrag av f(cid:148)r(cid:132)dlarna att f(cid:148)rvalta. De anm(cid:132)lda avtalen kan vara av f(cid:148)ljande tv(cid:134) skilda slag: a) Om SICASOV agerar som fullmaktshavare f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren (se sk(cid:132)l 2 a, sluter f(cid:148)reningen ett avtal med f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retaget ben(cid:132)mnt ”licensavtal f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av reproduktions- eller v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:148)kningsmaterial f(cid:148)r v(cid:132)xtsorter”. licensinnehavare b) Om SICASOV d(cid:132)remot agerar som v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dla- rens sluter f(cid:148)reningen ett avtal med f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retaget ben(cid:132)mnt ”underlicensavtal f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av reproduktions- och v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:148)k- ningsmaterial f(cid:148)r v(cid:132)xtsorter”. sk(cid:132)l 2b, (se (38) av de anm(cid:132)lda P(cid:134) grundval avtalen beviljar SICASOV f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retaget (”licensinnehavaren”) en icke-exklusiv licens f(cid:148)r reproduktion och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning av en given v(cid:132)xtsort (artikel 1. 1). Denna licens (cid:132)r personlig och de r(cid:132)ttigheter som f(cid:148)ljer av den kan inte (cid:148)verl(cid:134)tas, vare sig helt eller delvis (artikel 1. 2). Licensinnehavaren f(cid:134)r inte till tredje man anf(cid:148)rtro hela eller del av produktionen av den sort som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtalet utan f(cid:148)reg(cid:134)ende samtycke av SICASOV (artikel 1. 3). De anm(cid:132)lda avtalen avser artgrupper som (cid:132)r inde- lade enligt f(cid:148)ljande: — Spannm(cid:134)l. — Foderv(cid:132)xter och proteingr(cid:148)dor. — Majs/sorghum, k(cid:148)ksv(cid:132)xter, olje- och sp(cid:134)nads- v(cid:132)xter. — Potatis. (39) Enligt de anm(cid:132)lda avtalen omfattas produktion och saluf(cid:148)ring av uts(cid:132)de av f(cid:148)ljande villkor: a) Produktions- och reproduktionslicens tilldelas f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av uts(cid:132)de p(cid:134) franskt territorium eller p(cid:134) det territorium som omfattas av skyddet (artikel 2 A) (6). b) Licensinnehavaren f(cid:134)r varken exportera eller importera basuts(cid:132)de utan uttryckligt samtycke av SICASOV (artikel 2C. 1). c) Den licensinnehavare som s(cid:132)ljer basuts(cid:132)de skall fr(cid:134)n sin k(cid:148)pare inh(cid:132)mta ett (cid:134)tagande om att detta inte kommer att bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r direkt eller indirekt export (artikel 2C. 2). d) Licensinnehavaren f(cid:134)r inte direkt (eller genom f(cid:148)rmedling av f(cid:148)retag som tillh(cid:148)r samma grupp eller som omfattas av samma exportf(cid:148)rbud) exportera certifikatuts(cid:132)de om sorten inte (cid:132)r inf(cid:148)rd i den gemensamma sortlistan sedan minst fyra (cid:134)r (artikel 2 D). av e) Licensinnehavaren f(cid:134)r inte exportera certifikat- uts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen till medlemsstater som till(cid:134)ter tv(cid:134) eller flera reproduktionsniv(cid:134)er. inte heller exponera Licensinnehavaren f(cid:134)r certifikatuts(cid:132)de generationen till andra medlemsstater som till(cid:134)ter tre eller flera repro- duktionsniv(cid:134)er. Licensinnehavaren skall (cid:134)ta sig att (cid:148)verflytta denna skyldighet p(cid:134) alla sina k(cid:148)pare (artikel 2 E. 1). F(cid:148)r(cid:132)dlaren skall dock (cid:134)ta sig att systematiskt ge sitt samtycke till omklass- ning av uts(cid:132)den till de nationella certifierings- myndigheterna, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att expor- t(cid:148)ren underr(cid:132)ttar honom om sin avsikt och att certifieringsmyndigheterna f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren (eller till de r(cid:132)ttsinnehavare) omklassade uts(cid:132)deskvantiteterna och destina- tionslandet (artikel 2E. 2). Detta systematiska till- st(cid:134)nd skall beviljas bara f(cid:148)r de sorter som (cid:132)r inf(cid:148)rda i den gemensamma sortlistan sedan minst fyra (cid:134)r (artikel 2E. 3). preciserar dennes (6) Om v(cid:132)xtsorten (cid:132)r skyddad genom ett franskt v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingscer- tifikat omfattar produktionsr(cid:132)tten hela det franska territoriet. Om v(cid:132)xtsorten d(cid:132)remot (cid:132)r skyddad genom ett gemenskapscer- tifikat omfattar produktionsr(cid:132)tten hela gemenskapen. Licensin- nehavaren har s(cid:134)ledes r(cid:132)tt att fritt producera och s(cid:132)lja uts(cid:132)dena i samtliga medlemsstater. Klausulerna om import- och export- begr(cid:132)nsningar inte att vara i artikel 2 i avtalet kommer till(cid:132)mpliga om v(cid:132)xtsorten i fr(cid:134)ga (cid:132)r skyddad genom gemenska- pens lagstiftning om v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt (med undantag f(cid:148)r s(cid:134)dant som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till tredje land). L 4/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 f) Licensinnehavaren f(cid:134)r inte exportera certifikat- uts(cid:132)de till medlemsstater som inte f(cid:148)reskriver r(cid:132)ttsligt skydd f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dling. Licensinneha- varen skall (cid:134)ta sig att (cid:148)verf(cid:148)ra denna skyldighet till alla sina k(cid:148)pare (artikel 2E. 1). g) Licensinnehavaren f(cid:134)r inte exportera certifierat uts(cid:132)de till stater som inte (cid:132)r medlemmar i gemenskapen eller medlemmar i Internationella unionen f(cid:148)r skydd f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlingsprodukter (UPOV). Licensinnehavaren skall (cid:134)ta sig att flytta (cid:148)ver denna skyldighet p(cid:134) alla sina k(cid:148)pare (artikel 2E. 1). som den bed(cid:148)mer F(cid:148)rvaltningsgruppen f(cid:134)r underkasta licensinneha- varen den kontroll som n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de f(cid:148)rfaranden som den ansvarar f(cid:148)r blir regelr(cid:132)tt utf(cid:148)rda och gruppen f(cid:134)r kr(cid:132)va att licensinnehavaren varje (cid:134)r tillhanda- h(cid:134)ller en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller certi- fiering f(cid:148)r varje art. F(cid:148)r de r(cid:132)ttigheter som beviljas licensinnehavaren skall denne i geng(cid:132)ld (cid:134)ta sig att till f(cid:148)rvaltnings- gruppen betala en anm(cid:132)lningsavgift och en avgift som ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av s(cid:134)lda eller certifie- rade kvantiteter p(cid:134) h(cid:148)sten eller p(cid:134) v(cid:134)ren. Denna avgift skall betalas av de licensierade f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)- retagen n(cid:132)r de anf(cid:148)rtror uts(cid:132)de som de producerat eller jordbrukare som f(cid:148)r(cid:148)kar uts(cid:132)de. f(cid:148)rpackat p(cid:134) licens till (40) (41) (42) Om arten som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtalet (cid:132)r en ett(cid:134)rig art skall licensen beviljas endast f(cid:148)r den sk(cid:148)rd som h(cid:132)rstammar fr(cid:134)n plantering efter undertecknandet av detta avtal. Om arten som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtalet (cid:132)r en fler(cid:134)rig art skall licens beviljas f(cid:148)r det antal sk(cid:148)rdar som anges i avtalet och som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n planteringen efter undertecknandet av avtalet. II. R(cid:142)TTSLIG BED(cid:153)MNING A. ARTIKEL 85. 1 (43) I artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget f(cid:148)rbjuds som of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden alla avtal mellan f(cid:148)retag, alla beslut av f(cid:148)retagssammanslut- ningar och samordnade f(cid:148)rfaranden som kan p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstater och som har till syfte eller resultat att hindra, begr(cid:132)nsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden. havarna (cid:132)r ocks(cid:134) f(cid:148)retag, eftersom de bedriver ekonomisk verksamhet med produktion och salu- f(cid:148)ring av uts(cid:132)de. (45) I fr(cid:134)ga om produkter ber(cid:148)r de anm(cid:132)lda avtalen ett mycket stort antal olika relevanta marknader. Varje art utg(cid:148)r en separat marknad och inom samma art (cid:132)r det mycket ofta m(cid:148)jligt att s(cid:132)rskilja sortgrupper som kan betraktas som separata marknader. (46) Ur geografisk synpunkt motsvarar de ovan n(cid:132)mnda marknaderna medlemsstaternas territorier. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta b(cid:148)r man beakta att produktion och saluf(cid:148)ring av uts(cid:132)de regleras av nationell lagstiftning (se f(cid:148)r Frankrikes vidkommande sk(cid:132)len 31–36), (cid:132)ven om denna lagstiftning m(cid:134)ste (cid:148)verensst(cid:132)mma med g(cid:132)llande gemenskapsdirektiv p(cid:134) omr(cid:134)det. F(cid:148)r det andra b(cid:148)r det understrykas att distributionsstruktu- rerna f(cid:148)r uts(cid:132)de i huvudsak (cid:132)r organiserade p(cid:134) nationell niv(cid:134). Det faktum att de relevanta markna- derna (cid:132)r nationella hindrar emellertid inte att det finns import- och exportstr(cid:148)mmar som ibland (cid:132)r betydande. (47) De anm(cid:132)lda avtalen (cid:132)r avtal mellan f(cid:148)retag enligt artikel 85 i EG-f(cid:148)rdraget. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att kontrollera om klausulerna i de n(cid:132)mnda avtalen kan hindra konkurrensen och p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstaterna. a) Allm(cid:132)nna (cid:148)verv(cid:132)ganden (48) Innan bed(cid:148)mningen av huruvida klausulerna i de anm(cid:132)lda avtalen (cid:132)r f(cid:148)renliga med artikel 85. 1 i EG-f(cid:148)rdraget g(cid:148)rs synes det emellertid l(cid:132)mpligt att unders(cid:148)ka vilken omfattning v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tten har f(cid:148)r att definiera vilka klausuler i de anm(cid:132)lda avtalen som omfattas av denna r(cid:132)tt. (49) till I detta sammanhang (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att h(cid:132)nvisa s(cid:134)v(cid:132)l f(cid:148)rordning (EG) nr 2100/94 som till UPOV-konventionen, som har ratificerats av de flesta av medlemsstaterna. Dessa regelverk ger f(cid:148)r(cid:132)dlaren r(cid:132)tt att underst(cid:132)lla alla f(cid:148)rfaranden som g(cid:132)ller produktion, reproduk- f(cid:148)rs(cid:132)ljning, saluf(cid:148)ring, export, tion, import och lagring av skyddade uts(cid:132)dessorter sitt f(cid:148)rhandsgodk(cid:132)nnande. f(cid:148)rpackning, (44) SICASOV (cid:132)r ett f(cid:148)retag i den mening som avses i artikel 85 i f(cid:148)rdraget, eftersom det bedriver ekono- misk verksamhet som best(cid:134)r f(cid:148)rvaltning och kontroll av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt i Frankrike. Licensinne- i D(cid:132)rav f(cid:148)ljer att varje f(cid:148)rfarande f(cid:148)r produktion s(cid:134)v(cid:132)l av basuts(cid:132)de som av certifikatuts(cid:132)de omfattas av den ensamr(cid:132)tt som ges f(cid:148)r(cid:132)dlaren och p(cid:134) grund av detta omfattas av f(cid:148)rekomsten av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt. 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/35 (50) P(cid:134) grundval av dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden f(cid:148)refaller det som om f(cid:148)r(cid:132)dlaren har r(cid:132)tt att kontrollera destina- tionen f(cid:148)r allt uts(cid:132)de utifr(cid:134)n vilka ett produktions- f(cid:148)rfarande (cid:132)nnu (cid:132)r r(cid:132)ttsligt m(cid:148)jligt med h(cid:132)nsyn till de befintliga allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelserna p(cid:134) omr(cid:134)det (se sk(cid:132)len 21–27 och 31–36). Artikel 85. 1 (cid:132)r f(cid:148)lj- aktligen inte till(cid:132)mplig p(cid:134) avtal vars enda syfte (cid:132)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla respekten f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlarens r(cid:132)ttigheter (cid:148)ver uts(cid:132)de som p(cid:134) grundval av den allm(cid:132)nna reglering som (cid:132)r till(cid:132)mplig p(cid:134) omr(cid:134)det, lagligen kan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att producera annat uts(cid:132)de. S(cid:134)lunda avser artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget t. ex. inte ett avtal som (cid:134)l(cid:132)gger licensinnehavaren ett f(cid:148)rbud att s(cid:132)lja eller exportera uts(cid:132)de som inte tillh(cid:148)r den sista generation som lagligen f(cid:134)r reproduceras och som har st(cid:132)llts till hans f(cid:148)rfogande endast f(cid:148)r dess f(cid:148)r(cid:148)kning (7). att avsaknad av De (cid:148)verv(cid:132)ganden som utvecklats ovan g(cid:132)ller ocks(cid:134) f(cid:148)r fr(cid:148)n som kallas tekniska (se sk(cid:132)l 27). Det m(cid:134)ste s(cid:134)lunda medges gemen- i skapsharmonisering p(cid:134) omr(cid:134)det f(cid:148)r(cid:132)dlaren inf(cid:148)r alla avtalsbest(cid:132)mmelser som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att skydda sin r(cid:132)tt. F(cid:148)r(cid:132)dlaren f(cid:134)r f(cid:148)r att g(cid:148)ra detta uppr(cid:132)tta avtalsklausuler som till(cid:134)ter honom att underst(cid:132)lla varje f(cid:148)rfarande f(cid:148)r produktion av uts(cid:132)de vilken generation det (cid:132)n (cid:132)r fr(cid:134)ga om (f(cid:148)rsta generationen, andra generationen osv. ) hans tillst(cid:134)nd och hans kontroll. S(cid:134)dana klausuler kan emellertid till(cid:134)tas endast om de (cid:132)r oundg(cid:132)ngliga f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla skyddet f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt och om de (cid:132)r f(cid:148)renliga med gemenskapens konkurrensregler. En under- s(cid:148)kning av det aktuella fallet kommer att bekr(cid:132)fta om dessa krav helt har iakttagits. (51) F(cid:148)r(cid:132)dlarens kontrollr(cid:132)tt kommer d(cid:132)remot att upph(cid:148)ra om han har producerat (eller har gett till- st(cid:134)nd att producera) uts(cid:132)de som enligt till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna regler p(cid:134) omr(cid:134)det inte l(cid:132)ngre lagligen f(cid:134)r reproduceras och n(cid:132)r han fritt har omsatt dem (eller har gett tillst(cid:134)nd till att oms(cid:132)tta dem). S(cid:134)dant uts(cid:132)de f(cid:134)r inte l(cid:132)ngre anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att producera annat uts(cid:132)de utan f(cid:134)r endast s(cid:132)ljas (direkt eller genom mellanh(cid:132)nder) till jordbrukare f(cid:148)r produk- tion av konsumtionsvaror. Om s(cid:134) (cid:132)r fallet b(cid:148)r uts(cid:132)det anses som en vara som kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med en f(cid:132)rdig industriprodukt. (7) Se i detta sammanhang EG-domstolens dom av den 19 april 1988, Erauw-Jacquery mot La Hesbignonne, m(cid:134)l 27/87, REG 1988 s. 1919, punkterna 9-10. Enligt domstolen ”m(cid:134)ste f(cid:148)r(cid:132)d- laren ha r(cid:132)tt att reservera f(cid:148)r(cid:148)kningen av uts(cid:132)dena till hand- lare/bearbetare som han valt ut som licenshavare. S(cid:134)vitt s(cid:134) (cid:132)r fallet omfattas den klausul som f(cid:148)rbjuder licenshavaren att s(cid:132)lja och exportera basuts(cid:132)den inte av f(cid:148)rbudet i artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget” (icke officiell svensk (cid:148)vers(cid:132)ttning). Alla avtal vars syfte (cid:132)r att begr(cid:132)nsa produktionen och saluf(cid:148)ringen av s(cid:134)dant uts(cid:132)de kan unders(cid:148)kas med h(cid:132)nsyn till best(cid:132)mmelserna i artikel 85 i EG- f(cid:148)rdraget. Det (cid:132)r emellertid riktigt att de n(cid:132)mnda uts(cid:132)dena omfattas av talrika kontroller av de offentliga myndigheterna (se sk(cid:132)len 31–36). Ur denna synpunkt (cid:132)r dock f(cid:148)r(cid:132)dlarens r(cid:132)ttsliga situation inte annorlunda (cid:132)n patenthavarens eller varum(cid:132)rkesin- nehavarens f(cid:148)r en produkt som omfattas av de offentliga myndigheternas kontroll (t. ex. ett l(cid:132)ke- medel). Det finns f(cid:148)ljaktligen inte anledning att anse att uts(cid:132)de som skyddas av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt har s(cid:134)dana s(cid:132)rskilda egenskaper att de, med h(cid:132)nsyn till konkurrensreglerna, kr(cid:132)ver en annorlunda behand- ling (cid:132)n produkter som omfattas av annat industri- ellt r(cid:132)ttsskydd. Detta p(cid:134)verkar inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigheten av att vid till(cid:132)mpningen av konkurrensreglerna ta h(cid:132)nsyn till den s(cid:132)rskilda karakt(cid:132)ren hos uts(cid:132)den (8). b) De klausuler som inte omfattas av artikel 85. 1 (52) Ett av SICASOV meddelat tillst(cid:134)nd till en icke- exklusiv r(cid:132)tt att f(cid:148)r(cid:148)ka uts(cid:132)de som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtal i Frankrike eller p(cid:134) det territorium som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r skyddet (dvs. hela gemenskapen, om det (cid:132)r fr(cid:134)ga om gemenskapens v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt) begr(cid:132)nsar inte SICASOV:s frihet att bevilja licens till alla f(cid:148)r(cid:148)kningsf(cid:148)retag som ans(cid:148)ker om detta, f(cid:148)rutsatt att dessa f(cid:148)retag uppfyller de villkor som kr(cid:132)vs enligt fransk lagstiftning i fr(cid:134)ga om certi- fiering av uts(cid:132)de. SICASOV:s policy har i detta h(cid:132)nseende varit att utan sv(cid:134)righet bevilja licenser till alla som ans(cid:148)ker om det f(cid:148)r de sorter som valts. Det m(cid:134)ste dessutom understrykas att f(cid:148)r(cid:132)dlaren fortfarande i Frankrike och p(cid:134) annat h(cid:134)ll fritt kan s(cid:132)lja uts(cid:132)de som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtal, b(cid:134)de direkt och genom distribut(cid:148)rer. Denna klausul b(cid:148)r s(cid:134)ledes anses enligt som icke konkurrensbegr(cid:132)nsande artikel 85. 1. (53) skyldighet att f(cid:148)reg(cid:134)ende inte anf(cid:148)rtro Licensinnehavarens av samtycke (utan tredje man SICASOV) basuts(cid:132)de f(cid:148)r att producera certifikatut- s(cid:132)de utg(cid:148)r en av de befogenheter som omfattas av f(cid:148)rekomsten av v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt. H(cid:132)r m(cid:134)ste under- strykas att produktion av basuts(cid:132)de medf(cid:148)r bety- dande ekonomiska uppoffringar och kan inneb(cid:132)ra (8) Se EG-domstolens dom av den 8 juni 1982, Nungesser mot kommissionen, m(cid:134)l 258/78, REG 1982, s. 2015. L 4/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 icke f(cid:148)rsumbara risker. Dessutom p(cid:134)minns om att basuts(cid:132)de produceras under f(cid:148)r(cid:132)dlarens ansvar (se sk(cid:132)l 22). F(cid:148)r(cid:132)dlaren m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r ges m(cid:148)jligheten att skydda sig mot varje oriktig hantering av uts(cid:132)de. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l b(cid:148)r han ha befogenhet att f(cid:148)rbe- h(cid:134)lla endast f(cid:148)retag som SICASOV har valt som f(cid:148)r(cid:148)kning av basut- licensinnehavare r(cid:132)tten till s(cid:132)de (9). D(cid:132)rav f(cid:148)ljer att r(cid:132)tt att begr(cid:132)nsa oms(cid:132)ttningen av basuts(cid:132)de. P(cid:134) grundval av det ovanst(cid:134)ende m(cid:134)ste det anses att skyldigheten f(cid:148)r licensinnehavaren att inte anf(cid:148)rtro basuts(cid:132)de till tredje man (cid:132)r f(cid:148)renlig med artikel 85. 1 i EG- f(cid:148)rdraget. f(cid:148)r(cid:132)dlaren har (54) Licensinnehavarens skyldighet att inte exportera basuts(cid:132)de b(cid:148)r ocks(cid:134) anses som ett uttryck f(cid:148)r ut(cid:148)vandet av en av de befogenheter som tillerk(cid:132)nns f(cid:148)r(cid:132)dlaren. Det b(cid:148)r medges att f(cid:148)r(cid:132)dlaren (eller, som i det aktuella (cid:132)rendet, dennes r(cid:132)ttsinnehavare) m(cid:134)ste kunna begr(cid:132)nsa destinationen av basuts(cid:132)de f(cid:148)r att undvika all oriktig hantering av sorter. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l b(cid:148)r han ha r(cid:132)tt att f(cid:148)rbjuda licensin- nehavare som han har valt (eller som i detta (cid:132)rende, som hans r(cid:132)ttsinnehavare har valt) att s(cid:132)lja och exportera basuts(cid:132)de (10). Det tycks f(cid:148)ljaktligen st(cid:134) klart att den f(cid:148)r(cid:132)dlare som b(cid:132)r de ekonomiska och r(cid:132)ttsliga risker som (cid:132)r f(cid:148)renade med produktionen av uts(cid:132)de, b(cid:148)r kunna kontrollera uts(cid:132)dets destina- tion, till utlandet. P(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljning grundval av dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden kan bed(cid:148)mningen g(cid:148)ras att f(cid:148)rbud att exportera basuts(cid:132)de ej omfattas av f(cid:148)rbudet i artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget. inbegripet (56) (57) Licensinnehavarens skyldighet att p(cid:134) varje k(cid:148)pare (cid:148)verf(cid:148)ra skyldigheten att inte exportera basuts(cid:132)de b(cid:148)r ocks(cid:134) anses som ett uttryck f(cid:148)r en av de befo- genheter som f(cid:148)r(cid:132)dlaren tillerk(cid:132)nns. I det fallet b(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren faktiskt ocks(cid:134) kunna kontrollera basuts(cid:132)- dets destination f(cid:148)r att undvika varje oriktig hantering av sorter. En s(cid:134)dan hantering skulle kunna f(cid:148)rekomma inte bara n(cid:132)r licensinnehavaren exporterar direkt utan ocks(cid:134) n(cid:132)r han (med SICASOV:s samtycke) s(cid:132)ljer till tredje man som sedan exporterar basuts(cid:132)de. D(cid:132)rav behovet f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren att ha kontroll (cid:148)ver basuts(cid:132)dets slutliga destination. P(cid:134) grundval av dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden kan bed(cid:148)mningar g(cid:148)ras att skyldigheten f(cid:148)r licensinne- havaren att fr(cid:134)n k(cid:148)paren inh(cid:132)mta dennes (cid:134)tagande att basuts(cid:132)de inte kommer att exporteras, inte omfattas av f(cid:148)rbudet i artikel 85. 1. Licensinnehavarens skyldighet att inte exportera certifikatuts(cid:132)de av f(cid:148)rsta eller andra generationen n(cid:132)r dessa uts(cid:132)den inte har minsta skyddsniv(cid:134) i destinationslandet (”tekniska uts(cid:132)den”) och inte i f(cid:148)rv(cid:132)g har omklassats syftar till att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att f(cid:148)r(cid:132)dlaren har kontroll (cid:148)ver reproduktionsf(cid:148)rfar- anden som faller inom omr(cid:134)det f(cid:148)r hans ensamr(cid:132)tt. I de medlemsstater d(cid:132)r flera reproduktioner (cid:132)r till- (cid:134)tna skulle uts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen som importerats fr(cid:134)n Frankrike kunna anv(cid:132)ndas i egen- skap av basuts(cid:132)de f(cid:148)r att erh(cid:134)lla annat uts(cid:132)de (och detsamma g(cid:132)ller f(cid:148)r uts(cid:132)de av andra generationen i fr(cid:134)ga om l(cid:132)nder d(cid:132)r tre eller flera reproduktioner (cid:132)r till(cid:134)tna). Det skulle f(cid:148)ljaktligen kunna finnas repro- duktionsf(cid:148)rfaranden som utf(cid:148)rs av f(cid:148)r(cid:148)kare och som inte har valts av f(cid:148)r(cid:132)dlaren och som (cid:132)r utanf(cid:148)r dennes kontroll (11). (55) Motsvarande (cid:148)verv(cid:132)ganden kan anf(cid:148)ras vad g(cid:132)ller importera basuts(cid:132)de. F(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tten f(cid:148)rbud att till(cid:134)ter r(cid:132)ttsinnehavaren att f(cid:148)rbjuda att tredje man importerar skyddat uts(cid:132)de. Denna r(cid:132)tt kan inte anses vara utt(cid:148)md annat (cid:132)n n(cid:132)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren har l(cid:134)tit uts(cid:132)de (cid:148)verg(cid:134) till fri oms(cid:132)ttning eller har gett sitt samtycke till detta. Om det r(cid:148)r sig om basuts(cid:132)de organiserar f(cid:148)r(cid:132)dlaren produktion och distribution av detta p(cid:134) grundval av ett n(cid:132)tverk av f(cid:148)r(cid:148)kare som inte fritt kan f(cid:148)rfoga (cid:148)ver uts(cid:132)det. Det synes f(cid:148)ljakt- ligen vara till(cid:134)tet f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlaren att f(cid:148)rst(cid:132)rka detta system genom ett f(cid:148)rbud att importera basuts(cid:132)de, vilket (cid:134)l(cid:132)ggs varje licensinnehavare. Det finns f(cid:148)lj- aktligen anledning att anse att denna klausul inte omfattas av artikel 85. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. (9) Se fotnot 7, dom Erauw-Jacquery mot La Hesbignonne, punkt 10. (10) Ibid. att omklassning varken Det b(cid:148)r understrykas minskar det inneboende v(cid:132)rdet hos uts(cid:132)de eller dess kommersiella v(cid:132)rde. Omklassningsf(cid:148)rfarandet har som enda f(cid:148)ljd att g(cid:148)ra uts(cid:132)de icke reproducer- bart (ur r(cid:132)ttslig synvinkel). Det b(cid:148)r slutligen beaktas att det n(cid:132)stan skulle vara om(cid:148)jligt f(cid:148)r innehavaren att endast genom avtal hindra att reproduktionsf(cid:148)r- faranden (cid:132)ger samtycke i en rum utan hans medlemsstat som (cid:132)r destinationsland och som till(cid:134)ter flera generationer. Det m(cid:134)ste i denna fr(cid:134)ga erinras om att i n(cid:132)mnda stater (cid:132)r reproduktionsf(cid:148)r- faranden mot p(cid:134)f(cid:148)ljande generationer helt till(cid:134)tna och att de nationella myndigheterna inte har n(cid:134)gon skyldighet att beg(cid:132)ra tillst(cid:134)nd fr(cid:134)n f(cid:148)r(cid:132)dlaren eller att underr(cid:132)tta honom om certifieringsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r en generation som f(cid:148)ljer den f(cid:148)rsta. (11) Ibid. 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/37 Det (cid:132)r riktigt att tillst(cid:134)nd att omklassa inte beviljas av f(cid:148)r(cid:132)dlaren f(cid:148)rr(cid:132)n fyra (cid:134)r efter inf(cid:148)rande i den gemensamma sortlistan och att licensinnehavarna f(cid:148)ljaktligen under n(cid:132)mnda period inte kan expor- tera direkt till vissa medlemsstater. Det m(cid:134)ste likv(cid:132)l anses att i avsaknad av en gemenskapsharmoni- sering (cid:132)r en s(cid:134)dan (cid:134)tg(cid:132)rd ber(cid:132)ttigad och inte konkurrensbegr(cid:132)nsande. i verka en produkt som skyddas av ett patent ursprungsstaten. Detta f(cid:148)rbud b(cid:148)r inte anses som konkurrensbegr(cid:132)nsande. P(cid:134) grundval av dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden b(cid:148)r en skyl- dighet som (cid:134)lagts licensinnehavare att inte expor- tera uts(cid:132)de till stater som inte f(cid:148)reskriver r(cid:132)ttsligt skydd f(cid:148)r sorten i fr(cid:134)ga anses som icke-konkurrens- begr(cid:132)nsande enligt artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget. som (cid:134)l(cid:132)ggs P(cid:134) grundval av dessa (cid:148)verv(cid:132)ganden f(cid:148)refaller en skyldighet licensinnehavaren att omklassa uts(cid:132)de av f(cid:148)rsta generationen (eller even- tuellt av andra generationen) innan det exporteras till medlemsstater som till(cid:134)ter tv(cid:134) eller flera repro- duktioner inte vara konkurrensbegr(cid:132)nsande enligt artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget. (60) Licensinnehavarens skyldighet att p(cid:134) varje k(cid:148)pare (cid:148)verf(cid:148)ra den skyldighet som anges i sk(cid:132)l 58 syftar ocks(cid:134) till att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att reproduktionsf(cid:148)rfar- anden inte fullf(cid:148)ljs utanf(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlarens kontroll. Av detta sk(cid:132)l synes en s(cid:134)dan skyldighet inte omfattas av f(cid:148)rbudet i artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget. (58) (59) Licensinnehavarens skyldighet att (cid:148)verf(cid:148)ra f(cid:148)rbudet att exportera ovann(cid:132)mnda uts(cid:132)den syftar till att f(cid:148)rhindra att, genom en eller flera tredje k(cid:148)pare, f(cid:148)r(cid:132)dlarens r(cid:132)ttigheter i destinationsmedlemsstaten kr(cid:132)nks, vilket f(cid:134)r de verkningar som erinrats om i sk(cid:132)l 57. Denna skyldighet b(cid:148)r f(cid:148)ljaktligen anses som f(cid:148)renlig med artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget. (61) Skyldigheten att inte exportera certifikatuts(cid:132)de till stater som inte (cid:132)r medlemmar i gemenskapen eller medlemmar i UPOV motsvarar de syften som har angetts ovan (se sk(cid:132)len 57–60). (62) inte exportera Licensinnehavarens skyldighet att certifikatuts(cid:132)de till medlemsstater som inte f(cid:148)re- skriver r(cid:132)ttsligt skydd f(cid:148)r v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dling syftar till att hindra att tredje man utan f(cid:148)r(cid:132)dlarens tillst(cid:134)nd kan fullf(cid:148)lja reproduktionsf(cid:148)rfaranden av s(cid:134)dant uts(cid:132)de f(cid:148)r att erh(cid:134)lla senare generationer. Det m(cid:134)ste i detta sammanhang understrykas att i dessa stater vem som helst kan reproducera uts(cid:132)de (cid:132)nda till den sista generation som (cid:132)r till(cid:134)ten enligt nationell lagstift- ning som st(cid:134)r i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med gemens- kapsdirektiven. Den enda m(cid:148)jligheten f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)d- laren att underst(cid:132)lla s(cid:134)dana f(cid:148)rfaranden sin kontroll (cid:132)r f(cid:148)ljaktligen att begr(cid:132)nsa saluf(cid:148)ring av uts(cid:132)de. F(cid:148)r(cid:132)dlarens r(cid:132)tt (cid:132)r faktiskt inte utt(cid:148)md i det fall d(cid:134) uts(cid:132)de inte tillh(cid:148)r en sj(cid:132)lvreproducerande v(cid:132)xtart. Den sj(cid:132)lvreproducerbara egenskapen g(cid:148)r situa- tionen annorlunda i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den som f(cid:148)re- ligger inom patentomr(cid:134)det. En patentskyddad industriprodukt som har (cid:148)verg(cid:134)tt till oms(cid:132)ttning (av patenthavaren eller med hans samtycke) kan s(cid:134)lunda inte l(cid:132)ngre anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att f(cid:134) fram en m(cid:132)ngd likartade produkter (antingen de har eller inte har ett skydd genom patentr(cid:132)tt). Ett f(cid:148)rbud att exportera uts(cid:132)de som inte erk(cid:132)nner det r(cid:132)ttsliga skyddet f(cid:148)r arten i fr(cid:134)ga (cid:132)r d(cid:132)remot likv(cid:132)rdigt med ett f(cid:148)rbud f(cid:148)r licensinneha- varen att till tredje man som befinner sig i en medlemsstat som inte f(cid:148)reskriver patentskydd, (cid:148)verl(cid:134)ta ett halvfabrikat som anv(cid:132)nds f(cid:148)r att till- till medlemsstater c) Den klausul som omfattas av artikel 85. 1 Licensinnehavarnas skyldighet att inte direkt (eller genom f(cid:148)retag som tillh(cid:148)r samma grupp eller genom andra licensinnehavare) exportera certifikat- uts(cid:132)de utanf(cid:148)r Frankrike under en fyra(cid:134)rsperiod, r(cid:132)knat fr(cid:134)n inf(cid:148)randet av sorten i den gemensamma sortlistan, hindrar licensinnehavarna inte endast att f(cid:148)ra en aktiv f(cid:148)rs(cid:132)ljningspolitik utanf(cid:148)r Frankrike utan (cid:132)ven att svara p(cid:134) spontan efterfr(cid:134)gan fr(cid:134)n kunder som befinner sig i andra medlemsstater. H(cid:132)rav f(cid:148)ljer att licensinnehavaren inte kommer att kunna leverera till kunder som (cid:132)r etablerade i andra medlemsstater (cid:132)n Frankrike, (cid:132)ven om uts(cid:132)desf(cid:148)r- s(cid:132)ljningen (cid:132)ger rum p(cid:134) franskt territorium. Det b(cid:148)r vidare p(cid:134)pekas att den n(cid:132)mnda skyldigheten (cid:132)ven till(cid:132)mpas d(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningen sker genom en m(cid:132)klare (som, n(cid:132)r kunden befinner sig utanf(cid:148)r Frankrike, handlar f(cid:148)r kundens r(cid:132)kning och i dennes namn). fr(cid:134)ga hindrar Skyldigheten i s(cid:134)ledes all direkt export och det som kvarst(cid:134)r (cid:132)r m(cid:148)jligheten att utf(cid:148)ra indirekt export (dvs. export som utf(cid:148)rs via ett tredje f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerat i Frankrike). Det f(cid:148)refaller allts(cid:134) som om den n(cid:132)mnda skyldig- heten har som syfte att utesluta att licensinneha- varna agerar som direkta s(cid:132)ljare av uts(cid:132)de till f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerade i andra medlemsstater (cid:132)n Frankrike. Den enda m(cid:148)jligheten f(cid:148)r f(cid:148)retag utanf(cid:148)r Frankrike (cid:132)r s(cid:134)ledes att k(cid:148)pa uts(cid:132)de av i Frankrike. mellanh(cid:132)nder etablerade som (cid:132)r L 4/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 S(cid:134)dana ink(cid:148)p (cid:132)r i allm(cid:132)nhet sv(cid:134)rare och mindre f(cid:148)rdelaktiga (cid:132)n dem som g(cid:148)rs direkt hos licensin- nehavaren. Den ifr(cid:134)gavarande klausulen minskar f(cid:148)ljaktligen graden av konkurrens i de (cid:148)vriga medlemsstaterna, eftersom f(cid:148)r(cid:132)dlaren (eller det f(cid:148)retag som denne har givit tillst(cid:134)nd att producera och/eller s(cid:132)lja) endast st(cid:134)r inf(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningar fr(cid:134)n tredje man som har k(cid:148)pt det uts(cid:132)de som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r avtal i Frankrike (hos licensinnehavare i f(cid:148)rvalt- f(cid:148)r(cid:132)dlaren sj(cid:132)lv) och ningsgruppen eller hos d(cid:132)refter exporterat det till medlemsstaten i fr(cid:134)ga. (67) som anges i artikel 2 f(cid:148)rsta meningen i f(cid:148)rordning nr 26 g(cid:132)ller f(cid:148)r de anm(cid:132)lda avtalen. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst finns det anledning att p(cid:134)minna om att licensavtalen inte utg(cid:148)r en integrerad del av en nationell marknadsorganisation f(cid:148)r uts(cid:132)de. En s(cid:134)dan nationell organisation finns n(cid:132)mligen varken i Frankrike eller i de (cid:148)vriga medlemsstaterna i gemenskapen, eftersom denna av best(cid:132)mmelserna i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2358/ 71 av den 26 oktober 1971 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r uts(cid:132)de (14), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 192/98 (15). sektor styrs (63) P(cid:134) grundval av vad som anf(cid:148)rts ovan har den i sk(cid:132)l 62 n(cid:132)mnda skyldigheten som syfte att begr(cid:132)nsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget, (cid:134)tminstone vad g(cid:132)ller export till stater som inte ger f(cid:148)r(cid:132)dlaren (eller dennes r(cid:132)ttsinneha- vare) r(cid:132)tt att mots(cid:132)tta sig import med ursprung i utstr(cid:132)ckning andra medlemsstater. I m(cid:148)jligg(cid:148)r n(cid:132)mnda skyldighet f(cid:148)r(cid:132)dlaren att uppn(cid:134) ett resultat som han inte skulle ha kunnat uppn(cid:134) genom att endast (cid:134)beropa eventuell lagstift- ning om v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tt av de medlemsstater till vilka uts(cid:132)dena har importerats. som antagits denna f(cid:148)r (64) Den skyldighet som anges i sk(cid:132)l 62 kan eliminera handelsstr(cid:148)mmar av uts(cid:132)de fr(cid:134)n Frankrike till andra medlemsstater som annars skulle ha kunnat utvecklas. Denna skyldighet m(cid:134)ste f(cid:148)ljaktligen anses p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstaterna i gemenskapen. B. ARTIKEL 2 I F(cid:153)RORDNING nr 26 (68) D(cid:132)refter (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att unders(cid:148)ka om de anm(cid:132)lda avtalen (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)rverkliga de m(cid:134)l som anges i artikel 39 i f(cid:148)rdraget. I detta avseende b(cid:148)r det understrykas att eftersom det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett undantag fr(cid:134)n den allm(cid:132)nna regeln i artikel 85. 1 i f(cid:148)rdraget skall undantaget tolkas restriktivt (16). Enligt st(cid:132)ndig r(cid:132)ttspraxis fr(cid:134)n domstolen (cid:132)r dess- utom undantaget i fr(cid:134)ga endast till(cid:132)mpligt om ett avtal fr(cid:132)mjar f(cid:148)rverkligandet av samtliga de m(cid:134)l som anges i artikel 39 i f(cid:148)rdraget (17). Det b(cid:148)r slutligen anses att avtal som inte (cid:134)terfinns bland de medel som f(cid:148)reskrivs i f(cid:148)rordningen om den gemensamma organisationen f(cid:148)r att f(cid:148)rverkliga m(cid:134)len i artikel 39 i f(cid:148)rdraget inte (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga enligt artikel 2. 1 i f(cid:148)rordning nr 26. Den gemen- samma organisationen av marknaderna inom uts(cid:132)- dessektorn f(cid:148)rutser inte slutande av licensavtal. (69) Det f(cid:148)refaller f(cid:148)ljaktligen som om undantaget i artikel 2 i f(cid:148)rordning nr 26 i detta fall b(cid:148)r uteslutas och att artikel 85. 1 i EG-f(cid:148)rdraget f(cid:148)ljaktligen kan till(cid:132)mpas. (65) Enligt artikel 2 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 26 av den 4 april 1962 om till(cid:132)mpning av vissa konkurrens- regler p(cid:134) produktion av handel med jordbruks- varor (12), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning nr 49 (13), g(cid:132)ller f(cid:148)rdragets artikel 85. 1 inte f(cid:148)r avtal, beslut och f(cid:148)rfaranden i samband med produktion eller f(cid:148)rs(cid:132)ljning av jordbruksvaror som utg(cid:148)r en integ- rerad del av en nationell marknadsorganisation eller som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)rverkliga de m(cid:134)l f(cid:148)r den gemensamma jordbrukspolitiken som anges i f(cid:148)rdragets artikel 39. (66) Uts(cid:132)de anges i bilaga II till f(cid:148)rdraget och anses s(cid:134)ledes utg(cid:148)ra jordbruksprodukter. Det (cid:132)r f(cid:148)ljakt- ligen l(cid:132)mpligt att unders(cid:148)ka om de tv(cid:134) undantag (12) EGT 30, 20. 4. 1962, s. 993/62. (13) EGT 53, 1. 7. 1962, s. 1571/62. C. ARTIKEL 85. 3 (70) Enligt artikel 85. 3 f(cid:134)r best(cid:132)mmelserna i artikel 85. 1 f(cid:148)rklaras icke till(cid:132)mpliga p(cid:134) samordnade f(cid:148)rfa- randen eller grupper av samordnade f(cid:148)rfaranden, som bidrar f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktionen eller distributionen av varor eller till att fr(cid:132)mja tekniskt eller ekonomiskt fram(cid:134)tskridande, samtidigt som konsumenterna tillf(cid:148)rs(cid:132)kras en sk(cid:132)lig andel av den vinst som d(cid:132)rigenom uppn(cid:134)s och som inte till att (14) EGT L 246, 5. 11. 1971, s. 1. (15) EGT L 20, 27. 1. 1998, s. 16. (16) Se domstolens dom av den 12 december 1995, Oude Lutik- huis m. fl. , m(cid:134)l C-399/93, REG 1995, s. I-4515, punkt 23 ff, och f(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom av den 14 maj 1997, Florimex m. fl. mot kommissionen, m(cid:134)l T-70/92 och T-71/92, REG 1997, s. II-693, punkt 152. (17) Se domstolens dom av den 15 maj 1975, Frubo mot kommis- sionen, Rec. 1975, s. 563, punkterna 22-27, dom Oude Lutik- huis m. fl. , fotnot 16, punkt 25 och dom Florimex m. fl. mot kommissionen, fotnot 16, punkt 153. 8. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/39 a) (cid:134)l(cid:132)gger de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen begr(cid:132)nsningar som inte (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att uppn(cid:134) dessa m(cid:134)l, b) ger dessa f(cid:148)retag m(cid:148)jlighet att s(cid:132)tta konkur- rensen ur spel f(cid:148)r en v(cid:132)sentlig del av varorna i fr(cid:134)ga. (71) Kommissionen kan till(cid:132)mpa artikel 85. 3 antingen genom att fatta ett individuellt beslut eller genom att utf(cid:132)rda en f(cid:148)rordning. (72) Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 240/96 (18) kan till(cid:132)mpas p(cid:134) vissa p(cid:134) vissa grupper av avtal om teknik(cid:148)verf(cid:148)ring avseende v(cid:132)xtf(cid:148)r(cid:132)dlarr(cid:132)tter (artikel 8. 1 h). Den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen (cid:132)r dock inte till(cid:132)mplig p(cid:134) de anm(cid:132)lda avtalen, eftersom f(cid:148)rbudet mot att exportera certifikatuts(cid:132)de inte motsvarar n(cid:134)gon av de skyldigheter som n(cid:132)mns i artikel 1. 1 i f(cid:148)rord- i de ningen. Det b(cid:148)r s(cid:132)rskilt p(cid:134)pekas att det anm(cid:132)lda avtalen varken f(cid:148)reskrivs att vissa omr(cid:134)den tilldelas licenstagare (se artikel 1. 1 punkterna 1, 2, 4, 5 och 6) eller att omr(cid:134)den reserveras f(cid:148)r licensgi- vare (se artikel 1. 1 punkt 3). (73) (cid:142)ven om f(cid:148)rordning (EG) nr 240/96 inte (cid:132)r till- (cid:132)mplig som s(cid:134)dan, kan den tillhandah(cid:134)lla kriterier som inom ramen f(cid:148)r detta individuella beslut kan anv(cid:132)ndas vid bed(cid:148)mningen av f(cid:148)rbudet mot att exportera certifikatuts(cid:132)de. Vid bed(cid:148)mningen av om f(cid:148)rbudet mot att expor- tera certifikatuts(cid:132)de uppfyller villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mp- ning av artikel 85. 3 i f(cid:148)rdraget (cid:132)r det f(cid:148)ljaktligen l(cid:132)mpligt att beakta nedanst(cid:134)ende (cid:148)verv(cid:132)ganden. (74) F(cid:148)rbudet mot att exportera certifikatuts(cid:132)de bidrar till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktionen och distributionen samt till att fr(cid:132)mja tekniskt och ekonomiskt fram- (cid:134)tskridande. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta f(cid:148)renklas spridningen av nya v(cid:132)xt- sorter i andra medlemsstater (cid:132)n Frankrike genom f(cid:148)rbudet, eftersom det skapar incitament f(cid:148)r f(cid:148)retag i de andra staterna att acceptera de risker som sammanh(cid:132)nger med produktionen och/eller salu- f(cid:148)ringen av nya v(cid:132)xtsorter som valts ut av de franska f(cid:148)r(cid:132)dlarna. Dessa f(cid:148)retag kommer att vara mera ben(cid:132)gna att sprida nya v(cid:132)xtsorter om de (cid:132)r s(cid:132)kra p(cid:134) att inte beh(cid:148)va uts(cid:132)ttas f(cid:148)r direkt export fr(cid:134)n Frankrike under lanseringsperioden f(cid:148)r de nya sorterna. Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r anses vara l(cid:132)mpligt att den franske f(cid:148)r(cid:132)dlaren under denna period m(cid:134)ste f(cid:134) m(cid:148)jlighet att skydda sina licensinnehavare och distribut(cid:148)rer (fr(cid:134)n andra medlemsstater (cid:132)n Frank- (18) EGT L 31, 9. 2. 1996, s. 2. rike) fr(cid:134)n direkt konkurrens med de franska licen- sinnehavarna, genom att (cid:134)l(cid:132)gga de senare avtals- klausuler om f(cid:148)rbud mot export av certifikatuts(cid:132)de. De licensinnehavare och distribut(cid:148)rer som finns i en annan medlemsstat (cid:132)n Frankrike och som normalt har b(cid:132)ttre k(cid:132)nnedom om sina respektive marknader (cid:132)n vad de franska f(cid:148)r(cid:132)dlarna har, kan d(cid:134) saluf(cid:148)ra det uts(cid:132)de som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till nya v(cid:132)xt- sorter under b(cid:132)sta f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar och s(cid:132)kerst(cid:132)lla att anv(cid:132)ndarna f(cid:134)r tillr(cid:132)ckliga och regelbundna leve- ranser. F(cid:148)r det andra f(cid:148)rb(cid:132)ttras genom exportf(cid:148)rbudet organisationen av produktionen och distributionen av uts(cid:132)de i Frankrike, eftersom f(cid:148)rbudet ger de franska licensinnehavarna incitament att koncen- trera sin verksamhet till det franska territoriet f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla tillr(cid:132)cklig och regelbunden tillg(cid:134)ng f(cid:148)r jordbrukare/anv(cid:132)ndare. Det b(cid:148)r (cid:132)ven erinras om att f(cid:148)rordning (EG) nr 240/96 undantar f(cid:148)rbud mot s(cid:134)v(cid:132)l aktiv (artikel 1. 1 punkt 5) som passiv marknadsf(cid:148)ring (artikel 1. 1 punkt 6) som (cid:134)l(cid:132)ggs licenstagarna, eftersom det anses att dessa f(cid:148)rbud i allm(cid:132)nhet bidrar till att f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktionen och fr(cid:132)mja den tekniska utvecklingen. (75) Jordbrukare/anv(cid:132)ndare i b(cid:134)de Frankrike och de (cid:148)vriga medlemsstaterna kan f(cid:134) en sk(cid:132)lig andel av den vinst som uppn(cid:134)s genom den f(cid:148)rb(cid:132)ttring av utbudet av varor p(cid:134) uts(cid:132)desmarknaden som n(cid:132)mns i punkt 74. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta ger exportf(cid:148)rbudet f(cid:148)retag i andra medlemsstater (cid:132)n Frankrike incitament att ing(cid:134) produktions- eller distributionsavtal med de franska f(cid:148)r(cid:132)dlarna och ger d(cid:132)rigenom jordbrukarna/ anv(cid:132)ndarna i de medlemsstaterna m(cid:148)jlighet att f(cid:134) tillg(cid:134)ng till nya v(cid:132)xtsorter med vilka de kan f(cid:134) b(cid:132)ttre sk(cid:148)rdar. De franska jordbrukarna drar nytta av ett stort och regelbundet utbud av uts(cid:132)de p(cid:134) marknaden, eftersom de franska licensinnehavarna (cid:132)r skyldiga fr(cid:132)mst den att koncentrera sin verksamhet franska marknaden. till F(cid:148)r att bibeh(cid:134)lla dessa f(cid:148)rdelaktiga effekter (cid:132)r det dock n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att parallellexport fr(cid:134)n det franska territoriet fortfarande (cid:132)r till(cid:134)ten. Detta krav respek- teras i detta fall, eftersom det i de anm(cid:132)lda avtalen inte finns n(cid:134)gon klausul om f(cid:148)rbud f(cid:148)r licensinne- havaren att s(cid:132)lja till anv(cid:132)ndare och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljare som (cid:132)r etablerade p(cid:134) det franska territoriet och som i sin tur kan exportera till andra medlemsstater. L 4/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 1999 Ovanst(cid:134)ende (cid:148)verv(cid:132)ganden (cid:148)verensst(cid:132)mmer med f(cid:148)rordning (EG) nr 240/96, n(cid:132)mligen att de export- f(cid:148)rbud som (cid:134)l(cid:132)ggs licensinnehaven, vilka anges i artikel 1, i allm(cid:132)nhet g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r anv(cid:132)n- darna att f(cid:134) en sk(cid:132)lig andel av de f(cid:148)rdelar som uppn(cid:134)s genom det f(cid:148)rb(cid:132)ttrade utbudet av varor p(cid:134) marknaden. (78) (79) (76) (77) F(cid:148)rbudet att direkt exportera uts(cid:132)de synes oumb(cid:132)r- ligt f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla spridningen av nya v(cid:132)xtsorter i andra medlemsstater (cid:132)n Frankrike och s(cid:134)ledes f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)let att fr(cid:132)mja det tekniska och ekono- miska fram(cid:134)tskridandet till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r anv(cid:132)ndare i dessa medlemsstater. Det f(cid:148)refaller inte som om en skyddsperiod p(cid:134) fyra (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n inf(cid:148)randet i den gemensamma sortlistan (cid:132)r orimlig i f(cid:148)rh(cid:134)llande till kravet om att fr(cid:132)mja k(cid:132)nnedomen om och sprid- ningen av en ny sort p(cid:134) en marknad. I detta sammanhang m(cid:134)ste det p(cid:134)pekas att det enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 240/96 (cid:132)r till(cid:134)tet med ett f(cid:148)rbud mot passiv export f(cid:148)r en period p(cid:134) h(cid:148)gst fem (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)ga b(cid:148)rjar marknadsf(cid:148)ras. Vad g(cid:132)ller den dag fr(cid:134)n vilken perioden f(cid:148)r exportf(cid:148)rbudet r(cid:132)knas, b(cid:148)r det erinras om att en sort i allm(cid:132)nhet (dvs. f(cid:148)rutom fallet med ett parallellt inf(cid:148)rande i den nationella sortlistan i destinationslandet) inte kan oms(cid:132)ttas fritt i gemen- skapen f(cid:148)rr(cid:132)n fr(cid:134)n och med dess inf(cid:148)rande i den f(cid:148)ljaktligen gemensamma sortlistan. Det l(cid:132)mpligt att v(cid:132)lja denna tidpunkt som utg(cid:134)ngs- punkt f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av skyddsperioden. fr(cid:134)n dagen n(cid:132)r produkten i synes att skyldighet Licensinnehavarens inte direkt exportera uts(cid:132)de g(cid:148)r det inte m(cid:148)jligt f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dlarna att s(cid:132)tta konkurrensen ur spel. F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst m(cid:134)ste beaktas att de flesta nya uts(cid:132)dessorter konkurrerar med redan befintliga sorter som (cid:132)r v(cid:132)l k(cid:132)nda av jordbrukarna och som f(cid:148)ljaktligen utg(cid:148)r en alternativ anskaffningsk(cid:132)lla. F(cid:148)r det andra m(cid:134)ste beaktas att den parallella importen med ursprung i Frankrike alltid f(cid:148)rblir fri och att kunder som (cid:132)r etablerade i en annan medlemsstat kommer att ha tillg(cid:134)ng, om (cid:132)n indirekt, till franska sorter till och med under lanseringsperioden. D. ARTIKLARNA 6 OCH 8 I F(cid:153)RORDNING Nr 17 Enligt artikel 6 i f(cid:148)rordning nr 17 skall kommis- sionen ange fr(cid:134)n och med vilken dag ett beslut om undantag tr(cid:132)der i kraft. Enligt artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning nr 17 beviljas undan- taget f(cid:148)r en best(cid:132)md period. Med h(cid:132)nsyn till den tekniska utvecklingen inom uts(cid:132)desomr(cid:134)det liksom den ekonomiska situationen p(cid:134) marknaden i fr(cid:134)ga synes det rimligt att f(cid:148)reskriva undantag f(cid:148)r en tio(cid:134)rsperiod med b(cid:148)rjan den 26 oktober 1994 datumet f(cid:148)r anm(cid:132)lan av de ifr(cid:134)gavarande avtalen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 85. 3 i EG-f(cid:148)rdraget f(cid:148)rklaras best(cid:132)mmelserna i artikel 85. 1 icke till(cid:132)mpliga p(cid:134) de stan- dardavtal f(cid:148)r produktion och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av uts(cid:132)de som till(cid:132)mpas av SICASOV (Soci(cid:130)t(cid:130) Coop(cid:130)rative d’Int(cid:130)r(cid:136)t Collectif Agricole Anonyme (cid:133) Capitale Variable). Artikel 2 Undantaget g(cid:132)ller fr(cid:134)n och med den 26 oktober 1994 till och med den 26 oktober 2004. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till SICASOV (Soci(cid:130)t(cid:130) Coop(cid:130)rative d’Int(cid:130)r(cid:136)t Collectif Agricole Anonyme (cid:133) Capitale Variable), 7 rue Coq-H(cid:130)ron, F-75001 Paris. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 14 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Proposta modificata - Proposta di un piano d'azione comunitario per promuovere l'uso sicuro di Internet attraverso la lotta alle informazioni di contenuto illegale e nocivo diffuse attraverso le reti globali

eurovoc_concepts:
action programme
communications systems
fraud
information network
information system
transmission network

text: M » g |; W? rwftf it "I xf*S>-' &&&•& -A- •fr * Tfir -fr ** TV COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 14. 12. 1998 COM( 1998) 784 def. 97/0337 (COD) PARERE DELLA COMMISSIONE in applicazione dell'articolo 189 B, paragrafo 2, lettera d) del trattato CE, sull'emendamento del Parlamento europeo alla posizione comune del Consiglio riguardante la proposta di DECISIONE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO CHE ADOTTA UN PIANO PLURIENNALE D'AZIONE COMUNITARIO PER PROMUOVERE L'USO SICURO DI INTERNET ATTRAVERSO LA LOTTA ALLE INFORMAZIONI DI CONTENUTO ILLEGALE E NOCIVO DIFFUSE ATTRAVERSO LE RETI GLOBALI if*:/ ft i:-" V. "•i**•*••. '. > • * & & ' : '" RECANTE MODIFICA DELLA PROPOSTA DELLA COMMISSIONE in applicazione dell'articolo 189 A, paragrafo 2 del trattato CE SINTESI 1! 18 novembre 1998, il Parlamento europeo ha adottato emendamenti alla posizione comune definita dal Consiglio in vista dell'adozione della decisione del Parlamento europeo e1 del Consìglio che adotta un piano pluriennale d'azione comunitario per promuovere Vaso sicuro di Internet attraverso la lotta alle informazioni di contenuto illegale e nocivo diffuso attraverso le reti globali (C4-053/97 - 97/0337(COD)). La decisione favorirà misure atte a combattere i contenuti illegali e nocivi di Internet. Tali misure sono volte a consentire ai consumatori di trarre i massimi vantaggi dai nuovi servizi della società dell'informazione nonché a creare un ambiente favorevole per l'industria Internet europea. Il piano d'azione ha un approccio non normativo, coinvolge il settore industriale e propone misure concrete per far fronte ai problemi. Esso concretizza un consenso politico a livello sia dell'UE che degli Stati membri. Le sue quattro linee d'azione sono complementari e costituiscono un significativo passo avanti che produrrà soluzioni nel contempo pratiche ed efficaci. Il piano d'azione è uno strumento finanziario che stimola iniziative da intraprendere da parte degli Stati membri, del settore industriale interessato e degli utenti. Il piano d'azione non è il solo mezzo per raggiungere tali obiettivi. Gli aspetti che interessano il Parlamento europeo sono quelli di esaminare le questioni inerenti alla responsabilità e di evitare nel limite del possibile il commercio di donne e bambini su Internet. Pur non essendovi disaccordo sulla sostanza di tali aspetti, il Consiglio e la Commissione si erano dichiarati in precedenza contrari ad includerli nel piano. I punti sono stati sollevati dalla Commissione in seduta plenaria, e sono stati ritirati tre emendamenti in merito. In seconda lettura sono stati proposti diciotto emendamenti alla posizione comune, di cui sei ritenuti inammissibili dal Parlamento. Dei restanti dodici la Commissione si è dichiarata a favore di nove, rifiutandone tre. A seguito della votazione sono stati adottati quattro emendamenti, ed i restanti sono stati ritirati, respinti o sostituiti da altri emendamenti. / quattro emendamenti approvati sono stati tutti appoggiati dalla Commissione. RELAZIONE La Commissione presenta una proposta modificata di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che adotta un piano pluriennale d'azione comunitario per promuovere l'uso sicuro di Internet attraverso la lotta alle informazioni di contenuto illegale e nocivo diffuse attraverso le reti globali. La proposta modificata introduce gli emendamenti approvati in seconda lettura dal Parlamento europeo, che sono stati globalmente approvati dalla Commissione. l) a) INTRODUZIONE Contesto Il 26 novembre 1997 la Commissione ha approvato una proposta che è stata formalmente trasmessa al Parlamento europeo ed al Consiglio il 26 gennaio 1998. Il Comitato economico e sociale ha formulato un parere favorevole il 29 aprile 1998, e il Comitato delle regioni ha fatto altrettanto il 14 maggio 1998. Il Parlamento europeo ha adottato una risoluzione favorevole in prima lettura il 2 maggio 1998, e ha presentato 23 emendamenti alla proposta della Commissione. L'I 1 settembre 1998 la Commissione ha adottato una proposta emendata, che è stata trasmessa al Parlamento il 9 ottobre 1998. In data 24 settembre 1998 il Consiglio ha adottato una posizione comune circa una decisione del Parlamento europeo e del Consiglio. Il 2 ottobre 1998 la Commissione ha adottato la sua posizione riguardo alla posizione comune del Consiglio e l'ha comunicata al Parlamento europeo. Il 18 novembre 1998, il Parlamento europeo ha adottato emendamenti alla posizione comune definita dal Consiglio in vista dell'adozione della decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che adotta un piano pluriennale d'azione comunitario per promuovere l'uso sicuro di Internet attraverso la lotta alle informazioni di contenuto illegale e nocivo diffuse attraverso le reti globali (C4-053/97 - 97/0338(COD)). b) Obiettivo del piano d'azione La proposta della Commissione ha lo scopo di assicurare l'attuazione delle varie iniziative dell'Unione europea sui contenuti indesiderabili su Internet. La proposta comprende un piano finanziario destinato a sostenere iniziative non normative per il controllo dei contenuti. E importante sottolineare che la grande maggioranza dei contenuti non pone assolutamente problemi. Tuttavia, Internet può essere utilizzato per attività illegali nonché per la distribuzione di contenuti illegali. Genitori ed insegnanti sono preoccupati per la disponibilità di contenuti potenzialmente nocivi per i minori. Se i consumatori e l'industria europea devono avvalersi pienamente delle opportunità offerte dalla società dell'informazione, è necessario affrontare questi problemi. Il piano d'azione si articola su quattro linee d'azione: (1) Creare un ambiente più sicuro - ivi compresa la creazione di una rete europea di hot line e sostegno all'autodisciplina Allestimento di sistemi di filtraggio e valutazione, tenendo conto della diversità linguistica e culturale dell'Europa Incoraggiare azioni di sensibilizzazione (2) (3) (4) Misure di fiancheggiamento. Ciascuna delle linee d'azione mira al raggiungimento di taluni obiettivi principali: - permettere agli utenti di proteggere sé stessi e le loro famiglie da materiali indesiderabili o; * nocivi, - rafforzare i meccanismi di segnalazione di materiali illeciti da gestire in base alla legislazione esistente, - soddisfare in modo adeguato le esigenze specifiche multiculturali e multilinguistiche a livello europeo, - incrementare la fiducia nel nuovo ambiente in modo che i consumatori possano approfittare dei nuovi servizi, e l'industria possa avvalersi delle opportunità offerte dai mezzi elettronici. 2) EMENDAMENTI DEL PE APPROVATI DALLA COMMISSIONE La Commissione ha approvato tutti e quattro gli emendamenti adottati dal Parlamento europeo in seconda lettura. Tre emendamenti sono stati ritirati prima della votazione e a seguito di una dichiarazione della Commissione in seduta primaria circa aspetti che formano oggetto dell'azione della Commissione in altri contesti: La responsabilità degli intermediari per quanto riguarda i contenuti di Internet sarà trattata in ima proposta di direttiva su alcuni aspetti giuridici connessi con il commercio elettronico che la Commissione intende proporre1. Il programma DAPHNE riguarda la lotta alla violenza e all'abuso di donne e bambini. La Commissione terrà conto delle preoccupazioni espresse dal Parlamento europeo riguardo all'attuazione delle linee d'azione 1 e 3 relativamente alla violenza e all'abuso di donne e bambini su Internet. A continuazione dello studio COMCRIME e congiuntamente alla prossima comunicazione della Commissione sulla criminalità informatica, la Commissione disporrà studi su aspetti inerenti al diritto sostanziale e al codice di procedura in materia penale menzionati nell'emendamento n. 6 proposto dalla Commissione per le libertà pubbliche, a condizione di avere a disposizione gli stanziamenti di bilancio e di ottenere la necessaria approvazione prevista dai regolamenti finanziari. 3) CONCLUSIONE A norma dell'articolo 189b, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione modifica la sua proposta iniziale, inserendovi gli emendamenti approvati dal Parlamento europeo in seconda lettura. Cfr. considerando 12 della proposta di direttiva sul diritto d'autore ed i diritti connessi nella società dell'informazione: COM(97) 628 (GU C108 del 7 aprile 1998, p. ó ). PROPOSTA MODIFICATA / Proposta di un piano d'azione comunitario per promuovere l'uso sicuro di Internet attraverso la lotta alle informazioni di contento illegale e nocivo diffuse attraverso le reti globali Testo attuale Emendamento Articolo 1, paragrafi 2 e 3 2. Il piano d'azione ha una durata di quattro anni, dal 1° gennaio 1998 al 31 dicembre 2001. Il piano d'azione ha una durata di quattro anni, dal 1° gennaio 1999 al 31 dicembre 2002. 3. La dotazione finanziaria per l'esecuzione del piano d'azione per il periodo dal 1° gennaio 1998 al 31 dicembre 2001 è fissato a 25 milioni di ECU. La dotazione finanziaria per l'esecuzione, del piano d'azione per il periodo dal 1° gennaio 1999 al 31 dicembre 2002 è fissato a 25 milioni di ECU. Allegato I, punto 1. 2, terzo comma Questa linea d'azione svilupperà orientamenti a livello europeo per codici di condotta allo scopo di trovare il consenso e l'appoggio necessari alla loro applicazione. Mediante un bando di gara verranno selezionate organizzazioni che assistano gli organismi di autoregolamentazione a sviluppare e ad applicare codici di condotta. Verranno adottate misure per seguire attentamente i progressi, in stretto coorefinamento con la promozione di orientamenti comuni per l'attuazione, a livello nazionale, di un quadro di autoregolamentazione come richiesto dalla raccomandazione del Consiglio sulla tutela dei minori e della dignità umana. Questa linea d'azione svilupperà orientamenti a livello europeo per codici di condotta allo scopo di trovare il consenso e l'appoggio necessari alla loro applicazione. Mediante un bando di gara verranno selezionate organizzazioni che assistano gli organismi di autoregolamentazione a sviluppare e ad applicare codici di condotta. Parallelamente alla definizione dei codici di condotta, per i fornitori di servizi Internet sarà promosso un sistema di marchi visibili "Sito di qualità" onde consentire agli utenti di individuare i fornitori che si attengono a detti codici. Verranno adottate misure per seguire attentamente i progressi, in stretto coordinamento con la promozione di orientamenti comuni per l'attuazione, a livello nazionale, di un quadro di autoregolamentazione come richiesto dalla raccomandazione del Consiglio sulla tutela dei minori e della dignità umana. Allegato I, punto 3, quinto comma Testo attuale Emendamento La distribuzione elettronica del materiale andrà integrata con i più tradizionali "pacchetti" diffusi nel settore dell'istruzione e nelle biblioteche. Le iniziative di sensibilizzazione trarranno vantaggio da quelle inserite in altri programmi, in particolare MIDAS-NET, che fa parte di INFO 2000. Le iniziative di sensibilizzazione trarranno vantaggio da quelle inserite in altri programmi, in particolare MIDAS-NET, che fa parte di INFO 2000. In presenza di più opzioni equivalenti per la distribuzione di informazioni ai gruppi destinatari, verrà scelta quella con il miglior rapporto costi-efficacia. Ogni qualvolta ciò sia possibile ed opportuno, dovrebbe essere data priorità alla distribuzione elettronica. Allegato I, punto 3. 2, terzo comma Le azioni mirate agli insegnanti potrebbero comprendere seminari e gruppi di lavoro nonché la preparazione e distribuzione di specifici materiali stampati o multimediali ad un vasto campione rappresentativo della categoria. Potrà essere organizzata una serie di netday - manifestazioni per la sensibilizzazione degli utenti - in collaborazione con il piano d'azione "Apprendere nella società dell'informazione", largamente sostenuto dagli operatori del settore. Le tipiche azioni per il grande pubblico comprenderanno: creazione di siti web, distribuzione di materiale informativo nelle scuole, attraverso fornitori di accessi, negozi e altri punti di vendita di computer, distribuzione di CD-ROM attraverso riviste specializzate. Informazioni più specifiche verranno date alle famiglie che già possiedono un computer. Per l'azione di sensibilizzazione saranno usajti anche i media tradizionali (stampa, televisione), con campagne pubblicitarie e pacchetti informativi destinati a giornalisti. Sfruttando la piattaforma della Rete europea delle scuole, istituita con l'appoggio dei Ministri dell'istruzione degli Stati membri, verranno create e mantenute speciali pagine web. Le azioni jnirate agli insegnanti potrebbero comprendere e gruppi di lavoro nonché la preparazione e distribuzione di specifici materiali stampati o multimediali ad un vasto campione rappresentativo della categoria. Potrà essere organizzata una serie di netday - manifestazioni per la sensibilizzazione degli utenti - in collaborazione con il piano d'azione "Apprendere nella società dell'informazione", largamente sostenuto dagli operatori del settore. Le tipiche azioni per il grande pubblico comprenderanno: creazione di siti web, distribuzione di materiale informativo nelle scuole, attraverso fornitori di accessi, negozi e altri punti di vendita di computer, distribuzione di CD-ROM attraverso riviste specializzate. Informazioni più specifiche possono essere fornite contestualmente all'acquisto di apparecchiature o software per l'accesso alle reti ovvero essere date a nuovi abbonati dai fornitori di accesso Internet. Per l'azione di sensibilizzazione saranno usati anche i media tradizionali (stampa, televisione), con campagne pubblicitarie e pacchetti informativi destinati a giornalisti. Sfruttando la piattaforma della Rete europea delle scuole, istituita con l'appoggio dei Ministri dell'istruzione degli Stati membri, verranno create e mantenute speciali pagine web. ISSN 0254-1505 COM(98) 784 def. DOCUMENTI IT 15 16 06 01 N. di catalogo : CB-CO-98-780-IT-C Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo Y