title: Grönbok om radiospektrumpolitiken med anknytning till Europeiska gemenskapens politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU

eurovoc_concepts:
EU policy
broadcasting
common transport policy
research and development
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENTSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel, 09. 12. 1998 KOM(1998) 596 slutlij GRÖNBOK OM RADI0SPEKTRUMPOUTJKEN med anknytning till Europeiska gemenskapens politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU (framlagt av kommissionen) Grönbok om radiospektrumpolitiken Sammanfattning SAMMANFATTNING B A K G R U N D: R A D I O S P E K T R U M O M R A D E TS EKONOMISKA O CH POLITISKA B E T Y D E L SE ryggraden i en vittomfattande mängd Radiospektrum är inom näringslivsområden som telekom, rundradio, transporter, FoU och tjänster av allmänt intresse. Radiospektrum har därför stor ekonomisk betydelse, både mätt i marknadsvärde och i antal sysselsatta. Eftersom många av de nämnda områdena omfattas av gemenskapens politik, har Europeiska gemenskapen ett väsentligt intresse av att utarbeta en enhetlig radiospektrumpolitik. verksamheter Även om det direkta inslaget av radiospektrum i de ovannämnda områdena kan variera, är radiospektrum en väsentlig resurs som håller på att bli allt knappare. Det ekonomiska värdet av radiospektrum bestäms av värdet på de tjänster som kan erbjudas via spektrumet. Det ekonomiska värdet av radiospektrum utgör emellertid inte någon dominerande faktor som man vanligtvis tar hänsyn till inom dagens spektrumförvaltning. De sätt på vilka man fattar beslut och gör prioriteringar som rör användning av radiospektrum och dess användare är en fråga av central betydelse för Europeiska gemenskapen av följande tre huvudskäl: • Europeiska gemenskapen driver ett antal viktiga politiska åtgärder inriktade på speciella områden (telekom, rundradio, transporter, FoU etc). För att de skall lyckas måste radiospektrum göras tillgängligt och tryggas på lämpligt sätt. • Beslut om tillgång till radiospektrum måste överensstämma med ett antal sektorövergripande politiska åtgärder på gemenskapsnivå, med betoningen på stödet åt utbyggnaden av den inre marknaden, tryggandet av konkurrensen samt utvecklandet och bevarandet av den sociala välfärden och de offentliga nyttigheterna på gemenskapsnivå. • Med den ökande kommersiella användningen av radiospektrum måste man ta hänsyn till de regler och förpliktelser som reglerar den internationella handeln med varor och tjänster inom det här området. De förpliktelserna har betydelse för de internationella åtaganden som Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater gör. MAL OCH CENTRALA FRÂGOR: EUROPEISKA GEMENSKAPENS INTRESSEN INOM RADIOSPEKTRUMOMRADET Sett ur Europeiska gemenskapens perspektiv går politiken i fråga om radiospektrums tillgänglighet och tillgång bland annat ut på att • skapa förutsättningar för utveckling av nya tjänster för att tillgodose konsumenternas och myndigheternas behov av radiobaserade tjänster, • främja utbyggnaden av den inre marknaden för utrustning och tjänster på radiokommunikationsområdet och att utveckla konkurrensen inom samma område, särskilt i anslutning till inrättandet och driften av Europa- och världsomfattande system och tjänster, • uppfylla samhällets allmänna mål i fråga om säkerhet, kulturella och sociala aspekter etc, Vx Grönbok om radlospektrumpolltlken Sammanfattning • tillvarata gemenskapens intressen i multilaterala och bilaterala förhandlingar där radiospektrumfrågor behandlas, • att stimulera teknisk utveckling och stärka Europas konkurrensförmåga, • att i en bredare mening arbeta för ekonomisk tillväxt, skapa sysselsättning och främja den allmänna välfärden. Med utgångspunkt i dessa allmänna mål måste hänsyn tas vissa specifika mål som rör det sätt på vilket radiospektrum skall göras tillgängligt: • Att trygga tillgången på radiospektrum för Europaomfattande radiosystem, radiotjänster och radioutrustning. * Att göra en lämplig avvägning mellan kommersiella och allmänna intressen inom radiospektrumpolitiken. • Att se till att den knappa tillgången på radiospektrum återspeglas i dess ekonomiska värde. s Att tillgodose behovet av rättssäkerhet i fråga om tillgång till och användning av radiospektrum. * Att inrätta öppet redovisade, objektiva och icke-diskriminerande förfaranden för att främja ett konkurrensutsatt utbud av radiotjänster och radioutrustning. • Att sörja för effektivt utnyttjande av radiofrekvenser. s Att se till att genom reglerande av radiospektrum främjas konkurrens och teknisk utveckling. s Att främja uppkomsten av stordriftsfördelar för lansering av ny utrustning som tillgodoser användarnas behov. v Att åstadkomma överensstämmelse mellan radiospektrumpolitiken och standardiseringspolitiken. FAKTORERNA BAKOM FÖRÄNDRINGEN: RADIOSPEKTRUMPOLITIKEN BEDRIVS I EN FÖRÄNDERLIG MILJÖ Teknikens och marknadens utveckling, liksom förändringar inom politik och lagstiftning - faktorer som alla är ömsesidigt förbundna med varandra - är av stor betydelse för tillgången på radiospektrum. Det gör att det blir allt mer komplext att skaffa fram radiospektrum för nya tillämpningar och att harmonisera användningen av spektrum. Många av dessa förändringar befinner sig fortfarande i ett tidigt utvecklingsstadium, men de håller redan på att få konsekvenser: S Sammansmältningen som utnyttjar radiospektrum, och utvecklandet av nya system som förenar hela uppsättningar av olika tjänster, indelningen av spektrumanvändare och de villkor för spektrumtillgång som är kopplade till indelningen. ifrågasättande av den hittillsvarande ("konvergensen") av olika tjänster till ett leder * Tjänsternas och marknadsaktörernas globalisering (genom allianser eller etablering av världsomfattande företag) har gjort att radiospektrumpolitiken fått en ny dimension. s Den ökande andelen av kommersiella tillämpningar som utnyttjar radiospektrum, delvis som en följd av avregleringen, innebär att kommersiella tillämpningar nu konkurrerar med icke-kommersiella tillämpningar (däribland sådana som tagits fram för att tillgodose det allmännas behov) om tillgången på radiospektrum, och ansökningar från olika branscher konkurrerar med varandra om tillgången på radiospektrum. * Beslut som rör radiospektrum har en vittomfattande effekt på styrkeförhållandet mellan marknadsaktörer, både mellan aktörer som utnyttjar radiospektrum och mellan n 1h Grönbok om radiospektrumpolitiken Sammanfattning aktörer som använder radiobaserad eiler icke-radiobaserad infrastruktur. I det senare fallet kan det hända att spektrumbesluten får verkningar utöver själva spektrumtillgången och leder till betydande strukturomvandlingar på marknaderna. S Beslut om radiospektrumanvändning påverkar samhällets funktionsförmåga, inte bara ekonomiskt utan i ökande grad också i fråga om näringslivets konkurrenskraft och innovationskapacitet. UTMANINGEN: ATT ÅSTADKOMMA EN ENHETLIG RADIOSPEKTRUMPOLITIK PA GEMENSKAPSNIVÅ Sett ur gemenskapsperspektiv pekar flera av faktorerna bakom den pågående förändringen på att det är dags att se över huruvida de nuvarande styrmedlen för radiospektrumfrågor är ändamålsenliga för att tillvarata Europeiska gemenskapens intressen och huruvida de tillgodoser behovet av ett gemenskapsgrepp på radiospektrumpolitiken. Några viktiga punkter i det sammanhanget: s Att på gemenskapsnivå skapa enhetligare villkor för tillgång till radiospektrum för likadana tjänster: Särskilt globaliseringen av radiosystemen, dvs. införandet av Europa- eller världsomfattande radiobaserade system, gör att det krävs en ändamålsenlig politik för spektrumförvaltning för att undvika att införandet och användningen av sådana system drabbas av förseningar eller onödiga hinder beroende på bristande harmonisering av radiospektrumallokeringen inom gemenskapen. S Att upprätthålla enhetligheten i den befintliga gemenskapslagstiftningen: En del av de viktigaste sektorer där radiospektrum används omfattas av gemenskapsförordningar. Det gäller t. ex. telekommunikation, men till vissa delar också rundradio. En uppsplittring av planerings-, tillgångs- och användningsfrågorna inom radiospektrumområdet gör det svårare att vidmakthålla ett enhetligt regelverk på gemenskapsnivå. För världsomfattande system som utnyttjar tillvägagångssätt på gemenskapsnivå ge Europeiska gemenskapen en starkare ställning internationellt i samordningsverksamhet och förhandlingar. radiospektrum skulle ett enhetligt s Ett enhetligt och balanserat tillvägagångssätt inom alla branscher: Utformningen av gemenskapens radiospektrumpolitik har hittills varit baserad på separata, branschvisa överväganden. Med undantag av telekomområdet har radiospektrumfrågan behandlats som en fråga som inte nödvändigtvis kräver särskild lagstiftning. Man måste rikta in arbetet på ett enhetligt och avvägt tillvägagångssätt, som spänner över alla berörda branscher, för att minimera konflikten mellan de strävanden i fråga om radiospektrum som förekommer i olika branschspecifika verksamheter, särskilt i dem som omfattas av gemenskapens politik. v Radiospektrum sett i sammanhang med den inre marknaden: Den befintliga radiospektrumförvaltningen inom CEPT (Europeiska post- och telekonferensen) har hittills bedrivits huvudsakligen utifrån tekniska utgångspunkter. Med hänsyn till de kommersiella tillämpningarnas ökande betydelse behövs mer marknadstänkande. I ett sammanhang med ökande marknadsintegrering har radiospektrumpolitiken, t. ex. när det gäller villkoren för spektrumtillgång, ofrånkomligen betydelse ur ett gemenskapsperspektiv, i synnerhet då spektrumanvändarna är aktörer på världsmarknaden. Förutom olika aspekter av den inre marknaden står frågor som konkurrenskraften hos gemenskapens näringsliv på spel. 1 Grönbok om radiospektrumpolitiken Sammanfattning S Radiospektrum sett i sammanhang med världshandeln: Europeiska gemenskapen får, från sina viktigaste som ansvarig för EU:s externa handel, allt fler framstötar handelspartner om radiospektrumfrågor. För att gemenskapen skall kunna agera måste den ha en tydligt fastlagd ståndpunkt om radiospektrum att försvara, såväl i sina bilaterala förbindelser som i världsorganisationerna. IV id Grönbok om radiospektrumpolitiken Sammanfattning CENTRALA FRAGOR DÄR SYNPUNKTER EFTERLYSES De frågor1 som grönboken efterlyser synpunkter på är uppdelade på spektrumpolitikens centrala områden: pT Strategisk planering av radiofrekvensanvändning Kommissionen önskar få in synpunkter på den strategiska planeringen av utnyttjandet av radiospektrum i Europeiska gemenskapen, med särskild betoning på följande frågor: Vad skall planeringen omfatta och vilka data behövs för den? Behövs ett politiskt och rättsligt åtagande att planera radiospektrum för Europaomfattande tjänster? I vilken utsträckning behövs ett harmoniserat tillvägagångssätt från gemenskapens sida för att utforma och genomföra politiska åtgärder i form av omfördelning och byte av överföringsteknik (substitution) som en del av frekvensplaneringspolitiken. 2. Harmonisering av radiospektrumallokering få in synpunkter på harmoniseringen av radiospektrum Kommissionen önskar i gemenskapen och i det större sammanhanget. Krävs det till att börja med en gemenskapsöverenskommelse om behovet av harmoniseringsåtgärder? Utifrån vilka kriterier kan man avgöra detta? Vilken grad av rättssäkerhet krävs i fråga om medlemsstaternas genomförande av sådana åtgärder? 3. Radiospektrumtilldelning och tillståndsgivning in synpunkter på få tilldelning av radiospektrum och Kommissionen önskar tillståndsgivning, med särskild betoning på följande frågor: Vilket system passar bäst för att trygga ett effektivt utnyttjande av radiospektrum och ett harmoniserat införande av Europaomfattande tjänster? I vilken utsträckning krävs ett gemensamt tillvägagångssätt i fråga om värdering av och eventuell handel med från gemenskapens sida radiospektrum, liksom i fråga om de eventuella kostnaderna för omplacering av befintliga radiospektrumanvändare? i grad gemenskapssammanhanget? rättssäkerhet behövs Vilken av 4. Radioutrustning och standarder Kommissionen önskar få in synpunkter på sambandet mellan gemenskapens politik inom områdena radioutrustning, standarder och radiospektrum, med särskild tonvikt på samarbetet mellan standardiseringsorgan och organ för radiospektrumförvaltning och på operativa åtgärder inom radiospektrumförvaltningen. 5. Den organisatoriska ramen för samordning av radiospektrum Kommissionen önskar få in synpunkter på huruvida den nuvarande organisatoriska modellen för samordning av radiospektrum är ändamålsenlig för att man skall kunna uppnå gemenskapens politiska mål, dvs. att bidra till ekonomisk tillväxt, sysselsättning och välfärd, att främja teknisk utveckling och framväxten av nya tjänster, att främja konkurrens på den inre marknaden samt att öka Europas konkurrenskraft genom inrättandet av Europa- och världsomfattande radiosystem. Frågorna finns i utförligare form under dessa rubriker i kapitel 4 av grönboken. l€ Grönbok om radiospektrumpolitiken Sammanfattning ALLMÄN BAKGRUND TILL GRÖNBOKEN: PÅGÅENDE DISKUSSIONER Syftet med den föreslagna grönboken är att komma fram till hur man bäst skall utforma och genomföra spektrumpolitiken på gemenskapsnivå. Samtidigt kommer frukterna av grönboken att användas som underlag för flera temainriktade debatter som håller på att inledas. I grönboken om konvergens mellan telekommunikation, media och informationsteknik har man redan behandlat en del radiospektrumfrågor som är specifika för olika sektorer. Dessa resultat måste sättas i sammanhang med det samlade grepp på radiospektrumpolitiken som beskrivs i den här grönboken. I gengäld kommer man i diskussionen om spektrumpolitiken att dra nytta av konvergensdiskussionen, t. ex. när man diskuterar de kategorier av användningsområden och användare som håller på att utkristalliseras, eller hur man skall definiera det allmännas intresse inom de områden som berörs av konvergensprocessen. Dessa resultat kommer att vara av betydelse när man skall rekommendera lämpliga sätt att skapa tillgång på radiospektrum. Inom telekomsektorn kommer man vid 1999 års granskning ("Review 99") av hur effektivt telekomregelverket fungerat - en granskning som nu håller på att förberedas - att utnyttja frukterna av diskussionen om radiospektrum för att fastställa var den befintliga lagstiftningen behöver byggas ut eller ändras för att den skall fungera som stöd åt genomförandet av en radiospektrumpolitik på gemenskapsnivå. I fråga om transportsektorn tittar gemenskapen för närvarande på frågan om man skall utöka det europeiska deltagandet inom området globala satellitnavigationsystem (GNSS), som kan användas för att erbjuda allmännyttiga tjänster (navigation, positionsbestämning och tidsbestämning) och som har en betydande marknadspotential. Det är möjligt att de här systemen också kommer att bilda basen för en vittomfattande mängd industriella och kommersiella verksamheter. Man måste säkra allokering och skydd av radiospektrum i europeiska och internationella förhandlingar för att genomföra ett sådant projekt. På medellång sikt kan man med hjälp av grönboken om radiospektrumpolitiken komma fram till hur man på ett praktiskt sätt skall tillgodose de speciella behoven inom denna sektor - när det gäller samordningsmodeller och skydd av radiospektrum - inom en övergripande ram för ett universalgrepp på radiospektrumpolitiken, dvs. ett grepp som passar alla sektorer. Diskussionen kring de frågor som ställs i den här grönboken kommer också att vara till hjälp för att på ett optimalt sätt förbereda internationella förhandlingar om radiofrekvenser vid den annalkande Världsradiokonferensen WRC-2000. Kommissionen har tidigare meddelande presenterat de viktigaste punkterna på dagordningen för denna konferens och i detalj angett vilket samband de har med gemenskapens politik. Resultaten av samrådet om den här grönboken kommer att användas som underlag för att lägga fast gemenskapens ståndpunkter i frågor av avgörande betydelse på konferensen. i ett vi u Grönbok om radiospektrumpolitiken Innehållsförteckning INNEHÅLL 1. INLEDNING 2. RADIOSPEKTRUMS EKONOMISKA OCH POLITISKA BETYDELSE 2. 1 Radiokommunikationsmarknaden 2. 2 Gemenskapens politiska åtgärder inom radiospektrumområdet 2. 3 Faktorer bakom förändringen 3. EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK-NULÄGET 3. 1 Beskrivning av EU. s radiospektrumpolitik 3. 2 Gemenskapens nuvarande former för åtgärder inom radiospektrumpolitiken 1 4 4 8 10 13 13 14 4. EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK - FRÅGOR DÄR SYNPUNKTER EFTERLYSE 17 (1) (2) (3) (4) (5) Strategisk planering av radiospektrumanvändning Harmonisering av radiospektrumallokering Radiospektrumtilldelning och tillståndsgivning Radioutrustning och standarder Den organisatoriska ramen för samordning av radiospektrum 5. SLUTSATSER BILAGA I: EUROPEISKA GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER INOM RADIOSPEKTRUMOMRÅDET BILAGA II: EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK BILAGA III: FÖRKORTNINGAR 17 18 19 21 22 24 I-VI l-X I-Il •i r Kapitel 1 Inledning 1. INLEDNING är en avgörande Radiospektrum på gemenskapspolitiska områden som mobil- och satellitkommunikation, rundradio, transporter och FoU. Dessa områden har under senare år utvecklats till en tillväxtsektor av central betydelse i Europeiska gemenskapen. Med hänsyn till informationssamhällets krav på omedelbar tillgång till och förmedling av information - oberoende av tid och plats - håller radiospektrum på att få allt större betydelse för tillväxten av den europeiska ekonomin. verksamheten förutsättning för Efterfrågan på radiospektrum ökar stadigt som en följd av teknikens, marknadens och lagstiftningens utveckling. Den ökade efterfrågan uppvägs inte av den nya mängd av radiospektrum som blir tillgänglig genom införandet av nya och effektivare tekniska lösningar (t. ex. digitala radiosystem inom rundradio och inom mobil- och personkommunikation). Följden blir ökande knapphet. På de områden där radiospektrum är överbelastat kan man behöva fatta beslut för att balansera tillgång och efterfrågan. Användningen av radiospektrum är reglerad. Eftersom radiovågorna fortplantas över nationsgränserna har länderna sedan länge samordnat användningen av radiospektrum inom ramen för Internationella telekommunikationsunionen (ITU), ett av FN:s fackorgan. På ITU:s världsradiokonferenser (World Radiocommunications Conferences, WRC) brukar 186 länder träffas vartannat år och anta åtgärder för att uppnå internationell harmonisering av användningen av, radiospektrum. Detta är nödvändigt för att uppnå stordriftsfördelar i produktionen av radioutrustning, förbättra tillgången till tjänster över hela världen och att se till så att en användares sändningar inte stör användningen för en annan användare på ett oacceptabelt sätt. Ytterligare, mer detaljerad samordning sker på regional och nationell nivå. I Europa samordnar 43 länder, däribland EU. s medlemsstater, användningen av radiospektrum. Det sker inom ramen för Europeiska post-och telekonferensen (CEPT). Även CEPT brukar anta harmoniseringsåtgärder, som CEPT:s medlemsstater sedan brukar ITU-WRC och CEPT spänner över alla genomföra på användningsområden för radiospektrum, där telekommunikation, rundradio, transporter och FoU ingår. frivillig basis. Både Med undantag av tillgången på radiospektrum för mobil- och personkommunikation - områden där det finns gemenskapslagstiftning - förlitar sig Europeiska gemenskapen i huvudsak på det arbete som utförs inom ITU-WRC och CEPT när det gäller att åstadkomma harmonisering av det radiospektrum som behövs för att tillhandahålla tjänster och utrustning i europeisk och världsomfattande skala. Tilldelningen av radiospektrum till enskilda användare görs på nationell nivå, i enlighet med vissa villkor som man kommit överens om i Europeiska i Världshandelsorganisationen gemenskapen. (WTO) och Eftersom efterfrågan på radiospektrum har ökat, har uppgifterna när det gäller samordning och förvaltning blivit mer komplexa än tidigare. Förr brukade länderna samordna användningen av litet antal radioanvändare och utifrån tekniska överväganden. Bland uppdragsgivarna ingick försvaret samt statliga teleförvaltningar och radioföretag vilka huvudsakligen verkade på nationell nivå. radiospektrum pä uppdrag av ett relativt Det sammanhang radiospektrumpolitiken bedrivs i har bytt skepnad. Radiotjänster och radioutrustning tas nu snarare fram för världsmarknaden än för nationella marknader. De traditionella användare av radiospektrum som tillhandahåller allmännyttiga tjänster på nationell nivå konkurrerar om radiospektrum med allt fler kommersiella aktörer på världsnivå, särskilt inom telekommunikation och rundradio. Tillgången på radiospektrum håller på att utvecklas i handelsförhandlingar. Alla dessa utvecklingstendenser pekar på behovet av internationellt samarbete i politiska frågor som rör radiospektrum i syfte att underlätta internationellt lanserande och utbud av tjänster till en central fråga h Kapitel 1 Inledning och utrustning. Det är därför av central betydelse att se till att intressena hos Europeiska gemenskapen och dess samtliga medlemsstater tillvaratas fullt ut när tillgången till radiospektrum diskuteras. Som en följd av radiospektrumpolitikens föränderliga miljö står Europeiska gemenskapen inför följande centrala frågor: > Vid den strategiska planeringen av användningen av radiospektrum måste man nu ta hänsyn till de skiftande behoven och kraven från en växande mängd av nya system och av kommersiella och icke-kommersiella aktörer som verkar på världsnivå. > Globaliseringen gör att allokering och harmonisering av användningen av radiospektrum kräver alltmer internationellt samarbete, men prioriteringarna beträffande vilka tjänster som skall ha internationell tillgång till harmoniserat radiospektrum skiljer sig åt mellan länder och radiospektrumanvändare. Frågan om avvägningen mellan de olika behoven hos kommersiella och icke-kommersiella användningsområden, liksom mellan enskilda länders prioriteringar, faller utanför området teknisk förvaltning av radiospektrum. Nyligen har förhandlingar i ITU-WRC visat, att på områden där Europeiska gemenskapen inte är enad och där förslagen saknar politiskt stöd, är det svårt att arbeta i riktning mot gemensamma mål. radiospektrum har emellertid ökat > Tilldelning av radiospektrum till enskilda användare bör ske på rimliga villkor. Efterfrågan på i sådan omfattning att myndigheterna allt oftare kräver användarna på avgifter för tillgången till radiospektrum för att återspegla radiospektrums marknadsvärde och det faktiska behovet av den tjänst som användaren skall tillhandahålla. Det tillvägagångssättet kritiseras eftersom det kan hämma konkurrensen och den tekniska utvecklingen, och det finns risk för att det kan leda till höjda konsumentpriser. Lanseringen och det internationella utbudet av tjänster kan hindras eftersom tillstånd måste skaffas i enskilda länder. Dessutom kan modellerna och villkoren för tilldelningen av radiospektrum variera mellan olika länder. > Huruvida radioutrustning är tillgänglig och användbar över nationsgränserna beror finns i vilken utsträckning radiospektrum är harmoniserat och om det på gemensamma över nationsgränserna. Betydelsen av att kontrollera användningen av radioutrustning och att övervaka marknaderna håller på att öka, och det kommer att kräva en betydande insats från myndigheternas sida i samarbete med branschen och radiospektrumanvändare. driftskompatibilitet åstadkomma standarder för att > De inrättningar i form av organ och förfaranden som skapats för samordning, planering och harmonisering av användningen av radiospektrum utformades frän början för att klara kraven från ett begränsat antal aktörer. Genom radiomarknadens avreglering och globalisering har dessa inrättningar kommit under tryck av kommersiella aktörer med intressen som inte alltid sammanfaller med dem hos de myndigheter som skall representera aktörerna i de aktuella organisationerna. intressena gör det svårt att Avvägningen mellan de olika nationella åstadkomma harmonisering av radiospektrum och kan till bristande leda rättssäkerhet i fråga om tillgång till och harmonisering av radiospektrum. Syftet med den här grönboken är att få igång en allmän diskussion om huruvida radiospektrumpolitiken i sin nuvarande form kan klara de utmaningar som beskrivs i boken eller om det behövs en förändring för att klara Europeiska gemenskapens politiska mål, som är följande: Kapitel 1 Inledning > Att underlätta teknisk utveckling och konkurrens genom kombinerat flexibel och fast planering av användningen av radiospektrum och genom att myndigheterna tilldelar radiospektrum på lämpligt sätt. > Att inrätta ett förutsebart och rättssäkert regelverk för samordningen av användningen av radiospektrum. Regelverket skall vara överskådligt och tillgodose behoven hos kommersiella och icke-kommersiella aktörer inom olika sektorer, bland annat inom telekom, rundradio, transporter och FoU. > Att sörja för att de enskilda medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen är företrädda på lämpligt sätt och att avvägningen mellan deras intressen sker på lämpligt sätt i de beslut som fattas inom radiospektrumområdet. > Att stärka Europeiska gemenskapens ställning på världsmarknaden för radiotjänster och radioutrustning genom att förena medlemsstaternas och Europeiska gemenskapens tekniska och politiska styrka inom de aktuella områdena. - radiospektrumanvändare, tjänsteleverantörer som använder Alla berörda parter radiospektrum, tillverkare av utrustning, myndigheter, branschorganisationer och konsumenter - är välkomna att bidra med sina kommentarer och synpunkter. Med de inkomna bidragen som underlag avser kommissionen att lämna en redogörelse och publicera de första slutsatserna i form av ett meddelande. Alla berörda parter välkomnas att delta i diskussionen genom att besvara de frågor som ställs i grönboken och skicka in sina bidrag i ämnet senast den 15 april 1999. Skicka helst bidragen som e-post i html-format till2: Europeiska kommissionen, GD XIII A1 Attn. : Mr. R. Niepold 200, rue de la Loi, BU31 2/52 BE-1049 BRUXELLES Belgien E-post: spectrum. greenpaper@bxl. dg13. cec. be Fax: +32-2-296 83 95 2 Såvida inget annat uttryckligen begärs av bidragslämnarna, kommer alla insända bidrag att betraktas som offentliga grönbok (http:/Avww. ispo. cec. be. infosoc. telecompolicy/encomm-en. htm). Skicka helst bidragen some-post i html-format. Annars går det bra med fax eller vanlig post (skicka fyra exemplar av varje bidrag). webbsidan handlingar publiceras denna och för pä Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum 2. DEN EKONOMISKA OCH POLITISKA BETYDELSEN AV RADIOSPEKTRUM Syftet med kapitel 2 är att belysa den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum och att beskriva de grundläggande faktorer som är avgörande för Europeiska gemenskapens förhållningssätt i fråga om radiospektrumpolitiken. I kapitlet ges en översikt av det växande antalet tillämpningar och områden som är beroende av tillgången på radiospektrum. I avsnitt 2. 1 belyses den ekonomiska betydelsen av verksamhet på radiospektrumområdet. Teknikens, marknadens och lagstiftningens utveckling leder till förändringar av de sätt radiospektrum används på, liksom av det sammanhang inom vilket radiospektrumpolitiken bedrivs (avsnitt 2. 2). Genomförandet av ett antal sektorinriktade politiska gemenskapsåtgärder är beroende av tillgången på radiospektrum, men de krav på radiospektrum som ställs genom de politiska åtgärderna hanteras inom olika politiska ramar. Dessutom finns det sektorövergripande gemenskapslagstiftning som är tillämplig (avsnitt 2. 3). 2. 1. Radiokommunikationsmarknaden Radiospektrum3 är en form av trådlös infrastruktur som kan användas för många olika t. ex. garageportöppnare, babymonitorer, funktioner. Varje radiobaserad tillämpning - inom mobiltelefoner och satellitnavigationssystem radiospektrum, även om banden ofta används gemensamt. Placeringen och mängden av radiospektrum som allokeras till en viss tjänst kan skilja sig mycket åt mellan länder, beroende på deras behov av de olika radiobaserade tjänsterna och den betydelse länderna tillmäter dem. Idag är bara en relativt liten del av användningen av radiospektrum harmoniserad mellan länder. Hur pass tillgänglig en viss tjänst är internationellt beror på i vilken omfattning användningen av radiospektrum är harmoniserad. - har sitt eget frekvensband Vissa frekvensband lämpar sig bättre för bestämda radiokommunikationstjänster än andra och är relativt lätta att utnyttja med hjälp av nuvarande teknik. Den nuvarande användningen av och efterfrågan pä vissa frekvensband har lett till eller kommer snart att leda till en situation med överbelastning: efterfrågan på frekvensen är större än tillgången. Därför tvingas man fatta beslut i form av val. Andra frekvensband är för närvarande mindre värdefulla eftersom de passar ett mindre antal tjänster, eller eftersom de kan utnyttjas bara till högre kostnad eller efter fortsatt tekniskt utvecklingsarbete. Någon överbelastning torde inte förekomma i dessa frekvensband. På samma sätt som för alla knappa resurser måste avvägningar och kompromisser göras när man beslutar om vilka användningsområden och användare som skall få radiospektrum. I radiospektrumpolitiken kan sådana kompromisser bestå i bl. a. följande åtgärder: s Nya aktörer tilldelas frekvenser på villkor att de delar frekvenserna med etablerade användare. Sådan frekvensdelning kan emellertid innebära att bägge parter måste sätta in dyrare tekniska lösningar än i det fall då radiospektrum tilldelas med förstahands- eller ensamrätt. En radiovåg är en elektromagnetisk våg som fortplantar sig mellan en sändarantenn och en mottagarantenn. Radiovågarna karaktäriseras av sin frekvens, och genom att ställa in en radiomottagare på en viss frekvens kan man fånga upp de signaler som sänds på den frekvensen. Tillsynsmyndigheterna bestämmer vem som skall få använda ett visst frekvensband och för vilket ändamål, och de utfärdar tillstånd för bestämda tjänster. Frekvensbanden anger var i radiospektrum som tjänsterna finns. Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum S Radiospektrumanvändaren som tidigare haft dominerande ställning flyttas till mindre belastade delar av radiospektrum för att bereda plats för nya användare. Detta tillvägagångssätt kallas omfördelning ("re-farming") av radiospektrum. Den tidigare dominerande användaren tvingas därvid naturligtvis att byta ut eller anpassa sin gamla utrustning så att den klarar de annorlunda egenskaperna hos de frekvensband han flyttas till. I en del länder kräver man att den nya aktören skall bidra ekonomiskt till omställningen. s Den tidigare dominerande användaren av radiospektrum måste flytta ut från radiospektrum helt och hållet. I det senare fallet skulle en annan möjlighet kunna vara att använda alternativa överföringsmedier (dvs. byte eller substitution av överföringsteknik). Även i det fallet tvingas den tidigare dominerande användaren att investera i alternativ överföringsutrustning. S I de fall då det inte är tekniskt möjligt eller politiskt önskvärt med gemensam frekvensanvändning mellan nya aktörer och tidigare dominerande användare, med omfördelning eller omplacering av tidigare dominerande användare eller med byte av teknik hos tidigare dominerande användare, kan man besluta att nya aktörer inte skall ges tillgång till frekvenser. I nedanstående tabell ges en översikt av olika slag av radiotillämpningar. För merparten gäller att någon form tillstånd krävs för användning av radioutrustning eller för tillhandahållande av radiobaserade tjänster. (Tabellen gör inte anspråk på att vara uttömmande i fråga om användningsområdena för radiofrekvenser. ) Tabell 1: Radiobaserade sektorer och verksamheter4 > Tolofoni (GSM, DCS, DECT, S-PCS, IMT2000-UMTS, WLL, CB) Telekommunikation > PersonsSknlng (ERMES, Pocsag, FLEX) r Tradltts multimedia Internet och (UMTS, bredbandig satellitkommunikation, LMDS, MMDS) > DataBverforing (GSM, IMT2000-UMTS, bredbandig satellitkommuni kation, FS) > Privata radiosystem (PMR, TETRA) > Marksand teve (analog eller digital, allmant tillgangliga kanaler, betalteve) Rundradio > Satellitteve (analog eller digital, allmant tillgangliga kanaler, betalteve, NVOD) > Anknutna tjanster (textteve och banktjanster i hemmet; digital teveshopping) V LjudradiosSndningar (analoga eller digitala) > Luftfart (flygtrafikledning, navigering) Transporter > SjOfart (GMDSS, VTMIS) > VSgtransporter (RTT-system) > JarnvSgar och inre vattenvagar (positionsbestamning av tSg och fartyg) Bilaga I ges en utförlig beskrivning av Europeiska gemenskapens politik inom den här områdena. Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum > Försvar (kommunikation och ledning; radar) > Larmtjänster (polis, brandkår) Offentlig sektor > övervakning av lagars efterlevnad (TETRA, jordobservation) > Rymdvetenskap (t. ex. jordobservation, radioastronomi och radio navigation) > Tillämpningar som behövs för uppföljning av åtaganden enligt internationella konventioner (navigationshjälpmedel, positions- och tidsbestämning; hjälpmedel inom miljövården) FoU > Jordobservation > Radioastronomi För Europeiska gemenskapen som helhet saknas det heltäckande information om vilka radiobaserade i de olika delarna av radiospektrum och om vilka frekvensmängder tjänsterna förfogar över. I de fall det finns uppgifter avser de läget nationellt, vilket illustreras i följande exempel. tjänster som ligger Tabell 2: Radiospektrums fördelning på olika tjänster (Förenade kungariket)5 9 kHz-1 GHz 1-3 GHz 3-30 GHz Telekommunikation > Mobil och cellular telekommunikation > Fasta tjanster (tjanster teleoperatdr samt privata tillhandahallna av fasta offentlig tjanster) > Fasta forbindelser > Satellitkommunikation Rundradlo (inkl. anknutna tjanster) Transporter > Civil luftfart > Sjttfart Offentlig sektor > Forsvar > Larmtjanster > Rymdobservation Ovrlgt 23 % - — _ 4 0% 3% - 29% 2% - 3% 7% 26 % «. — 12% 14% 2% 3 1% 3% 2% 3% 100 % 100 % - - 3 8% 5% 3% 4% - 3 8% - - 1 2% 100% Det är svårt att på ett uttömmande sätt bestämma det ekonomiska bidraget av radiobaserade tjänster och utrustning till EU. s ekonomi. T. ex. utbudet av mobila och audivisuella tjänster beror helt och hållet på tillgången på radiospektrum. Det ekonomiska resultatet i dessa sektorer kan därför användas som mått på den ekonomiska betydelse radiospektrum har på icke- Europamarknaden och världsmarknaden, samtidigt som man måste väga penningmässiga vinster för samhället som blir resultatet av radiospektrums icke-kommersiella in de Källa: "Olika tillvägagångssätt för fördelning och tilldelning av radiospektrumtjänster" ("Approaches to the allocation and assignment of the radio spectrum resources"), rapport till Europeiska kommissionen frän NERA (National Economic Research Associates), Smith System Engineering och KPMG, november 1997. Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum användning för strategiska ändamål samt inom den offentliga sektorn och kulturen, t. ex. inom försvaret samt för larmtjänster och samhällsomfattande tele- och rundradiotjänster. Tabell 3: Uppskattat marknadsvärde och marknadsprognoser (miljarder ecu): telekommunikation, mobil- och satellitkommunikation, rundradio (och audivisuella media) samt radionavigation Uppskattat marknadsvarde Marknads- prognos Telekommunikation (EES, 1997)6, fQrdelat enligt fQljande: > Fasta tjanster > Mobilteletjanster > Ovriga tjanster Satellitkommunikation (Hela varlden, 2005)7 > MSS (satellitsystem for mobilkommunikation) (hela varlden)8 Audiovisuella tjanster (EU, 1995)9, fordelat enligt ffiljande: Innehallsleverantorers intakter (EU, 1995)10 > > Arliga betalteveintakter (Europa, 1997)11 > Intakter fran offentlig rundradioverksamhet (tevelicens- intakter samt reklam- och sponsorintakter) (EU, 1996)12 > Radiosektom (licens- och reklamintakter) Tjanster och utrustning inom radlonavlgatlon13 150,7 98,1 24,7 27,9 41,5 W 5 14 (5 162,2(1998) 172,3(1999) 101,0(1998) 103,9 (1999) 29,7 (1998) 33,6 (1999) 31,4(1998) 34,8(1999) 62 1 (2000) 7,2 (2005) 24,1 (2010) 46,8(2000) 59,0(2005) 71,4(2010) 16,1 (2005) 22 (2005) 4 (2000. Europa) 40 (2005, hela varlden) Kartläggning av Europas !T-industri 1998, Yearbook for the Information and Communications Technology (ICT) industry in Europe, 1998, sid. 350. Via Satellite, september 1998. Global Satellite Telecommunications Review. Joe N. Pelton and the Global Satellite Communications Review Panel, sid. 19. Global Mobile, Volume 5, Baskervilie Communications Corporation, 9 juli 1998, sid. 12. Market developments of telecommunications and integrated communications services to the year 2010, I DATE, december 1997, sid. 14 och 175. Norcontel, Economic Implications of New Communication Technologies on the Audio-Visual Markets. April 1997, sid. 6. N. Bertolotti på uppdrag av JP Morgan Securities Ltd: The European Pay-TV Industry, januari 1998. Se kommissionens arbetsdokument om WRC-99, sid. 7. Källa: Eurostat. från Meddelande och satellitnavigationsnät inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS), KOM(1998)29 slutlig, 21. 1. 1998, sid. 15. transeuropeiskt positionsbestämnings- kommissionen: Utveckling av ett 8 9 10 12 13 Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum 2. 2. Gemenskapens politiska åtgärder inom radiospektrumområdet En rad av gemenskapens sektorinriktade politiska åtgärder är beroende av tillgången på radiospektrum, särskilt inom telekommunikation, rundradio, transporter och FoU (i bilaga I finns kortfattade beskrivningar av de viktigaste åtgärderna). Det politiska sammanhang inom vilket man försöker lösa frågan om tillgång på radiospektrum för sådana åtgärder varierar emellertid starkt mellan olika sektorer. * I telekomsektorn, särskilt när det gäller Europa- eller världsomfattande system (t. ex. konventionella och satellitbaserade mobilteletjänster), har man uppnått enighet politiskt och lagstiftningsmässigt i Europeiska gemenskapen i fråga om harmoniseringen av tillgången på radiospektrum. 14 Vidare regleras tillhandahållandet av tjänster genom gemenskapens bestämmelser om tillståndsgivning, vilka syftar till att främja teknisk utveckling och konkurrens. Antalet telekomoperatörer som söker radiospektrumtillstånd har ökat markant på grund av den tekniska utvecklingen och den världsomfattande avregleringen av telekommarknaderna. Den trenden återspeglas i den växande betydelse som internationella förhandlingar om frekvensharmonisering håller på att få. 15 s Däremot har tillgången på radiospektrum för rundradio hittills inte behandlats i Europeiska gemenskapen som en fråga som kräver politiska åtgärder eller lagstiftning, delvis beroende på att medlemsstaterna hade frigjort tillräckligt med radiospektrum innan rundradioverksamheten började få en ökande kommersiell inriktning. Det inbördes sambandet mellan tillgången på radiospektrum och gemenskapens politik rörande den fria rörligheten för radio- och teveprogram har varit tydligt ända sedan satellitteve - som ju inte känner några nationsgränser - blev verklighet, en omständighet som tvingade fram direktivet om tillväxten av marknaderna för rundradiotjänster och audivisuella tjänster håller gränserna mellan telekommunikation och rundradio på att löpa samman, och därigenom hotas den hittillsvarande tillgången på radiospektrum för dessa verksamheter. 16 Konkurrensen mellan rundradioföretag och andra potentiella användare om de knappa och värdefulla radiospektrumresurserna kommer sannolikt att hårdna. television utan gränser. Bortsett från den allmänna 14 Meddelande från kommissionen till rådet och för kännedom till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om hur frekvensdirektiven för mobilkommunikation genomförts och hur de fungerar, KOM(1998)559, 9. 10. 1998. 1* Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Behov av radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med Världsradiokonferensen 1999 (WRC-99), KOM(1998)298, 13. 5. 1998. Kommissionens arbetsdokument om frågor vid Världsradiokonferensen 1999 (WRC -99) ur gemenskapspolitisk synvinkel, SEK(1998)839, 12. 5. 1998. Det bör framhållas att efter offentliggörandet av dessa dokument beslöts att nästa världsradiokonferens skulle hållas år 2000 - den omständigheten påverkar dock inte på något väsentligt sätt innehållet i dokumenten. 1® Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - En strategi för Informationssamhället, KOM(97)623, 3. 12. 1997. Se särskilt "Sammanfattning av resultaten från det offentliga samrådsförfarandet i fråga om 'Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen' - områden där ytterligare överväganden krävs", SEK(98)1284, 29. 7. 1998. Kommentarerna visade att det råder omfattande oro beträffande det auktionssystem för radiospektrum som övervägs. Den oron beledsagas av påståenden att ett sådant system skulle öka hindren för tillträde till marknaden och leda till höjda konsumentpriser. Andra pekade på risken för diskriminering, antingen genom att tidigare monopoloperatörer gynnas eller genom att användningsområden behandlas olika. Frågan om huruvida man på Europanivå skall fastställa eller samordna datum när analoga rundradiotjänster från rundradioföretag, utrustningstillverkare, skall upphöra konsumentgrupper och medlemsstater. Åsikterna var delade mellan å ena sidan dem som ansåg att varje övergång från analog till digital rundradio borde vara marknadsstyrd och att den inte krävde något ingripande från regeringar eller EU, och å andra sidan dem som ansåg att en tidsgräns fastställd pä nationell nivå skulle fungera som en nyttig stimulans för tillväxten av digital rundradio i EU. Frågan behandlas närmare i kapitel 4 i denna grönbok. föranledde en stor mängd kommentarer Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum s Europeiska gemenskapen har hittills inte antagit några specieila åtgärder för att trygga den tillgång på radiospektrum som krävs för genomförandet av gemenskapens politik på transportområdet (dvs. luftfart, sjöfart, radionavigation och positionsbestämning). Inom transportpolitiken drar man nytta av det faktum att det finns nära nog internationellt och exklusivt garanterad tillgång på radiospektrum för att trygga den kommunikation som krävs för att sörja för människors liv och säkerhet inom luftfarten och sjöfarten. Situationen har emellertid blivit pressad till följd av den ökande efterfrågan på radiospektrum. Leverantörer av kommersiella satellitbaserade mobilteletjänster har t. ex. föreslagit delad användning av sådant radiospektrum som i nuläget är reserverat för tillämpningar inom navigation och positionsbestämning. Det beslöts emellertid att behovet av att trygga den störningsfria verksamheten hos de sistnämnda tillämpningarna bör komma i främsta rummet. För att man skall kunna tillvarata möjligheten att skapa ett europeiskt inslag i det globala satellitnavigationssystemet måste behovet av att säkra och skydda radiospektrum tillgodoses fullt ut, något som stöds av rådet. v tillgången på radiospektrum Inom FoU (t. ex. jordobservation och radioastronomi) har tillgången på radiospektrum inte lagstiftning eller politiska åtgärder. Den behandlats som en fråga som kräver hittillsvarande för sådana användningsområden har emellertid hamnat under efterfrågetryck, antingen beroende på att nya aktörer vill använda det radiospektrum som finns tillgängligt för FoU eller på grund av att störningarna från andra tjänster har ökat till en sådan nivå att det blir tekniskt svårt att bedriva FoU-verksamhetema med bra resultat. Eftersom efterfrågan på vissa frekvensband är större än tillgången, står man nu - vad gäller genomförandet av de ovannämnda politiska åtgärderna på EU-nivå - inför en situation där tillgången på radiospektrum inte längre kan tas för given. Därför måste tillgången på radiospektrum behandlas som en central fråga i EU:s beslutsprocess. Där man tvingas till kompromisser och avvägningar beträffande vilka tjänster som skall prioriteras i fråga om tillgång till och användning av radiospektrum måste de olika berörda intressena noga jämkas samman på ett sammanhängande sätt. Oberoende av vad radiospektrum används till kommer även EU:s sektorövergripande politiska åtgärder och lagstiftning in (t. ex. i fråga om konkurrens, den inre marknaden, standardisering och certifiering av radioutrustning samt konsumentskydd). inte ger vissa * Syftet med gemenskapens konkurrensregler är att se till att man vid beslut om fördelning av radiospektrum företräde på bekostnad av tekniska konkurrerande teknik, som bättre skulle motsvara användarnas behov; vidare att man inte begränsar produktion, avsättning eller teknisk utveckling i den mening som anges i artikel 86 in även när det gäller användningen av radiospektrum, särskilt när det allmännas intressen berörs på det sätt som anges i artikel 90. T. ex. inom rundradio- och transportområdena blir det allt svårare att avgöra var gränsen går mellan offentliga nyttigheter och kommersiella tjänster. i EG-fördraget. Konkurrensreglerna kommer lösningar * Sett utifrån den inre marknadens perspektiv påverkar tillgången på radiospektrum omfattningen av det Europaomfattande utbudet av tjänster och utrustning och deras fria rörlighet. I det sammanhanget är harmoniseringen av radiospektrumanvändningen särskilt viktig när det gäller att underlätta lanseringen av Europa- och världsomfattande system och att uppnå de stordriftsfördelar som måste till för att göra det europeiska näringslivet konkurrenskraftigt på världsmarknaderna. På den sista punkten måste hänsyn tas till politiken inom områdena standardisering och typgodkännanden. s Gemenskapens konsumentpolitik bör ses som en stödjande sidoåtgärd för inrättandet av den inre marknaden. I konsumentpolitiken betonas den nytta alla konsumenter har av större urval och mångfald, bl. a. i fråga om tillgången på radiobaserade tjänster och produkter som motsvarar konsumenternas efterfrågan och behov. På konsumentområdet Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum håller även skyddet av hälsan mot riskerna med elektromagnetisk strålning på att bli en viktig fråga. Den är föremål för omfattande forskning och måste behandlas på ett harmoniserat och öppet redovisat sätt för att man skall trygga säkerheten vid bruk av radiotjänster och för att man skall undvika motstridiga nationella politiska åtgärder på det här området. Man har inlett åtgärder i Europeiska gemenskapen inom ramen för politiken på folkhälso- och FoU-områdena. Åtgärderna går ut på utreda de möjliga hälsoeffekter som kan kopplas till användningen av radiospektrum så att konsumenternas förtroende för radiobaserade tjänster och produkter tryggas. Radiospektrum har behandlats som en betydelsefull fråga i internationella förhandlingar om liberaliseringen av handeln på telekomområdet. s Enligt de avtal som ingåtts i Världshandelsorganisationen (WTO) måste medlemsländerna förvalta radiospektrum på ett sätt som är objektivt, öppet redovisat, icke-diskriminerande och inte mer administrativt betungande än nödvändigt. Vidare är medlemsländerna läget beträffande förpliktade att offentligt redovisa det aktuella allokerade frekvensband. Av detta följer att varje regional eller nationell åtgärd i fråga om radiospektrumförvaltning som har till syfte att - på ett sätt som är diskriminerande från andra medlemsländer i WTO, från marknaden, eller på ett oskäligt sätt inskränka deras tillträde till den, skulle strida mot det avtal som ingåtts i WTO, eftersom det förbjuder i diskriminerande, frekvensförvaltningsfrågor. Det gäller också om åtgärden får en sådan effekt utan att syftet från början är det. Hänsyn måste tas till dessa internationella åtaganden i de fall operatörer från tredje land söker tillträde till Europeiska gemenskapens marknad och när Europas näringsliv söker tillträde till världsmarknaden. - helt utestänga operatörer, som kommer konkurrensbegränsande godtyckliga beslut och Sammanfattningsvis: när man försöker upprätta en överenskommelse om vilken politik EU skall driva inom telekom, rundradio, transporter och FoU måste man noga väga ekonomiska, politiska, samhälleliga och kulturella intressen mot varandra. Det kravet måste beaktas fullt ut även när man gör kompromisser och avvägningar på rent teknisk nivå. Detta är särskilt viktigt med tanke på att tillgången på radiospektrum inte kan tas för given, eftersom mängden tillämpningar som konkurrerar om radiospektrum hela tiden ökar. 2. 3. Faktorer bakom förändringen införandet av nya Radiospektrumpolitiken har blivit allt mer sammansatt på grund av den snabba tekniska utvecklingen, (t. ex. bredbandsmultimedia), marknadernas utveckling samt ny politik och lagstiftning. Olika förändringar hänger ofta ihop och deras relativa betydelse beaktas i olika grad vid bedömningen av vilka tillämpningar och vilka användare som skall tilldelas radiospektrum. tjänster Nedan följer en beskrivning av de viktigaste faktorerna som påverkat inställningen till radiospektrumpolitiken. Teknisk utveckling S Olika spektrumkrävande tjänster sammansmälter ofta (fasta och mobila tele kommunikationstjänster; rundradio med telekommunikation och IT-sektorn). Detta har flera olika följder: a) i traditionella radiosystem erbjuds nya slags tjänster (så erbjuds t. ex. Internet av radio kommunikationstillämpningar används för militära ändamål), b) de traditionella kriterierna för fördelning av radiospektrum ifrågasätts i lika hög grad som den nuvarande fördelningen av radiospektrum mellan olika tjänstekategorier och användare (så går exempelvis utvecklingen av mobiltelefonin, hittills reglerad som en telekomtjänst, i riktning mot en mobil multimediatjänst med tonvikten på innehållet). rundradioföretag, vfdeotjänster av teleoperatörer, och civila 10 Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum S Den tekniska utvecklingen leder till framtagandet av nya tjänster för vilka den framtida tillgången på radiospektrum måste tryggas investeringsbeslut. Dessutom förekommer substitutionsfenomen (t. ex. erbjuder sändning via kabel och satellit fler tjänster än traditionell rundradiosändning) vilket skulle kunna leda till att nya eller mer spektrumeffektiva system och tjänster använder radiospektrumet på ett nytt sätt. för att möjliggöra • Det föreslås nya system genom vilka olika tjänster sammanförs. Så erbjuds exempelvis genom de system för mobil och satellitbaserad bredbandskommunikation som enligt planerna skall införas inom kort en kombination av traditionella tjänster som telefoni, dataöverföring, Internet och positionsbestämning. Marknadens utveckling trots att man genom ny s Den ökande efterfrågan på radiospektrum uppvägs inte av ökad tillgång på radiospektrum, teknik kan öka mängden användbart radiospektrum. För att på ett öppet sätt och enligt objektiva kriterier kunna fördela den begränsade mängden radiospektrum som finns tillgängligt för vissa tillämpningar tillämpar en del myndigheter prismekanismer som skall återspegla radiospektrumets ekonomiska värde. Värdering av radiospektrum kommer därför in som en metod vid beslut om radiospektrum, även om den fortfarande är tämligen ny. s Utvecklingen går mot världsomfattande system, vilket gör att marknadsaktörerna måste bilda världsomfattande allianser för att klara av investeringar och driftsrelaterade krav av stora mått (t. ex. tillgång till frekvenser, nationella tillstånd och tillhandahållande av tjänster). Radiospektrumpolitiken måste ta hänsyn till denna utveckling. Man bör med hjälp av lagstiftningen främja ett harmoniserat införande av sådana system och sörja för tillräckligt mycket delaktighet i systemens utveckling och drift. Politik och reglerande utveckling • Andelen kommersiella tillämpningar som kräver radiospektrum ökar, bland annat till följd av telekommarknadernas avreglering. Därmed ökar trycket på andra tillämpningar som har ett allmänintresse och som kräver radiospektrum (räddningstjänster och transporter). Prioriteringar när det gäller tillgången på spektrum kan inte längre göras enbart på utifrån tekniska underlag utan kräver en noggrann avvägning mellan olika intressen med hänsyn till ekonomiska och politiska faktorer. tillgång till s Beslut om tillgången till och användningen av radiospektrum kan påverka marknadsaktörernas relativa styrka och därmed konkurrenssituationen på marknaderna. Detta gäller inte bara radiobaserade tjänster (liknande eller olikartade) som direkt konkurrerar om radiospektrum. Radiospektrumbeslut kan också avsevärt påverka marknadsstyrkan hos aktörer som erbjuder jämförbara tjänster men som använder sig av någon konkurrerande fiberoptisk kommunikation i stället för satellitkommunikation, eller trådbundna i stället för trådlösa lokala nät). radiobaserad eller annan infrastruktur (t. ex. • Radiospektrum har betydelse för handeln, eftersom radiotjänster endast kan saluföras om man har tillgång till radiospektrum. Handelsfrågor i samband med radiospektrum får allt större betydelse i och med att den allmänna utvecklingen går mot en liberalisering av sådan internationell handel med varor och tjänster som till stor del är hänvisad till radiospektrum. s Ett betydande antal spektrumanvändare har inte själva någon kommersiell verksamhet utan måste konkurrera om spektrum med kommersiella användare. En av de viktigaste uppgifterna för lagstiftningen är att skapa jämvikt mellan vissa väldefinierade offentliga och icke-kommersiella radiospektrumtillämpningar och näringslivets behov av radiospektrum som viktig resurs. 11 Kapitel 2 Den ekonomiska och politiska betydelsen av radiospektrum s Radiospektrumanvändningen utgör en betydande och växande ekonomisk verksamhet. Jämfört med tidigare har tillgången till radiospektrum en tydligt större inverkan på samhället vad gäller sysselsättning och näringslivets konkurrenskraft och innovations förmåga. 12 Kapitel 3 EU:s radiospektrumpolitik - nuläget 3. EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK: NULÄGET I detta kapitel beskrivs Europeiska gemenskapens politiska mål i fråga om radiospektrum (punkt 3. 1) och förklaras gemenskapens nuvarande former för åtgärder i radiospektrumfrågor med hänsyn till radiospektrum, tilldelningen och användningen av radiospektrum, radioutrustning och standarder samt den organisatoriska modellen för samordning av radiospektrum (punkt 3. 2). till den strategiska planeringen av radiospektrumharmoniseringen, tillgången En detaljerad beskrivning av den nuvarande utformningen av EU:s radiospektrumpolitik, även av de politiska och rättsliga grunderna, återfinns i bilaga II. 3. 1. Beskrivning av EU:s radiospektrumpolitik Radiospektrumets ekonomiska, samhälleliga och politiska värde beror på hur denna knappa resurs används och förvaltas i praktiken. EU:s radiospektrumpolitik tar hänsyn till båda områdena. Oberoende av om radiospektrumets användning berör gemenskapens telekom-, rundradio-, transport- eller FoU-politik, är radiospektrumpolitikens främsta mål • att skapa förutsättningar för utveckling av nya tjänster för att tillgodose konsumenternas och myndigheternas behov av radiobaserade tjänster, • att främja utbyggnaden av den inre marknaden för utrustning och tjänster på radiokommunikationsområdet och att utveckla konkurrensen inom samma område, med betoning på sambandet med inrättandet och driften av Europa- och världsomfattande system och tjänster, • att uppfylla allmänna samhällspolitiska mål i fråga om säkerhet, kulturella och sociala aspekter osv. , • att tillvarata gemenskapens intressen i multilaterala och bilaterala förhandlingar där radiospektrumfrågor tas upp, • att stimulera teknisk utveckling och stärka Europas konkurrensförmåga, • att i bred mening arbeta för ekonomisk tillväxt, skapa sysselsättning och främja den allmänna välfärden. I detta sammanhang har Europeiska gemenskapen ett särskilt ansvar när det gäller att se lagstadgade till att radiospektrum förvaltas i enlighet med de hävdvunna och principerna om öppenhet, liksom med icke-diskriminering, gemenskapens konkurrensregler. insyn, objektivitet, och Med utgångspunkt i dessa allmänna mål måste hänsyn tas till vissa nyckelfrågor om hur radiospektrum skall göras tillgängligt för s att trygga tillgången på radiospektrum för Europaomfattande radiosystem, radiotjänster och radioutrustning, • att åstadkomma en lämplig balans mellan kommersiella och allmänna intressen inom radiospektrumpolitiken, 13 Kapitel 3 EU:s radiospektrumpolitik - nuläget s att återspegla det ekonomiska värdet av radiospektrum, s att tillgodose behovet av rättssäkerhet i fråga om tillgång till och användning av radiospektrum, s att inrätta öppna, överskådliga, objektiva och icke-diskriminerande förfaranden för att främja konkurrensutsatt tillhandahållande av radiotjänster och radioutrustning, * att sörja för ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser, s att se till att radiospektrumpolitiken främjar konkurrens och teknisk utveckling, s att främja framväxten av stordriftsfördelar för lansering av ny utrustning som tillgodoser användarnas behov, s att åstadkomma överensstämmelse mellan radiospektrum- och standardiserings politiken. 3. 2. Gemenskapens nuvarande former för åtgärder i radiospektrumpolitiken Europeiska gemenskapen insåg 1987 för första gången nödvändigheten av att harmonisera radiospektrumtilldelningen för att bana väg för europeiska mobila tjänster. Sedan dess har det inom följande områden tagits en rad initiativ för att uppnå de mål som satts för EU:s radiospektrumpolitik: 1. Strategisk planering av radiospektrumanvändning: När blir radiospektrum tillgängligt? 2. Radiospektrumets tillgänglighet och harmonisering: Hur mycket radiospektrum kommer att bli tillgängligt? Kommer dess användning att harmoniseras? 3. Tilldelning av radiospektrum: Hur sköts tilldelning av radiospektrum, hur får man tillgång till radiospektrum och på vilka villkor? 4. Radioutrustning och standarder: Vilka regler och villkor gäller för saluföringen och användningen av radioutrustning? Vilka standarder måste följas? 5. Organisatorisk gemenskapen? ram: Var tas besluten och vilken roll spelar Europeiska Europeiska gemenskapens åtgärder inom dessa områden vilar på olika politiska och rättsliga grundvalar, vilket framgår av följande tabell. Gemenskapens nuvarande roll på de olika områdena sammanfattas nedan (en utförlig beskrivning av EU. s radiospektrumpolitik återfinns i bilaga II). 14 Kapitel 3 EU:s radiospektrumpolitik - nuläget Tabell 4: Politiska och rättsliga grundvalar för gemenskapens radiospektrumpolitik Politisk grundval Rgttslig grundval > Direktiv 87/372/EEG (GSM) > Direktiv 90/544/EEG (ERMES) > Kommissionens direktiv 96/2/EC > Direktiv 87/372/EEG (GSM) > Direktiv 90/544/EEG (ERMES) > Direktiv 91/287/EEG (DECT) > Parlamentets och radets beslut om S-PCS > Forslag till parlamentets och radets beslut om UMTS > ONP-ramdirektivet 97/51/EG > Kommissionens direktiv 96/2/EG > Tillstandsdirektivet97/13/EG > Forslag till parlamentets och radets direktiv om radio- och teleterminalutrustning (RTTE) Planering av radiospektrum- anvandnlngen Harmonlsering av radiospektrum- allokeringen > Radets resolution 90/C166/02 > Radets resolution 90/C 166/02 > Radets resolution 92/C 318/01 Radiospektrum- tilldelning - Radioutrustning och standarder > Radets resolution 90/C 166/02 Rambestammelser f6r samordning av radiospektrum > Radets resolution 90/C 166/02 > Radets resolution 92/C 318/01 > Radets slutsatser av den 3 februari 1992 > Radets slutsatser av den 7 december 1993 > Radets slutsatser av den 22 September 1997 Den strategiska planeringen av tillgången på radiospektrum s Den långsiktiga planeringen, utvecklingen och saluföringen av europeiska radiotjänster och radioprodukter är beroende av tillgången på radiospektrum. Enligt Europeiska gemenskapens direktiv är medlemsstaterna skyldiga att planera tillgången på radiospektrum och att offentliggöra uppgifter härom, i synnerhet i fråga om mobila tjänster och personkommunikationstjänster. Dessutom skall CEPT enligt rådets långsiktiga resolutioner informera tillsynsmyndigheterna eller gemenskapen om de radiospektrumbehoven. CEPT avvägd radiospektrumallokering mellan olika tillämpningar. skall dessutom åstadkomma väl en Den strategiska planeringen av tillgången på radiospektrum är av särskild vikt för gemenskapspolitiken inom områdena mobil och satellitbaserad kommunikation (mobila och satellitbaserade bredbandssystem), rundradio (övergång från analog till digital teknik) och transporter (inrättandet av ett globalt satellitnavigationssystem, GNSS). Harmoniseringen av tillgången på radiospektrum s För att harmonisera radiospektrumfördelningen måste man vidta åtgärder för frekvens allokeringen, genom vilka man fastställer frekvenser för tillhandahållandet av tjänster och hithörande teknisk villkor. I Europeiska gemenskapen har frekvenserna harmoniserats genom antagandet av direktiv om GSM, DECT och ERMES. Harmoniseringen av tillgången till radiospektrum för S-PCS och (i framtiden) UMTS uppnås genom beslut från rådet och Europaparlamentet som bygger på samordningen mellan medlemsstaterna inom ramen för CEPT. Om CEPT-insatserna eller genomförandet i medlemsstaterna inte 15 Kapitel 3 EU:s radiospektrumpolitik - nuläget till, kan gemenskapen vidta ytterligare åtgärder. räcker fall bör spektrumharmoniseringen ske på initiativ av CEPT, vilket också förespråkas i rådets resolutioner. I så fall är medlemsstaterna inte skyldiga att genomföra de harmoniseringsåtgärder som antas av CEPT. I övriga Gemenskapsregler för tilldelningen och användningen av radiospektrum s Frekvenstilldelning kallas det förvaltningsförfarande genom vilket enskilda användare tillåts driva radiokommunikationsstationer eller tillhandahålla radiotjänster inom vissa frekvensband. I vissa fall är frekvenstilldelningen knuten till tillståndsgivning, även i fråga om avgifter (administrativa och andra avgifter). För tilldelningen av radiospektrum gäller Europeiska gemenskapens direktiv och konkurrensregler. Målet är att skapa samma konkurrensvillkor för alla radiospektrumanvändare på öppna, objektiva, icke diskriminerande och öppet redovisade grunder. Fastställandet av gemenskapsregler om radioutrustning och standarder s Det krävs gemensamma frekvensband för att möjliggöra användningen av radioutrustning i olika länder, för att så långt det är möjligt begränsa samordningssvårigheter och för att underlätta serietillverkningen av utrustning, vilket är en förutsättning för att det europeiska näringslivet skall kunna konkurrera på världsmarknaden. För försäljningen och användningen av radioutrustning gäller ett (föreslaget) EG-direktiv. Syftet med gemenskapspolitiken i fråga om standarder är att ge en icke-diskriminerande och teknik- neutral tillgång till radiospektrum och att samtidigt sörja för driftskompatibilitet och Europaomfattande tjänster. Den institutionella ramen för samordning av radiospektrum S Med tanke på att radiospektrum inte tar slut vid gemenskapens gränser tyckte rådet (telekommunikation) i början av 1990-talet att gemenskapspolitikens mål inom radiospektrumområdet bättre kunde uppnås genom internationella avtal än genom gemenskapsinstrument. Rådet antog därför en rad resolutioner och slutsatser dels Internationella om telekommunikationsunionen (ITU, 186 medlemsländer) och dess världsradiokonferenser {World Radiocommunications Conferences, WRC), dels om en europeisk frekvensharmonisering och utarbetandet av därmed sammanhängande europeiska ståndpunkter i ITU/WRC inom ramen för CEPT (43 medlemmar). frekvensharmonisering internationell ramen inom för I enlighet med rådets resolutioner och slutsatser öppnade Europeiska kommissionen 1994 formella förbindelser med CEPT i form av ett samförståndsavtal. I egenskap av observatör i ITU-WRC och rådgivare till CEPT försöker Europeiska gemenskapen få sina intressen tillgodosedda i dessa organ. 16 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses 4. EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK - FRÅGOR DÄR SYNPUNKTER EFTERLYSES Syftet med detta kapitel är att uppmana alla berörda parter att inkomma med synpunkter för att få igång en debatt om huruvida den nuvarande politiska och rättsliga grundvalen och det praktiska genomförandet av gemenskapens radiospektrumpolitik måste ändras mot bakgrund av den tekniska, ekonomiska och rättsliga utvecklingen. De frågor som tas upp är inte uttömmande utan är tänkta att inrikta diskussionen på de områden som för närvarande berörs av gemenskapspolitiken och där det eventuellt krävs ändringar. Synpunkter på andra frågor som måste behandlas på gemenskapsnivå kommer att beaktas i ett annat meddelande, där resultaten från det offentliga samrådet om grönboken kommer att redovisas. 1) Strategisk planering av radiospektrumanvändning FRÅGA 1 Europeiska kommissionen vill gärna ha synpunkter på den strategiska planeringen av radiospektrumets användning i Europeiska gemenskapen, särskilt vad gäller följande: Vilken omfattning skall planeringen ha och vilka uppgifter krävs? Krävs ett politiskt och rättsligt åtagande för att planera användning av radiospektrum för Europaomfattande tjänster? Huruvida krävs en harmoniserad gemenskapsstrategi för att ta fram och genomföra en omfördelnings- och substitutionspolitik som ett led i frekvens planeringen, vilket även gäller utfasningen av analoga tjänster inom rundradio och mobiltelefon'!? 1 a) Motsvarar radiospektrumets strategiska planering behoven för de kommersiella och icke-kommersiella tillämpningarna, särskilt vad gäller mobiltelefoni, personkommunikationstjänster, rundradio och FoU? Gemenskapen ställer inga särskilda krav på planeringen av radiospektrum för tjänster som inte omfattas av telekommunikationen, även om skyldigheten att offentliggöra den nationella frekvensallokeringen också borde omfatta uppgifter om tillgången på radiospektrum för rundradio-, transport- och FoU-tillämpningar. CEPT:s detaljerade frekvensundersökningar täcker alla radiospektrumtillämpningar. Eftersom de är frivilliga, är det dock möjligt att medlemsstaternas radiospektrumplaner fortfarande avviker från varandra. Framtagandet och genomförandet av gemenskapsstrategier som är beroende av tillgången på radiospektrum kan därför hindras av bristfällig information, vilket även gäller för den allmänna planeringen av affärsverksamhet inom radiokommunikationen. 1 b) Vilka uppgifter om radiospektrumallokering, -tilldelning och -tillstånd bör göras officiellt tillgängliga för näringslivet och för politiska beslutsfattare? Var bör dessa uppgifter insamlas och hur bör de framläggas i Europeiska gemenskapen? Aktörerna inom radiokommunikationen behöver inte bara rättssäkerhet för tillgången till radiospektrum när det gäller tillhandahållandet av tjänster, utan de måste också veta vilka förfaranden och villkor som gäller för användningen av radiospektrum. Sådana uppgifter saknas normalt i frekvensfördelningstabellerna och finns inte tillgängliga på gemenskapsnivå. 1 c) Bör omfördelnings- och substitutionspolitiken ingå i den strategiska planeringen av radiospektrumet för Europaomfattande tjänster, och i vilken form bör detta ske (t. ex. möjliga deltagare, tidsperspektiv)? Huruvida krävs en gemenskapsstrategi, t. ex. i fråga om utfasningen av analoga rundradio- och mobiltelefonitjänster? 17 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses Den strategiska planeringen av radiospektrumet kräver också rättssäkerhet i fråga om eventuellt planerade åtgärder för att flytta befintliga användare till mindre belastade frekvensband (omfördelning eller omflyttning inom radiospektrumet) eller för att få dem att använda alternativ överföringsteknik (substitution). Även i detta fall måste hänsyn tas till gällande konkurrensregler. Uppgifter av detta slag finns normalt inte tillgängliga. En särskild fråga är huruvida det krävs rättsliga åtgärder för att stödja införandet av frekvenseffektiv teknik, t. ex. om det är nödvändigt att införa en gemenskapsstrategi för att främja mobiltelefonins och rundradions övergång från analog till digital överföring. 17 2) Harmonisering av radiospektrumallokering FRÅGA 2 Europeiska kommissionen vill gärna ha synpunkter på radiospektrumets harmonisering i Europeiska gemenskapen och på överordnade frågor. Krävs det först en gemenskapsöverenskommelse om behovet av harmoniseringsåtgärder? Vilka kriterier skall tillämpas för att fastställa detta? Vilken grad av rättssäkerhet krävs för genomförandet av sådana åtgärderi medlemsstaterna? 2 a) finns Krävs särskilda gemenskapsåtgärder radiospektrum tillgängligt för Europaomfattande telekommunikations-, rundradio-, transport- och FoU-tillämpningar? Eller bör man fastställa kriterier för att bedöma huruvida harmoniseringen av radiospektrumet är nödvändig? för att se till att det i fråga förhand definierade för att bedöma För närvarande saknas på harmoniseringsbehovet söker radiospektrumtillstånd ber kommissionen om politiskt stöd för att genomdriva CEPT:s beslut. Samtidigt påverkas CEPT:s och ITU-WRC:s tekniska förslag allt mer av kommersiella och politiska intressegrupper. Det verkar saknas kriterier som tar hänsyn till både tekniska och socioekonomiska faktorer på grund av vilka man skulle kunna ta beslut om harmoniserings behovet på ett objektivt och öppet sätt. radiospektrumet. Operatörer rättsliga kriterier som om 2 b) När och utifrån vilka kriterier bör man göra prioriteringar och genomföra skiljedomsförfaranden då kraven på radiospektrum för gemenskaps politiken inom telekommunikation, rundradio, transport och FoU leder till. konflikter? Hur sörjer man i detta sammanhang för en jämvikt mellan kommersiella och offentliga intressen? 17 I kommissionens grönbok om konvergens togs frågan om de analoga tjänsternas upphörande upp. Av de inkomna synpunkterna framgår att meningarna går isär. Somliga menar att övergången från analoga till digitala sändningar styrs av marknaden och att det därför inte krävs några ingripanden från regeringamas eller EU:s sida, medan andra anser att en tidsgräns på nationell nivå skulle vara bra för att stimulera utvecklingen av digitala sändningar i EU. Många tyckte det skulle vara bättre att låta EU samordna tidpunkterna för upphörandet än att fastställa en enda tidpunkt för alla medlemsstater. En rad operatörer av mobila tjänster och några utrustningstillverkare såg vissa för upphörandet med sådana mobila kommunikationssystem som bygger på analog teknik, eftersom man därigenom skulle frigöra spektrum för fler digitala kommunikationstjänster. De flesta ansåg att radiospektrumet även inom överskådlig framtid kommer att vara en knapp resurs, även om effektiviteten ökar på grund av digital kommunikation och tillgången till frekvenser som tidigare använts för analoga tjänster. Särskilt rundradioföretag påpekade att de under en längre period kommer att sända båda på analog och digital väg samtidigt och därmed ta upp ytterligare frekvenser. För närmare detaljer se KOM(98) 1284, 29. 7. 1998, s. 29-30. fördelar med tidpunkter fasta 18 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik- frågor där synpunkter efterlyses På förhand definierade kriterier saknas också för att fastställa vilka tjänster som skall ges prioriterad tillgång till (harmoniserade) frekvensband. Detta leder till svårigheter i samband med oförenliga krav på radiospektrum, dvs. när olika radiobaserade sektorer konkurrerar om tillgången till (samma) radiospektrum på olika ekonomiska, politiska eller sociala grunder, och när det föreligger skillnader mellan hur radiospektrumet används i grannländerna. 2 c) Skall medlemsstaterna fritt få bestämma om de vill genomföra de åtgärder som syftar till att harmonisera radiospektrumet och som är nödvändiga för Europaomfattande tjänster, eller finns det behov av en rättslig skyldighet i in och detta sammanhang? Bör Europeiska gemenskapen samla offentliggöra uppgifter av betydelse i båda dessa fall? Där det inte krävs någon harmonisering av frekvensbanden på gemenskapsnivå, kan medlemsstaterna frivilligt genomföra de åtgärder som beslutas av CEPT. För närvarande saknas fullständiga uppgifter om vilka medlemsstater som genomfört CEPT:s harmoniserings- åtgärder och vilka nationella genomförandeåtgärder som vidtagits. 18 Denna information utgör dock ett viktigt underlag för kommersiella beslut. 3) Radiospektrumtilldelning och tillstàndsgivning FRÅGA 3 Europeiska kommissionen vill gärna ha synpunkter på radiospektrumtilldelning och tillstàndsgivning, i synnerhet när det gäller vilket förfarande som lämpar sig bäst för att se till att radiospektrum används på ett effektivt sätt och att införandet av Europaomfattande tjänster harmoniseras. Krävs det en gemenskapsstrategi för att värdera och eventuellt saluföra radiospektrum? Vilka kostnader skulle en eventuell omlokalisering av befintliga radiospektrumanvändare medföra? Vilken grad av rättssäkerhet krävs på gemenskapsnivå? 3 a) Där det finns skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om tillgången till Europatäckande tjänster, hur påverkar dessa skillnader konkurrensen? I sitt meddelande om hur frekvensdirektiven för mobilkommunikation genomförts och hur de fungerar kommer kommissionen fram till att operatörer i olika länder har tilldelats mycket olika antal frekvenser, vilket ibland till och med gäller för olika operatörer i ett och samma land. Det är inte alltid klart, varför det förhåller sig så. Olika villkor för tillståndsgivningen, bland annat olika löptider, kan försvåra frekvensallokeringens och -tilldelningens harmonisering på gemenskapsnivå och också påverka konkurrensen, i samband med Europaomfattande tjänster. i synnerhet 18 För att sörja för klara regler i detta sammanhang föreslog kommissionen att det skulle vara obligatoriskt att genomföra CEPT-åtgärdema före en viss tidpunkt, och att medlemsstaterna skulle vara skyldiga att underrätta kommissionen för att på så sätt få de nationella genomförandeåtgärderna offentliggjorda. Se även A new approach to the co-ordination of radio frequencies in the Community, Communication from the Commission concerning a proposal for a Council Decision on the implementation by the Member States of measures concerning radio frequencies ("En ny strategi för samordningen av radiofrekvenserna i gemenskapen, meddelande från kommissionen om ett förslag till rådets beslut om genomförandet i medlemsstaterna av åtgärder avseende radiofrekvenser"), KOM(93) 382, 10. 9. 1993. I det dokumentet föreslås dessutom att kommissionen skall se till att gemenskapen medverkar i organ som arbetar med radiokommunikationsfrågor, att rådet skail utarbeta i Europeiska radiokommunikationskommittén (ERC) och Europeiska radiokommunikationskontoret (ERO), och att en representativ kommitté skall inrättas som skall yttra sig om de planerade åtgärderna. för de ståndpunkter som medlemsstaterna skall riktlinjer inta 19 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses 3 b) Måste Europeiska gemenskapen enas om vilket förfarande för tilldelning av radiospektrum som leder till den mest effektiva användningen av radiospektrum för olika tjänsteslag? Där det råder brist på radiospektrum och antalet tillstånd därför är begränsat, har medlemsstaterna olika förfaranden till sitt förfogande för att tilldela radiospektrum (exempelvis enligt "först till kvam"-principen, med hjälp av jämförande budgivning eller via auktioner) med hänsyn till kravet på att radiospektrumet måste användas effektivt. Det finns emellertid olika tolkningar i fråga om vad som är en effektiv användning av radiospektrum, varför det råder oenighet om vilket förfarande som är bäst i olika fall. 19 3 c) Hur påverkas Europatäckande tjänster av att de nationella förfarandena för tilldelning av radiospektrum avviker från varandra? Vilket förfarande lämpar sig bäst för att stödja Europatäckande tjänster? Huruvida krävs en gemenskapsstrategi i detta hänseende? Eftersom tillgången på radiospektrum för Europatäckande tjänster även fortsättningsvis förväntas vara begränsad, överväger en rad medlemsstater att auktionera ut tillgängliga tillstånd, exempelvis när det gäller UMTS. Även här råder det oenighet om vilket förfarande som lämpar sig bäst för att främja tillhandahållandet av Europatäckande tjänster eller vilka följder det skulle få om de ifrågavarande nationella förfarandena avviker från varandra. 3d) Hur påverkar avgifter lokaliseringskostnader, utvecklingen av tjänster och konkurrensläget? frekvensanvändningen, och även om- för Vid sidan om förvaltningsavgifter får medlemsstaterna ta ut icke-diskriminerande avgifter för att se till att radiospektrumet används på bästa möjliga sätt, för att främja både utvecklingen av innovativa tjänster och för att stärka konkurrensen. Meningarna om dessa avgifters verkan går isär. Där tillstånd redan har beviljats görs gällande att auktioner torde stärka de etablerade operatörernas dominerande ställning på marknaden, eftersom nya aktörer får högre kostnader. 20 Enligt vissa teleoperatörers uppfattning kommer auktionskostnaderna att minska benägenheten att investera i nät och medföra högra konsumentpriser. Andra menar att de potentiella användarnas budgivning i själva verket avser framtida vinster och därför inte märkbart påverkar konsumentpriserna. En rad operatörer var dessutom tveksamma om kravet på att de i förekommande fall skulle stå för kostnaderna för befintliga användares omlokalisering, i synnerhet för det fall att deras konkurrenter inte har samma skyldigheter. Andra frågor gällde huruvida intäkterna används 19 Av de synpunkter som lämnats på grönboken om konvergens framgår att det råder enighet om det övergripande behovet av en effektivare radiospektrumanvändning, även om många är tveksamma om en eventuell auktions försäljning av frekvenser. Somliga menade att man kunde främja en effektivare användning genom att ge frekvenser ett kommersiellt värde och att man därigenom skulle kunna få en del civila användare att frigöra en del av sitt nuvarande frekvensutrymme. Andra pekade på risken för diskriminering i de fall där nya marknadsaktörer får betala marknadspriser, medan befintliga användare endast betalade mycket lägre priser. För en stor majoritet av rundradioföretagen, teleoperatörerna och utrustningstillverkarna utgjorde dock de nuvarande förfarandena, så kallade "skönhetstävlingar" eller jämförande budgivning, det effektivaste sättet att hålla en jämvikt mellan behovet av att säkerställa en effektiv användning av tilldelat frekvensutrymme och behovet av att undvika alltför höga avgifter för berörda parter, eftersom dessa avgifter ändå skulle tas ut av konsumenterna. Sådana höga avgifter ansågs ofta motiveras av nationella budgethänsyn snarare än av strävan efter en effektiv radiospektrumanvändning. Samtidigt påpekade ett antal rundradioföretag, även lokala, att man vid en marknadsprissättning borde införa bestämmelser för att garantera att rundradioföretag i allmänhetens tjänst skulle kunna få frekvensutrymme till rimliga priser. För närmare detaljer se KOM(98) 1284, 29. 7. 1998, s. 29-30. 20 Kommissionen granskar för närvarande klagomål beträffande auktionsförsäljningars följder. 20 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses radiospektrumpolitiken och för radiospektrum till förfogande (för Europatäckande tjänster). frekvensförvaltningen, t. ex. för att ställa ytterligare 3e) Bör tilldelningen av radiospektrum skiljas från tillståndsgivningen för tjänster? Om det inrättas en sekundärmarknad för radiospektrum för liknande eller olikartade tjänster, vilka följder skulle detta ha och vilka säkerhetsåtgärder bör man i så fall vidta? Det har framhållits att en effektiv användning av radiospektrumet bäst uppnås genom att skilja mellan tillstånd för tjänster och tilldelningen av radiospektrum. Det påstås vidare att fördelen med försäljningen av frekvenser bland annat är att frekvenser som tilldelats i enskilda fall skulle kunna överföras på andra användare (till ett visst pris) utan att spektrumanvändningen ändras. Alternativt skulle tilldelade radiospektrum kunna delas upp, kombineras eller vid behov användas för en annan, av marknaden efterfrågad, radiotjänst. Eftersom radiospektrum är en knapp resurs, får man inte bortse från att handeln med frekvenser kan leda till snedvridning av konkurrensen och missbruk av dominerande ställning. Dessutom måste man ta hänsyn till risken för att radiospektrumets användning splittras upp ytterligare. En särskild fråga som Europeiska gemenskapen härvid måste ta itu med är hur skillnader mellan de nationella förfarandena eller avsaknaden av en gemenskapsstrategi påverkar utbudet av Europatäckande tjänster eller den effektiva användningen av radiospektrum. 4) Radioutrustning och standarder FRÅGA 4 Europeiska kommissionen vill gärna ha synpunkter på kopplingen mellan gemenskapsåtgärderna rörande radioutrustning, standarder och radiospektrum, med särskild hänsyn till samarbetet mellan organen med ansvar för standarder respektive radiospektrum och med hänsyn till de operationella åtgärder som krävs för radiospektrumförvaltningen. 4 a) Måste man förbättra kopplingen mellan utarbetandet av standarder och för Europatäckande radiospektrumallokeringen harmoniseringen av tjänster inom telekommunikation, rundradio, transport och FoU? Genomförandet av en rad gemenskapsåtgärder, exempelvis på områdena radionavigation och vägtransporttelematik, bygger på standarder som utvecklats av andra organ än ETSI, som i huvudsak sysslar med just telekommunikationsstandarder. 4 b) Vilka praktiska arrangemang krävs för att se till att hela potentialen av gemenskapens politik på radioutrustningsområdet ges stöd genom lämpliga åtgärder inom radiospektrumförvaltningen? försäljningen av sådan utrustning att underlättas RTTE-direktivet kommer att undanröja många rättsliga hinder mot saluförandet, den fria rörelsen och idrifttagandet av ny, innovativ radio- och teleterminalutrustning i gemenskapen. i hela Genom direktivet kommer gemenskapen. Tillfälliga arrangemang för ömsesidigt erkännande mellan medlemsstater kommer inte längre att behövas (t. ex. sådana som på senare år utarbetats av CEPT). En förutsättning för att konsumenter och företag skall kunna utnyttja fördelarna med detta är att harmoniserade frekvenser finns tillgängliga i tid och att de politiska beslutsfattarna, tillverkarna och användarna har ett nära samarbete på följande områden: upprättande av en databas med de nationella radiospektrumreglerna, ett enda och gemensamt anmälnings förfarande och överenskommelser till stöd för marknadsövervakningen. 21 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses 5) Den institutionella ramen för samordning av radiospektrum FRÅGA 5 ramen för samordningen av radiospektrum vill gärna ha synpunkter på om den nuvarande Europeiska kommissionen lämpar sig för att uppnå organisatoriska gemenskapens tillväxten, sysselsättningen och välfärden, att uppmuntra teknisk förnyelse och utvecklingen av nya tjänster, att öka konkurrensen på den inre marknaden och att stärka Europas konkurrenskraft vid inrättandet av Europa- och världsomfattande politiska mål, dvs. att främja den ekonomiska radiosystem. 5 a) För användningen av radiospektrum krävs förutsebara förhållanden i Europeiska gemenskapen. Är rambestämmelserna för samordning av radiospektrum i detta hänseende tillräckligt öppna, överskådliga och rättssäkra? Är det klart var och enligt vilka principer man bedömer behovet av frekvensharmonisering eller av gemensamma ståndpunkter? insyn En hög grad av i regelverket kommer att gagna både nya och befintliga frekvensanvändare, varför användarna borde medverka mer vid besluten. Radiospektrumet är delvis överbelastat. För att nya telekommunikations-, rundradio-, transport- och FoU- tillämpningar skall kunna införas är det eventuellt nödvändigt att användare delar på radiospektrum eller att befintliga användare avträder frekvensband respektive begränsar sitt frekvensbehov. I detta sammanhang måste gemenskapens konkurrensregler tillämpas fullt ut. Alla förändringar i fråga om radiospektrumanvändningen berör både nya och befintliga användare. De måste därför tillfrågas för att man skall kunna se om de tänkta besluten är lämpliga. Framför allt när radiospektrumsökande från olika branscher konkurrerar med varandra på olika ekonomiska, politiska eller sociala grunder, är det svårt att göra prioriteringar för frekvensanvändningen, då det saknas objektiva principer (vare sig de är tekniska, ekonomiska, politiska eller sociala). Detta leder också till att de sökande (både från medlemsstaterna och från tredje land) lämnar in sin begäran till både medlemsstaterna, CEPTV och gemenskapen samtidigt. Detta är ineffektivt och kan föranleda EG-operatörer att söka statligt stöd för införandet av nya system i andra delar av världen, både i fråga om allokering och tilldelning av radiospektrum. 5 b) Måste det först uppnås en gemenskapsöverenskommelse för att man skall kunna få till stånd en harmonisering av radiospektrum, eller är det tillräckligt att samordna medlemsstaternas ståndpunkter i CEPT från fall till fall och på tekniska grunder? Gemensamma gemenskapsståndpunkter i CEPT kan endast åstadkommas, om man på gemenskapsnivå enats i politiskt och rättsligt hänseende. I alla andra fall visar erfarenheten att det är svårt att bedöma om gemenskapens ekonomiska och allmänna intressen tillvaratas, när man som utgångspunkt endast har tekniska uppgifter som framkommit vid utarbetandet av harmoniseringsåtgärder eller av europeiska ståndpunkter för CEPT. Den tillgängliga tekniska informationen måste därför underbyggas med ekonomiska, politiska och sociala faktorer för att avgöra om och i vilket skede av ståndpunkternas utarbetande det krävs en gemenskaps strategi för CEPT och ITU-WRC. 5 c) I vilka forum bör EU:s ståndpunkter utformas när de behövs för diskussioner om radiospektrum mellan Europeiska gemenskapen och dess handelspartner? I samtalen mellan Europeiska gemenskapen och dess handelspartner nämns radiospektrumet allt oftare i samband med marknadstillgångsfrågor. Tillgången på och tillgängligheten till radiospektrum är en viktig förutsättning för att man skall kunna erbjuda radiotjänster och 22 Kapitel 4 EU:s radiospektrumpolitik - frågor där synpunkter efterlyses -produkter i tredje land och för intern respektive extern kommunikation. Europeiska gemenskapen saknar dock uppgifter för att kunna diskutera den nuvarande eller den framtida tillgången på radiospektrum för gemenskapen som helhet. Enligt de nuvarande reglerna är det CEPT som vid behov skall utarbeta sådana gemensamma europeiska ståndpunkter. Detta kan dock ta lång tid och motsvarar inte alltid gemenskapens ståndpunkt. 5 d) Bör man inrätta förfaranden i syfte att försäkra sig om att medlemsstaterna driver CEPT:s ståndpunkter i ITU-WRC, framför allt för att se till att gemenskapens intressen tillvaratas i internationella sammanhang? Medlemsstaterna är inte skyldiga att inom CEPT företräda de europeiska ståndpunkter som uppnåtts för ITU-WRC. 21 Europeiska kommissionen kan i praktiken varken trygga en gemenskapsstrategi för ITU-WRC eller uppträda som medlare när medlemsstaterna är oense om vilka ståndpunkter som skall intas i CEPT. 21 Gemensamma europeiska förslag utarbetas av en särskild CEPT-arbetsgrupp (Conference Preparatory Group, CPG) som förberedelse inför ITU-sammanträdena. I förslaget formuleras ståndpunkten av de CEPT- medlemmar som meddelat att de tänker ställer sig bakom förslaget. För att ett förslag skall kunna antas krävs att det får stöd av minst 10 CEPT-medlemmar och att högst 6 medlemmar är emot. De medlemmar som inte stödjer förslaget förväntas samarbeta f WRC i samförstånd med alla andra CEPT-medlemmar och att inte företräda särskilda ensidiga eller multilaterala förslag. De är dock inte rättsligt skyldiga att göra så. 23 Kapitel 5 Slutsatser 5. SLUTSATSER Viktiga förändringar inom teknik, marknad och lagstiftning påverkar det sätt på vilket radiospektrumpolitiken utformas i Europeiska gemenskapen och internationellt. Tillgången på fråga när det gäller att genomföra radiospektrum har dessutom blivit en central gemenskapens politik inom telekommunikation, rundradio, transporter och FoU. Eftersom radiospektrum utgör en knapp resurs och därigenom bildar en flaskhals, är det på sin plats att diskutera politiska frågor på radiospektrumområdet med alla berörda parter mot bakgrund av dessa förändringar så att man uppnår bästa möjliga resursutnyttjande av radiospektrum. Med gemenskapens politiska mål på radiospektrumområdet som utgångspunkt uppmanas berörda parter att ta ställning i ett antal frågor som har betydelse för gemenskapen som helhet. Frågorna rör den politiska och rättsliga grundvalen och den konkreta verkligheten i fråga om gemenskapens deltagande i fastställandet av europeiska rambestämmelser för samordningen av radiospektrum, den strategiska planeringen av radiospektrums användning, harmoniseringen av allokering och tilldelning av radiospektrum, tillståndsgivning samt radioutrustning och standarder. Frågorna måste ut till bred, offentlig diskussion så att man kan fastställa om det behövs ytterligare åtgärder från gemenskapens sida. Kommissionen kommer att redogöra för utfallet av samrådet och vid behov lämna förslag på gemenskapsåtgärder till Europaparlamentet och rådet. 24 Bilaga I Europeiska gemenskapens åtgärder Inom radiospektrumområdet BILAGA I EUROPEISKA GEMENSKAPSPOLITIKER INOM RADIOSPEKTRUMOMRÅDET Gemenskapens genomförande av en rad sektorinriktade politiska åtgärder beror i mycket hög grad på tillgången på radiospektrum. I denna bilaga ges en översikt över dessa åtgärder. 22 Sektorövergripande gemenskapsåtgärder behapdlas i grönbokens huvudtext. Telekommunikationspolitik I slutet av åttiotalet infördes den digitala generationen av allmänt tillgängliga system för mobilkommunikation (GSM, DECT och ERMES). Europeiska gemenskapen bidrog då till att skapa ett Europaomfattande tjänsteutbud genom spektrumsamordning och lagstiftning om avreglering. Tjänsteutbudet är nu etablerat och anses både svara mot efterfrågan på användarsidan och utgöra en betydande näringsgren i sig själv. För att möta den framtida efterfrågan på allmänt tillgänglig mobilkommunikation, både när det gäller ökat utbud och nya och bättre tjänster, görs för närvarande en gemenskapsinsats för att stödja utarbetandet och förverkligandet av ett europeiskt förslag till tredje generationens mobilsystem (IMT2000- projektet), UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). För detta system är tillgången på spektrum är en avgörande faktor som kommer att diskuteras vid nästa världsradiokonferens (WRC-2000). Trådlös kommunikation dryftas också i samband med konvergensen mellan mobila och fasta tjänster. I detta sammanhang har radio i accessnätet {wireless local loop, WLL) möjlighet att bli ett viktigt medel för att skapa nödvändig konkurrens inom telekomområdet. Utvecklingen av mobil markbunden kommunikation har varit föremål för intensiv FoU- verksamhet på gemenskapsnivå genom programmen RACE och ACTS. Ungefär 176 miljoner ecu har gått till olika projekt under perioden 1986-1998. Det står också klart att satellitkommunikation har sin givna plats i det framväxande informationssamhället. Redan i början av nittiotalet vidtogs en rad gemenskapsåtgärder för att avreglera satellitsektorn. Genom satellithandlingsplanen görs nu också insatser för att stödja samverkan mellan de berörda aktörerna. Europeiska gemenskapen bidrar dessutom aktivt till att samordna införandet av globala satellittelefonisystem (S-PCS). I detta arbete ingår harmoniseringen av radiospektrumbanden. Under 1987-1997 finansierade Europeiska gemenskapen satellitkommunikationsprojekt inom ramen för FoTU-program med 85 miljoner ecu. Via Femte ramprogrammet för FoTU skall teknik för informationssamhället finansieras med 3,3 miljarder ecu under 1998-2002. Därav beräknas ungefär 15 miljoner ecu per år gå till satellitkommunikation. 23 När det gäller transeuropeiska nät förbereds för närvarande de första projekten för att främja användningen av satellitbaserad infrastruktur som teknisk bas för kommunikation. 22 En utförtig beskrivning av spektrumaspekter som är relaterade till denna politik finns i kommissionens arbetsdokument "Frågor vid världsradiokonferensen 1999 (WRC-99)", SEK(1998) 839, 12. 5. 98. 23 Gruppen för rymdsamordning. Femte ramprogrammet och rymdtekniktillämpningar, SEK(1998) 1055. d< Bilaga I Europeiska gemenskapens åtgärder inom radiospektrumområdet Rundradiopolitik I direktivet om television utan gränser fastställs att fri rörlighet skall gälla för tevesändningar inom Europeiska gemenskapen. Direktivet är därför i själva verket en åtgärd som syftar till förverkligandet av den inre marknaden genom att säkerställa den fria rörligheten för tjänster. Direktivet ändrades nyligen genom direktiv EG/97/36 för att. ta hänsyn till utvecklingen på marknaden, (med en gemenskapsbudget på 310 miljoner ecu för åren 1996-2000) syftar till att främja och utveckla den europeiska industrin inom det audivisuella området. framför allt när det gäller ny teknik. Media-programmet Digitaliseringen och nya tjänster som specialiserade kanaler och beställvideo kommer att ge upphov till ökad efterfrågan på audivisuellt innehåll. Gemenskapens politik - grundad på kulturella, industriella och sysselsättningsmässiga skäl - går ut på att se till att denna efterfrågan tillgodoses genom europeisk audivisuell produktion. Europeiska gemenskapens politik för avancerade televisionstjänster och digital rundradio syftar till att underlätta ett marknadsstyrt införande av digital- och bredbildsteve24. Här ingår både lagstiftning och främjande åtgärder. I direktivet om tillämpning av standarder för sändning av televisionssignaler25 fastställs vissa regler för att stödja införandet av digitala tevetjänster, skapa säkerhet för investerare och sörja för att det allmännas intressen tillgodoses. När det gäller främjande åtgärder har kommissionen gett sitt stöd till den verksamhet som bedrivs av DVB-gruppen {Digital Video Broadcasting)26. Gruppen har fastlagt europeiska standarder för digital sändning av kabel-, satellit- och markbunden television, och dessa används i ökande utsträckning över hela världen. Unionen inledde dessutom 1993 en fyraårig handlingsplan27 för att överbrygga marknadens misslyckande med att införa bredbildsteve i 16:9-format. Bredbildsformatet är nu en etablerad del av marknaderna för sändningstjänster och teveapparater och kan nu få ökad betydelse på marknaderna för digitalteve. Kommissionen följer också den verksamhet som bedrivs av World Digital Audio Broadcasting (DAB) Forum. Detta forum, som har mer än 100 medlemsorganisationer världen över, arbetar med att påskynda införandet av digital ljudrundradio i Europa. DAB skapades av ett konsortium - bestående av europeiska tillverkningsföretag, forskningsinstitut, nätoperatörer och programföretag - inom ramen för teknikprogrammet Eureka och med stöd från gemenskapen. Detta system har erkänts som en världsstandard av ITU. 24 Se rådets beslut om en åtgärdsplan för införandet av avancerade tevetjänster i Europa, 93/424/EEG, EGT L 196/48 5. 8. 93. Denna åtgärdsplan har underlättat lanseringen av bredbildsformatet 16:9, som är förberett för digitalteve. 25 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/47/EG av den 24 oktober 1995 om tillämpning av standarder för sändning av televisionssignaler, EGT L 28/51, 23. 11. 1995. 26 DVB-gruppen (Digital Video Broadcasting) är en sammanslutning av programföretag, företag som tillhandahåller överföringstjänster samt tillverkare av elektronik för hushålls- respektive yrkesbruk. Gruppen består av mer än 200 organisationer i mer än 30 länder. DVB-gruppen har utvecklat en hel familj av inbördes besläktade tevesystem för alla överföringsmedia (inbegripet marksänd teve och kabel- och satellitteve), på alla kvalitetsnivåer (från standardupplösning till högupplösning) och med möjlighet att erbjuda nya konvergenta tjänster (t. ex. Internetaccess). DVB-system har standardiserats av ETSI och erkänns av ITU på global nivå. 27 Rådets beslut 93/424/EEG av den 22 Juli 1993 om en handlingsplan för införande av avancerade televisionstjänster i Europa, EGT L281, 23. 11. 1995. Enligt rådets beslut ställdes upp till 228 miljoner ecu till förfogande under en fyraårsperiod som slutade den 30 juni 1997. Me S//aga / Europeiska gemenskapens åtgärder inom radiospektrumområdet Idag har en medlemsstat startat sändningar med markbunden digital ljudrundradio, och flera andra medlemsstater undersöker möjligheten att göra detsamma. Tevemarknaderna i medlemsstaterna ser mycket olika ut. Därför är det svårt att bedöma vilka följder ett generellt slutdatum för analog sändningsteknik skulle få för marknaden som helhet. Denna fråga är just nu föremål för en politisk debatt, där spektrumpolitiken bara är en av flera frågor som behandlas. Genom digitalisering av de markbundna rundradiosändningarna skulle det antagligen bli möjligt att minska behovet av radiospektrum för existerande rundradiotjänster, och man skulle på så sätt frigöra radiospektrum. Det är dock mycket troligt att det i många länder kommer att behövas en lång övergångsperiod innan övergången till digitala sändningar är genomförd. Konsumenterna kommer att behöva tid för att byta ut sina radioapparater. De kommer också att behöva köpa en eller flera dekodrar för att uppgradera sina analoga teveapparater, eller så kommer de att behöva köpa en eller flera nya integrerade digitala teveapparater. Under en period (upp till 15 år) kommer man därför att behöva sändningar via båda systemen, och detta kommer i själva verket att medföra ytterligare påfrestningar i fråga om på tillgången på radiospektrum. Dessutom ser vi redan idag ett snabbt ökande utbud av rundradiotjänster i och med att det börjar finnas allt mer av NVOD {Near Video on Demand), temainriktade kanaler och interaktiv teve. De villkor som för närvarande gäller för att programföretag inom marksänd teve skall ges tillgång till spektrumet ifrågasätts emellertid allt mer - av ekonomiska aktörer inom andra sektorer. Det hänger samman dels med att teveverksamheten fjärmar sig från sitt ursprung (få marksända public service-kanaler) till betalteve och transaktionorienterat, skräddarsytt tillhandahållande av program "på beställning" - dels med att den trådlösa kommunikationen utvecklar sig i riktning mot multimedia. 28 - och utvecklas Vad gäller införandet av digital radio bör det noteras att DAB-tjänster redan har tagits i drift i flera medlemsstater, t. ex. Sverige (där tjänsterna täcker 80 % av befolkningen), Förenade kungariket (där en public service-tjänst och en kommersiell fått sändningstillstånd), Frankrike och Italien. Andra medlemsstater planerar att starta reguljära DAB-tjänster inom kort (i Tyskland sker det under våren 1999). redan har tjänst Transportpolitik Europeiska gemenskapen har blivit aktiv på flera områden som rör transporter, exempelvis luftfartstjänster, satellitbaserad navigation och positionsbestämning, sjöfartsnavigation och sjöfartskommunikation samt inom utvecklingen av telematiktillämpningar för intermodala transporter. Det har gjorts stora ansträngningar för att upprätta en gemensam lufttransportmarknad som bygger på fri tillgång till marknaden. Detta har påtagligt stimulerat sektorn och lett till ett stort behov av förbättring, vidareutveckling och nyskapande inom områdena luftfartskommunikation och luftfartsnavigation29. Den utrustning som används för detta bygger vanligen på radiokommunikationsteknik och kräver således till spektrum. Tillgång på radiospektrum är därför en viktig förutsättning för en framgångsrik lufttransportpolitik. tillgång Sjöfartskommunikation är fortfarande ett viktigt område med särskilda krav, inte minst när det gäller säkerheten30, och detta område definieras också som sådant i riktlinjerna för 28 Kommissionen behandlar just nu klagomål som bl. a. berör brist på öppenhet och misstänkt diskriminering vid tilldelning av radiospektrum inom denna sektor. 29 Meddelande från kommissionen om överbelastning och krissituationen i lufttrafiken, KOM(1995) 318 slutlig, 5. 7. 1995. 30 Grönbok om hamnar och sjötransportens infrastruktur, KOM(1997) 678,10. 12. 97. & Bilaga I Europeiska gemenskapens åtgärder inom radiospektrumområdet transeuropeiska transportnät31. Europeiska gemenskapen har därför gett stöd till utvecklingen av sjöfartssystem via forskningsinsatser inom ramen för fjärde ramprogrammets telematikdel. positionsbestämning Positionsbestämning, navigering och tidsbestämning via satellitsystem som GPS och GLONASS, som ursprungligen togs fram för militära ändamål, förväntas erbjuda en lång rad användningsmöjligheter, t. ex. inom luftfarts- och sjöfartsnavigation, system för trafikledning och tidsbestämning, positionsbestämningsystem för konsumentsektorn osv. Europeiska gemenskapen håller för närvarande på att fastställa vilken roll man skall ha i utvecklingen av nästa generations globala satellitbaserade positionsbestämnings- och navigationssystem, och där kommer i synnerhet möjligheterna till samarbete med USA och Ryska Federationen in. Tillgång till samt planering och skydd av spektrum för GNSS ges prioritet, och även rådet har framhållit att behovet av tillfredsställande skydd av radiospektrum för GNSS måste erkännas i relevanta internationella forum. 32 transportmedel, exakt av Förbättringen av det europeiska GNSS-systemet beräknas kosta sammanlagt 570-4 000 miljoner ecu beroende på vilket alternativ som väljs. Europeiska gemenskapens GNSS-bidrag kommer 1998 att uppgå till 21 miljoner ecu, ett belopp som väntas bli betydligt större efter år 2000. 33 Det utvecklas hela tiden nya telematiksystem för transportsektorn. De är ofta resultatet av transportinriktade FoU-projekt inom ramen för olika gemenskapsprogram. Ett exempel är programmet Telematics, där man under åren 1984-1998 avsatte ungefär 220 miljoner ecu för transportinriktad FoU-verksamhet. Nya förslag - t. ex. om sammanhängande transport informationssystem och Europatäckande "GSM för järnvägar" - håller på att utarbetas. För vägtransporter används redan system för specialiserad kommunikation över korta avstånd {Dedicated Short Range Communications, DSRC) för elektronisk avgiftsbetalning. Dessa system kommer i allt större "utsträckning att användas för att förse bilförare med information och som stöd för andra system som är beroende av kommunikation mellan fordon och infrastruktur. Sådana tillämpningar förväntas bidra till en ökad samlad efterfrågan på spektrum. 34 * ii 01 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 (om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet) i vilket det fastställs att det transeuropeiska trafiklednings- och informationsnätet för sjötrafiken omfattar trafikledningssystem för trafiken till sjöss, längs kuster eller i hamnar, system för positionsbestämning av fartyg, rapporteringssystem för fartyg som transporterar farligt eller förorenande gods, kommunikationssystem för nödsignalering och säkerhet till sjöss. 32 Meddelande från kommissionen: Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS), KOM(1998) 29 slutlig, 21. 1. 1998 och rådets slutsatser från den 17 mars 1998. 33 Meddelande från kommissionen: Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS), KOM(1998) 29 slutlig, 21. 1. 1998. 34 'Designation of further frequency bandwidth for road transport and traffic telematics within Dedicated Short Range Communication Systems", (en studie som beställts av kommissionen, januari 1998). IV < tf Bilaga I Europeiska gemenskapens åtgärder Inom radiospektrumområdet Jordobservation i samarbete med de medlemsstater som Jordobservation har stor betydelse som grundläggande hjälpmedel inom vissa områden som exempelvis världsomfattande mätningar35, politiken inom miljöskydd och räddningstjänst36 samt jordbrukspolitiken37. Europeiska gemenskapen har därför tagit fram en teknisk grundstruktur (Europeiska rymdorganisationen) och inom ramen för nationella program. Exempel på tillämpningar är de meteorologiska satelliter för europeiska vädertjänster som sköts av Eumetsat. Under senare tid har efterfrågan på nya tjänster för övervakning av miljön ökat till följd av bindande internationella avtal som exempelvis Montrealprotokollet, Kyotoprotokollet, konventionen om biologisk mångfald och ramkonventionen om klimatförändringar. i ESA ingår Europeiska kommissionen arbetar för att genom FoU-program främja utvecklingen av teknisk utrustning för jordobservation. Inom ramen för fjärde ramprogrammet (1995-1998) avsattes omkring 275 miljoner ecu till forskning med anknytning till jordobservation. Kommissionens förslag till Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002 )38 omfattar forskning om grundläggande teknik för jordobservation, bland annat satellitteknik för övervakning av miljön och förvaltning av resurser. FoTU-verksamhet avseende jordobservation tas också upp i det meddelandet som handlar om rymdtillämpningar och deras marknadsutsikter39. Radioastronomi Det råder enighet om att radioastronomi är en verksamhet där Europeiska gemenskapen har ett allmänt intresse att delta. Det krävs dock betydande investeringar i lämplig infrastruktur. Storskaliga anläggningar drivs dessutom allt oftare av flera länder tillsammans. För närvarande bedrivs gemenskapens verksamhet på detta område via åtgärd 4 i ramprogrammen för FoTU, med betoning på "Forskningsnätverk" och "Tillgång till storskaliga 35 36 37 Jordobservation som syftar till världsomspännande mätningar av parametrar som havets färg, temperatur vid havsytan, väderleksprognoser, markutnyttjande, eldning av biomassa - väsentliga uppgifter vid införande och validering av modeller för globala förändringar - är i hög grad beroende av satelliter. Det finns inom geovetenskapen ett världsomspännande partnerskap i vilket Europa har uttalade förpliktelser. Jordobservation kan vara ett kostnadseffektivt verktyg för genomförandet av miljöskyddsåtgärder och åtgärder som berör räddningstjänsten. Jordobservation används redan, icke-operativt, för övervakning av förändringar vad gäller markutnyttjande för Natura 2000-nätet som en del av Habitatdirektivet, samt för upptäckt av oljeutsläpp inom ramen för Bonnkonventionen. Den information som kan fås från rymden kan vara till hjälp vid hantering och till och med förutsägelse av naturkatastrofer som översvämningar, stormar och skogsbränder. I synnerhet om dessa händelsers frekvens och storleksordning ökar i samband med klimatförändringar eller fenomen som "El Nino", kan jordobservation - genom att bidra till att lindra följderna - få betydande ekonomisk verkan. Jordobservation används redan inom EU för att kontrollera krav på jordbrukssubventioner och för att samla in statitistiska uppgifter. Jordobservation kommer också att spela en roll inom ramen för den framväxande gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet när allt större tonvikt läggs pä miljökonsekvenserna. 38 KOM(1997) 142 slutlig: Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998- 2002), 30. 4. 1997. 39 KOM(1996) 617 slutlig: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet- Europeiska unionen och rymden: att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft, 4. 12. 1996. & Bilaga I Europeiska gemenskapens åtgärder Inom radiospektrumområdet anläggningar". 40 Båda dessa verksamheter kommer att bedrivas vidare inom ramen för Femte ramprogrammet. 41 Gemenskapens arbete på internationell nivå organiseras genom OECD:s forum för megavetenskap (arbetsgruppen för radioastronomi). Det ekonomiska bidraget för perioden 1994-1998 beräknas till 7,3 miljoner ecu. Förutom samordning av FoTU-verksamheten har radioastronomerna konstaterat att det krävs insatser på världsnivå för att lösa de snabbt ökande problemen med radiointerferens orsakad av hög radiospektrumbelastning och liknande fenomen (t. ex. utombandssignaler från satelliter). På grund av de extrema krav på känslighet som gäller vid radioastronomiska experiment skulle sådan radiointerferens kunna utgöra ett hinder för de flesta jordbaserade observationerna i framtiden. 40 Rådets beslut om ett särskilt program rörande "utbildning och fri rörlighet för forskare", EGT L 361/90, 31. 12. 94. 41 Förslag till rådets beslut om ett delprogram inom området "förbättra den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen", KOM(1998) 305. 20 Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik EU:S RADIOSPEKTRUMPOLITIK BILAGA II Den här bilagan innehåller en beskrivning av den politiska och rättsliga grundvalen för gemenskapens deltagande i radiospektrumpolitiken och av hur deltagandet är organiserat för närvarande. Det gäller följande områden: 1 ) den strategiska planeringen av radiospektrums användning, 2) hur man skapar tillgång på harmoniserat radiospektrum för Europa- och världsomfattande radiobaserade tjänster, 3) tillämpningen av reglerna om fördelning och användning av radiospektrum, 4) saluföringen och användningen av radioutrustning samt 5) den organisatoriska ramen för samordning av radiospektrum. 1. Strategisk planering av radiospektrumanvändningen Huvudmål: användning av radiospektrum Att skapa långsiktiga förutsättningar för nuvarande och framtida För att skapa villkor som gör det möjligt att långsiktigt planera och utveckla Europaomfattande radiobaserade tjänster och produkter, särskilt inom telekomområdet, bör användningen av radiospektrum planeras strategiskt. Åtgärder bör vidtas i de fall förändringar av fördelningen av tekniken, marknaden eller radiospektrum måste anpassas mellan olika användningsområden. lagstiftningen gör att Politisk och rättslig grundval Strategisk planering av radiospektrums användning Direktiv 87/372/EEG (GSM) Direktiv 90/544/EEG (ERMES) Rådets resolution 90/C 166/02 Rådets resolution 95/C 188/0242 Kommissionens direktiv 96/2/EG43 fullständig Medlemsstaterna skall utarbeta planer för GSM syftande beläggning av de reserverade frekvenserna i enlighet med den kommersiella efterfrågan. till Medlemsstaterna skall utarbeta planer för ERMES syftande till fullständig beläggning av de reserverade frekvensbanden I enlighet med den kommersiella efterfrågan. CEPT skall utfärda gemenskapen om det långsiktiga behovet av radiospektrum. rekommendationer till tillsynsmyndigheterna eller CEPT skall åstadkomma en bättre avvägd allokering av frekvensspektrum mellan dess olika användningsområden. Inom ramen för ERC skall man tillhandahålla frekvenser för mobil- och personkommunikation vilka uppfyller europeiska standarder. Medlemsstaterna skall offentliggöra frekvensplanerna och förfarandena för allokering av frekvenser till bestämda tjänster. Medlemsstaterna skall varje år offentliggöra, på begäran tillhandahålla och till kommissionen överlämna allokeringsplanen för frekvenser som reserverats för mobil- och personkommunikationstjänster. Planen för framtida utökning av sådana frekvenser skall finnas med. 42 Rådets resolution av den 29 juni 1995 om utvecklandet av nya former för mobil- och personkommunikationer inom Europeiska unionen, 95/C 188/02, EGT C 188/3, 22. 7. 1995. Ii Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik Den aktuella frekvensallokeringen skall ses över med jämna mellanrum. Det krävs även detaljerad kunskap om nuläget beträffande allokering och användning av radiospektrum. tillstånd är begränsat på grund av spektrumbrist, skall Om antalet medlemsstaterna utreda ifall den tekniska utvecklingen kan innebära att spektrum frigörs för ytterligare tillstånd. Nuvarande arbetssätt Den strategiska planeringen av radiospektrums användning hanteras på följande sätt på gemenskapsnivå: • Övervakning av hur gemenskapens krav beträffande planering av radiospektrumanvändningen för mobil- och personkommunikation tillämpas för mobilkommunikation I kommissionens meddelande om hur frekvensdirektiven fungerar44 konstaterades att bara ett begränsat antal genomförts och hur de medlemsstater hittills har underrättat kommissionen om sina planer beträffande tillgången på radiospektrum för mobil- och personkommunikation. Särskilt inom området mobil- och satellitkommunikation (GSM, UMTS och S-PCS) försöker marknadsaktörerna emellertid nå klarhet beträffande den framtida tillgången på radiospektrum för sådana tillämpningar. Det gäller också andra områden än telekommunikation. Det behövs t. ex. gemensamma europeiska frekvensband för att skapa förutsättningar för gemenskapens politiska åtgärder inom områdena transporter, rundradio och FoU. • Europeiska gemenskapen deltar i upprättandet av en europeisk frekvensfördelningstabell Gemenskapen är med och finansierar CEPT:s genomförande av detaljerade spektrumutredningar (DSI-projektet, Detailed Spectrum investigations), som# bör ge underlag för upprättandet av en harmoniserad europeisk tabell för frekvensfördelning och frekvensanvändning (CEPT skall enligt planerna vara färdig med den senast år 2008). till externa utredningar, som genomförts på CEPT har dessutom kommissionen uppdrag och som behandlar marknadens utveckling i fråga om radiokommunikationstjänster. tillgång fått • Medlemsstaterna är inte skyldiga att följa CEPT:s preliminära europeiska frekvensfördelningstabell när de planerar radiospektrum Det finns inga offentliga uppgifter om i vilken utsträckning medlemsstaternas nationella radiospektrumanvändningen överensstämmer med den preliminära planering av versionen av CEPTrs europeiska frekvensfördelningstabell, eftersom den tillämpas på frivillig basis. Medlemsstaterna brukar i allt större utsträckning öppet redovisa de nationella frekvensfördelningstabellema. Det finns emellertid stora nationella variationer i fråga om uppställningen och utformningen av sådana tabeller. Det saknas uppgifter om läget beträffande radiospektrumallokeringen för gemenskapen som helhet. 43 Kommissionens direktiv 96/2/EG av den 16 januari 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende på mobil- och personkommunikation, L 20/59, 26. 1. 1996. 44 Se fotnot 17. 11 Sr/aga // EU:s radiospektrumpolitik Q Inga särskilda rekommendationer långsiktiga kraven i fråga om radiospektrum lämnas till Europeiska gemenskapen om de Kommissionen har hittills inte fått vetskap om huruvida det genomförs några nationella översyner av den nuvarande radiospektrumallokeringen eller huruvida den tekniska utvecklingen skulle göra det möjligt att utfärda ytterligare tillstånd. CEPT har hittills inte lämnat några långsiktiga rekommendationer till gemenskapen beträffande radiospektrum. Inte heller har CEPT vidtagit några konkreta åtgärder för att åstadkomma en bättre avvägning av radiospektrumfördelningen mellan olika användningsområden. 2. Harmonisering av radiospektrumallokering Huvudmål: Att säkra harmoniserad tjänster tillgång på radiospektrum för Europaomfattande internationella Fastställande av EU-omfattande och frekvensband är av avgörande betydelse för att man skall kunna uppnå fri rörlighet för varor och individer samt fritt tillhandahållande av tjänster. Samordningen av radiospektrum är därför en central fråga för organisationen av EG:s inre marknad. Harmoniseringen av radiospektrum åstadkoms genom åtgärder för frekvensallokering, dvs. åtgärder som innebär att man avdelar frekvensband för tillhandahållande av bestämda tjänster samt att man fastställer de tekniska villkor som skall uppfyllas. Politisk och rättslig grundval Direktiv 87/372/EEG (GSM)45 Direktiv 90/544/EEG (ERMES)46 Direktiv 91/287/EEG (DECT)47 Rådets förordning 90/C 166/02 Rådets förordning 92/C 318/01 Harmoniserad allokering av radiospektrum Medlemsstaterna skall reservera särskilda frekvensband för GSM. Medlemsstaterna skall reservera särskilda frekvensband för ERMES. • Medlemsstaterna skall reservera särskilda frekvensband för DECT. CEPT skall gemenskapen om lämpliga frekvenser för Europaomfattande tjänster. rekommendationer tillsynsmyndigheterna eller lämna till Medlemsstaterna bör delta i utformningen av ERC-beslut. Medlemsstaterna bör åta sig att genomföra ERC-beslut som rör TFTS och RTT, I enlighet med ERC-förfarandena. 45 46 47 Rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen, EGT L 196/85, 17. 7. 1987. Detta direktiv antogs tillsammans med rådets rekommendation 87/371/EEG av den 25 juni 1987 om det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär digital, landbaserad mobilkommunikation i Europeiska gemenskapen, EGT L 196/81,17. 7. 1987. Rådets direktiv 90/544/EEG av den 9 oktober 1990 om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen, EGT L 310/28, 9. 11. 1990. Detta direktiv antogs tillsammans med rådets rekommedation 90/543/EEG av den 9 oktober 1990 om det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, landbaserad, personsökning i gemenskapen, EGT L 310/23, 9. 11. 1990. Rådets direktiv 91/287/EEG av den 3 juni 1991 om det frekvensband som skall tilldelas för det samordnade införandet av digital europeisk trådlös telekommunikation DECT i gemenskapen, EGT L 144/45, 8. 6. 1991. Detta direktiv antogs tillsammans med rådets rekommendation 91/288/EEC av den 3 juni 1991 om det samordnade införandet av digital europeisk trådlös telekommunikation i gemenskapen, EGT L 144/476, 8. 6. 1991. Ill 33 Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik Europaparlamentets och rådets beslut om S-PCS48 CEPT får i uppdrag att harmonisera frekvensanvändning och tillståndsvillkor för S-PCS. Om CEPT:s insatser eller medlemsstaternas genomförandeåtgärder inte räcker, skall ytterligare åtgärder vidtas på gemenskapsnivå. CEPT får i uppdrag att harmonisera frekvensanvändning och tillståndsvillkor för UMTS. Om CEPT:s insatser eller medlemsstaternas genomförandeåtgärder inte räcker, skall ytterligare åtgärder vidtas på gemenskapsnivå. Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om UMTS49 Nuvarande arbetssätt På operativ nivå säkerställs tillgången på harmoniserade frekvensband i Europeiska gemenskapen på något av följande sätt: • Europeiska gemenskapen antar särskilda lagbestämmelser i vilka det krävs att harmoniserade frekvensband skall göras tillgängliga av medlemsstaterna Denna metod har används tidigare för GSM, ERMES och DECT. Om medlemsstaterna inte genomför dessa bestämmelser kan lämpliga åtgärder vidtas på gemenskapsnivå. • Gemenskapen antar lagbestämmelser för ett harmoniserat införande av system och uppdrar åt CEPT att harmonisera berörda frekvensband Detta nya tillvägagångssätt används för S-PCS och UMTS och gör det möjligt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå om medlemsstaterna inte rättar sig efter de bestämmelser som antagits. • Gemenskapen bidrar med delfinansiering så att CEPT kan genomföra det tekniska arbete som krävs för harmoniseringen av radiospektrumallokering Genom ett samförståndsavtal och ett ramavtal med CEPT ERC-ERO kan kommissionen ge ERC-ERO i uppdrag att genomföra det tekniska arbete som krävs för att man skall åstadkomma en harmoniserad allokering av radiospektrum. Enligt denna metod beslutar emellertid CEPT-medlemmama, inbegripet medlemsstaterna, huruvida man skall följa upp det arbete som genomförts av ERC-ERO, dvs. genom att anta bestämmelser för harmonisering av radiospektrum. Dessutom bestämmer enskilda CEPT-medlemmar individuellt om man skall genomföra de bestämmelser som antagits av CEPT. • CEPT beslutar på eget initiativ om man skall utforma, anta och genomföra harmoniseringsbestämmelser För alla andra fall än de som beskrivs ovan är det CEPT som tar initiativet till att åstadkomma harmonisering av radiospektrum. CEPT-rekommendationer lämnas alltid som förslag till de 43 medlemsländerna, inte till gemenskapen som helhet. Om CEPT formellt begärts av gemenskapen, skall utformar bestämmelser frivillig basis. Även om medlemsstaterna anta och genomföra dessa på som inte 48 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG av den 24 mars 1997 om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, EGT L 105, 23. 4. 1997. 49 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen, KOM(1998) 58, EGT C 131, 29. 4. 1998. IV 31 Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik radiospektrum och fastställa gemenskapsmedel används omfattningen av harmoniseringen för Europaomfattande tjänster, så finns det inget formellt eller rättsligt system som tvingar CEPT att anta lämpliga bestämmelser eller medlemsstaterna att genomföra dem. tillgången på för att 3. Radiospektrum - tilldelning och tillståndsgivning Huvudmål: tillsynsmyndigheter fördelar radiospektrum Tillämpning av de regler enligt vilka användare tilldelas och Frekvenstilldelning är den process i vilken myndigheterna ger enskilda användare rätt att använda radiostationer eller att tillhandahålla radiotjänster inom angivna frekvensband. Tilldelningen av radiospektrum till enskilda användare och utfärdande av tillstånd till radiooperatörer sker enligt Europeiska gemenskapens rättsliga principer, däribland konkurrenslagstiftningen. Dessa principer syftar till att i fråga om lagstiftningen skapa lika marknadsvillkor för alla användare av radiospektrum, och dessa villkor skall vara baserade på öppenhet, objektivitet, icke-diskriminering och insyn. De skall också främja teknisk utveckling och konkurrens. Rättslig grundval Ramdirektiv fdr ONP50 Kommissionens direktiv 96/2/EG Radiospektrum - tiildelning och tillstandsgivning * Villkor betraffande tillgang till och anvandning av frekvenser skall vara objektiva, icke-diskriminerande, oppna for insyn samt sta i rimligt fOrhallande till det mal som efterstravas. • F6r att sSkerstaila en effektiv frekvensanvandning och fOr att undvika skadlig interferons, far medlemsstatema begransa tillgangen till frekvenser. • BegrSnsning av antalet tillstand for mobil- och personkommunikationssystem §r tillaten endast dar det rader brist pa radiofrekvenser och fdr att sakerstaila uppfyllandet av vasentliga krav (dvs. nStets driftssakerhet, uppratthallande av nStets integritet, samverkan mellan tjanster, dataskydd, skydd av miljOn samt fysisk planering). • Sa snart frekvenser blir tillgangliga skall medlemsstatema utfarda tillstand, och tillgangliga frekvenser skall fordelas enligt principer som kannetecknas av Oppenhet, insyn och icke-diskriminering. • En effektiv radiospektrumanvandning och effektiv konkurrens skall sakerstailas. • Medlemsstatema far inte begransa mOjIigheten att kombinera mobila tekniska lOsningar eller system, sarskilt inte om s. k. multistandardutrustning ar tillganglig. Vid behov skall,de ocksa anta bestammelser fdr att sakerstaila effektiv konkurrens. Tillstandsdirektivet^1 * Tiildelning av frekvenser skall ske enligt valdefinierade fdrfaranden och inom faststailda tidsramar. • Man far gdra atskillnad mellan frekvenstillstand och tillstand f6r att tillhandahSlla tjanster. 50 51 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/51/EG av den 6 oktober 1997 om ändring av rådets direktiv 90/387/EEG och 92/44/EEG för anpassning till en konkurrensutsatt miljö på telekommunikationsområdet, EGT L 295/23. 29. 10. 1997. Europaparlamentets och rådets direktiv 97/13/EG av den 10 april 1997 om gemensamma ramar för allmän auktorisaUon och individuella tillstånd på teletjänstområdet, EGT L 117/15, 5. 5. 1997. 3f Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik En medlemsstat får begränsa antalet tillstånd endast för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser. Den skall därvid lägga vederbörlig vikt vid behovet av att ge användarna så stort utbyte som möjligt och främja konkurrensen, och den skall också offentliggöra och ompröva besluten om att begränsa antalet samt uppmana till tillståndsansökningar. Individuella tillstånd skall offentliggöras och beviljas inom rimliga tidsfrister via förfaranden som kännetecknas av öppenhet, icke-diskriminering och öppenhet. Icke-diskriminerande avgifter får tas ut för beviljande av individuella tillstånd, men detta får inte inverka negativt på utvecklingen av tjänster och konkurrensen. Nuvarande arbetssätt Tilldelning och tillståndsgivning avseende radiospektrum i Europeiska gemenskapen sker enligt följande: a Tillståndsgivning avseende enskilda operatörer sker på medlemsstatsnivå, men i synnerhet måste rättsliga principer, konkurrensreglerna och de villkor som fastställs i tillståndsdirektivet följa Europeiska gemenskapens Medlemsstaterna kan i princip välja mellan att använda individuella tillstånd eller att acceptera generella tillstånd (kallat allmänna auktorisationer i direktivet), men vanligen kräver man individuella tillstånd för radiokommunikationssystem och besläktade tjänster. Tillståndsvillkor och tilldelningsmetoder kan variera mellan medlemsstaterna. Detta gäller såväl tilldelningsförfarandena som de tillståndsvillkor som gäller för sökande. Sådana skillnader finns också för Europatäckande eller världsomspännande system. • Ett tillstånd att tillhandahålla en tjänst är i de flesta fallen kopplat till ett tillstånd som ger rätt att använda radiospektrum Att göra åtskillnad mellan tillstånd för tjänster och tillstånd för användning av spektrum är inte etablerad praxis, även om det är juridiskt möjligt enligt tillståndsdirektivet. • Där det finns tillgång på radiospektrum måste det fördelas på begäran I de fall bestämmelser om allokering av radiospektrum har antagits och genomförts, bör medlemsstaterna på erforderligt sätt och utan dröjsmål behandla ansökningar om frekvensanvändning. Q Tilldelningen och användningen av radiospektrum skall främja konkurrensen och ge användarna största möjliga utbyte Med hänsyn till varje lands situation och utifrån marknadens och samhällets behov, skall sätten för tilldelning av radiospektrum leda till den mest effektiva användningen av radiospektrum genom ett konkurrensutsatt tillhandahållande av tjänster så att användarna får största möjliga utbyte. vi 30 B//aga // EU:s radiospektrumpolitik 4. Radioutrustning och standarder Huvudmål: Att tillämpa bestämmelserna för saluföring och bruk av radioutrustning Gemensamma frekvensband är en förutsättning för att man skall kunna använda radioutrustning i olika länder, minimera samordningsproblemen vid gränser och tillverka för att göra Europas näringsliv stora serier av den utrustning som behövs konkurrenskraftigt på världsmarknaderna. Syftet med gemenskapens politik inom standardiseringsområdet är att möjliggöra icke-diskriminerande och teknikneutral tillgång till radiospektrum och samtidigt åstadkomma driftskompatibilitet och förutsättningar för att tillhandahålla Europaomfattande tjänster. Politisk och rättslig grundval Rådets resolution 90/C 166/02 Förslag till Europaparla mentets och rådets direktiv beträffande ansluten teleutrustning (RTTE)52 Radioutrustning och standarder Gemensamma frekvensband är en förutsättning för att man skall kunna använda radioutrustning i olika länder, minimera samordningsproblemen vid gränser och tillverka stora serier av den utrustning som behövs för att göra Europas näringsliv konkurrenskraftigt på världsmarknaden. CEPT skall bedriva nära samverkan med ETSI för att trygga den viktiga länken mellan frekvensplanering och standardisering. Fri rörlighet för radioutrustning i Europeiska gemenskapen. Inrättandet av allmänna radioutrustning. rambestämmelser för tillstånd att använda Avskaffandet av förhandskontroll för utsläppande på marknaden (certifiering utförd av tredje part); utsläppande på marknaden av utrustning, som använder sig av frekvenser som inte är harmoniserade, måste anmälas minst fyra veckor i förväg. Medlemsstaterna måste planera användningen av radiospektrum på ett sätt som är öppet för insyn. Nuvarande arbetssätt Sambandet mellan harmoniseringen av radiospektrum och standarder följande sätt: regleras på a Gemensamma europeiska standarder för telekommunikation tas fram inom ETSI Utarbetandet av gemensamma europeiska inom ETSI (europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikation). Vid behov, t. ex. när det får Europeiska krävs en gemensam gemenskapen ge stöd åt ETSI för utarbetandet av sådana standarder. Gemenskapen får också uppdra åt CEPT att fastställa och harmonisera det radiospektrum som behövs. för en gemenskapslag, telekomstandarder sker teknisk grundval 52 KOM(1997) 257, EGT C 248, 14. 8. 1997. En gemensam ståndpunkt har fastställts: Rådets gemensamma ståndpunkt (EG) nr 39/98 av den 8. 6. 1998, EGT C 227/37, 20. 7. 1998. Det föreslagna direktivet är avsett att ersätta Europaparlamentets och rådets direktiv 98/13/EG av den 12 februari 1998 om teleterminalutrustning och jordstationsutrustning överensstämmelse, EGT L 074,12. 3. 1998. inklusive ömsesidigt erkännande av utrustningamas för satellitkommunikation, VII ty Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik Q CEPT och ETSI har inrättat samverkansformer I fråga om sambandet mellan radiospektrum och standarder regleras samordningen mellan CEPT-ERC och ETSI av ett samförståndsavtal. Representanter från ETSI deltar i CEPT:s arbetsprogram och vice versa. Den fria rörligheten för och idrifttagandet av radioutrustning regleras på gemenskapsnivå på följande sätt: • Den fria rörligheten för radioutrustning och dess användning kommer att regleras av gemenskapslagstiftning lagstiftningshindren Radioutrustning omfattas av det föreslagna direktivet om ansluten teleutrustning. Genom det föreslagna direktivet kommer för den fria rörligheten för radioutrustning och för dess användning att avlägsnas, samtidigt som det tillgodoser medlemsstaternas behov av att skydda radiospektrum. Genom det föreslagna direktivet kommer förhandskontroll för utsläppande på marknaden att avskaffas. I stället kommer man att förlita sig på ansvar och åtaganden hos tillverkare och leverantörer, samtidigt som medlemsstaterna kommer att få ökat ansvar för övervakningen. I det nya systemet kommer obligatoriska standarder och nationella specifikationer, som är vanligt förekommande i de system som skall ersättas, att vara avskaffade. 5. Pen institutionella ramen för samordning av frekvenser Huvudmål: Att se till att ramen för samordning av radiospektrum överensstämmer med gemenskapens intressen och internationella åtaganden Huvudprincipen för gemenskapens åtgärder inom detta område har varit att ägna särskild uppmärksamhet åt möjligheten att, i vissa fall, via internationella avtal uppnå de mål som anges i EG-fördraget, i stället för via interna gemenskapsåtgärder. Annorlunda uttryckt: när lämpliga och effektiva åtgärder redan har vidtagits på internationell nivå, kan gemenskapen avstå från att vidta särskilda åtgärder på gemenskapsnivå. Efter det att rådet i början av 1990-talet antagit en rad resolutioner och slutsatser, har Europeiska gemenskapen strävat efter att se till att medlemsstaternas samordning av radiospektrumanvändningen - i Europeiska post- och telekonferensen (CEPT) samt i Internationella teleunionens (ITU) världsradiokonferenser (WRC) - överensstämmer med gemenskapens intressen. vin 3? Bilaga II EU:s radiospektrumpolitik Politisk grundval Ram f6r samordning av radiospektrum i Europa Radets fdrordning 90/C 166/0253 • Kommissionen och medlemsstatema skall stOdja CEPT-ramen, inbegripet inrattandet av ERO (European Radiocommunications Office). • CEPT skall beakta yttranden frSn telekomorganisationer och andra tjansteleverantOrer samt fran industrin och anvSndare. frekvensexperter, frSn nationella • CEPT skall ge rekommendationer, till tillsynsmyndigheter eller till gemenskapen, om lampliga frekvenser for Europaomfattande tjanster. • CEPT skall ge rekommendationer, till tillsynsmyndigheter eller till gemenskapen, om ISngsiktiga krav avseende frekvensspektrum. Radets fdrordning 92/C 318/01 ** • Kommissionen skall till fullo beakta Europeiska radiokommittens (ERC) beslutsfdrfarande som huvudmetod for att garantera att nfidvandiga frekvenser tillhandahails for nya Europaomfattande radiotjanster. Radets slutsatser av den 7 "• Bekraftelse av rSdets resolution 92/C 318/01. • ERC:s beslutsmodell skall genomforas, och • Kommissionen skall underteckna ett samfOrstandsavtal och ett ramavtal med ERC-ERO i detta syfte. Europelsk samordning f6r ITU-WRC Fdrordning 90/C 166/02 • CEPT skall ta fram gemensamma europeiska standpunkter fdr ITU-WRC. Ridets slutsatser av den 3 "• Gemenskapens samordning skall ske inom ramen ffir WRC endast om CEPT-samordning inte leder till de avtal som kravs f5r att man skall kunna februari 1992 havda gemenskapens och medlemsstaternas intressen. • N3r det gailer frekvensdirektiven (GSM, DECT och ERMES) ar det endast gemenskapen som kan ingS externa fdrpliktelser pa WRC-niva. Radets slutsatser av den 22 September 1997 • Bekraftelse av radets slutsatser av den 3 februari 1992. • Kommissionen skall delta i nara samarbete med CEPT-CPG, aven nar det gailer bilaterala avtal med tredje land och regionala telekomorganisationer. • Kommissionen skall inratta ett system f6r samrad med industrin. Nuvarande arbetssätt I fråga om ramen för den europeiska samordningen strävar Europeiska gemenskapen efter att säkerställa överensstämmelse, mellan medlemsstaternas ståndpunkter (i CEPT och ITU-WRC) och rättsliga åtaganden och överenskomna inriktningar av politiken, på följande sätt: 53 Rådets resolutlon av den 28 juni 1990 om stärkande av det europeiska samarbetet rörande radiofrekvenser, särskilt med avseende pä tjänster med en alleuropeisk dimension (EGT C 166/4, 7. 7. 90). 54 Rådets resolution av den 19 november 1992 om genomförande inom gemenskapen av Europeiska radiokommittén ERC. s beslut (EGT C 318/1,4. 12. 92). IX 7) Bilagall EU:sradiospektrumpolitik Medlemsstaternas ståndpunkter i CEPT och ITU-WRC måste överensstämma med bestämda mål som finns inom politik och lagstiftning i Europeiska gemenskapen Detta förfarande tillämpas för mobil- och satellitkommunikation (dvs. GSM, DECT, ERMES, S-PCS och UMTS). Om CEPT. s arbete eller medlemsstaternas genomförande av harmoniseringsbestämmelser är otillfredsställande kan lämpliga åtgärder «vidtas på gemenskapsnivå. inte finns några bestämda gemenskapsmål, skall Europeiska Om det kommissionen bedöma, på grundval av teknisk information som är tillgänglig inom CEPT och ITU-WRC, huruvida gemenskapens politiska och ekonomiska intressen tillvaratas Kommissionen är rådgivare åt CEPT och företräder gemenskapen som observatör i ITU- WRC. Dessa organ behandlar behovet av en harmonisering av radiospektrum med utgångspunkt i tekniska underlag. I denna process är medlemsstaternas ståndpunkteNnte beroende av någon form av gemenskapssamordning, och CEPT och medlemsstaterna har sista ordet när det gäller huruvida man skall stödja antagandet och genomförandet av bestämmelser som rör harmonisering av radiospektrum. Medlemsstaternas ståndpunkter är i allmänhet inte beroende av någon form av gemenskapssamordning i denna process. Gemenskapen bidrar till CEPT:s arbete med att utforma åtgärder för harmonisering av radiospektrum eller europeiska ståndpunkter för ITU-WRC Via ett samförståndsavtal och ett ramavtal med ERC-ERO kan gemenskapen bidra ekonomiskt till utarbetandet av lämpliga åtgärder och ståndpunkter, även om den saknar de rättsliga medel som krävs för att driva igenom beslut eller se till att de verkställs. Medlemsstaternas ståndpunkter är i allmänhet inte beroende av någon form av gemenskapssamordning i denna process. Hå Bilaga III ACTS CEPT CPG DECT DSI DVB EBU ECP Förkortningar BILAGA III FÖRKORTNINGAR Advance Communications Technology Systems European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (Europeiska post- och telekonferensen) Conference Preparatory Group of the CEPT (CEPT:s konferensförberedande grupp) Digital European Cordless Telecommunications (digital europeisk trådlös telekommunikation) Detailed Spectrum Investigation (detaljerad spektrumanalys) Digital Video Broadcasting European Broadcasting Union (Europeiska radiounionen) European Common Proposals (Gemensamt europeiskt förslag som skall antas av CEPT-CPG) ECTRA European Committee for Telecommunications Regulatory Affairs (Europeiska kontoret för förordningar på teleområdet - en CEPT- EEA EO ERC kommitté) European Economic Area (EES - Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) Earth Observation (jordobservation) European Radiocommunications Committee of CEPT (Europeiska radiokommittén inom CEPT) ERMES European Radio Messaging system (Europatäckande ERO ESA ETSI EC EU personsökningssystem) European Radiocommunications Office (inom CEPT) European Space Agency (Europeiska rymdorganisationen) European Telecommunications Standards Institute (Europeiska standardiseringsinstitutet för telekommunikation) European Commission (Europeiska kommissionen) Europeiska unionen EUMETSAT European Meteorological Satellite (Europaorganisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter) GATS General Agreement on Trade in Services (WTO: Allmänna tjänstehandelsavtalet) k( Bilaga III Förkortningar GLONASS Global Orbiting Navigation Satellite System (Ryska Federationens globala satellitnavigationssystem) GNSS Global Navigation Satellite System (globalt system för satellitnavigation) GMPCS MoU Global Mobile Personal Communications Services Memorandum of GSM ICAO IMT IMO IT ITU ITURR MSS ONP RACE Understanding (ITU) (samförståndsavtal om globala mobila personkommunikationstjänster) Global System for Mobile communications (europeiskt digitalt mobiltelesystem) International Civil Aviation Organisation (Internationella civila luftfartsorganisationen) International Mobile Telecommunications International Maritime Organisation (Internationella sjöfartsorganisationen) Informationsteknik International Telecommunication Union (Internationella teleunionen) Radio Regulations of the ITU (ITU:s radioreglementen) Mobile Satellite Services (mobilsatellittjänst) Open Network Provision (tillhandahållande av öppna nät) Research and technology development in advanced communications in Europe (forskning och utveckling inom avancerad kommunikationsteknik i Europa) RTD Research and Technological Development (FoTU - Forskning och teknisk utveckling) RTTE Radio and Telecommunications Terminal Equipment (direktiv beträffande ansluten teleutrustning) S-PCS Satellite Personal Communications Services (satellittjänster för TENs WLL WRC WTO UMTS personkommunikation) Trans European networks (transeuropeiska nät) Wireless Local Loop (radio i accessnätet) World Radiocommunications Conference (ITU) (Världsradiokonferens) World Trade Organisation (Världshandelsorganisationen) Universal Mobile Telecommunications System (universellt mobilt telekommunikationssystem) m ISSN 1024-4506 KOM(98) 596 slutlig DOKUMENT SV 15 10 16 Katalognummer : CB-CO-98-759-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Hl