title: Foreløbig beretning fra Kommissionen til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelse af Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996 til 2000)

eurovoc_concepts:
action programme
equal treatment
female work
gender equality
women's rights

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 12. 1998 KOM(1998) 770 endelig udg. Foreløbig beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelse af Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996 til 2000) INDHOLDSFORTEGNELSE D ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIVITETER OG RESULTATER SAMMENDRAG I OVERSIGT OVER PROGRAMMET II. 1 Analyse af programmets gennemførelse i forhold til de enkelte mål 1. 1 Mål og målsætninger 1. 2 Den finansielle ramme 1. 3 Forvaltning af programmet 1. 4 Strategier udviklet under programmet iii 1 1 2 3 4 5 5 5 7 8 10 13 15 17 II. 2 Programmets rolle inden for rammerne af Fællesskabets politikker og aktiviteter 19 19 //. /. / Generelle bemærkninger 11. 1. 2 Integrering af ligestillingsaspektet II. 1. 3 Mobilisering for ligestilling II. 1. 4 Ligestilling i en økonomi i forandring II. 1. 5 Forening af arbejde og familieliv //. /. 6 Ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen II. 1. 7 Udøvelse af ligeretten II. 2. 1 Generelle bemærkninger II. 2. 2 Mainstreaming-strategien II. 2. 3 Den europæiske beskæftigelsesstrategi II. 2. 4 Strukturfondene II. 2. 5 Den europæiske ligestillingslovgivning 19 20 21. 22 SAMMENDRAG Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000) blev vedtaget af Rådet i december 1995. Det bygger på erfaringer fra tidligere EF- programmer om lige muligheder og skal ikke blot konsolidere tidligere aktiviteter, men også tage hensyn til nye idéer, krav og udfordringer. Mange af disse udfordringer blev formuleret på De Forenede Nationers fjerde Verdenskonference for kvinder i Beijing i september 1995. Denne foreløbige beretning opfylder Kommissionens forpligtelse til i henhold til Rådets afgørelse at fremlægge en midtvejsevaluering af programmets gennemførelse. I Rådets afgørelse opstilles der seks politiske mål for programmet (integrere ligestillingsaspektet, mobilisere alle aktører for at tilvejebringe lige muligheder, fremme lige muligheder i en økonomi i forandring, gøre det lettere at kombinere familieliv og arbejde, tilskynde til mere ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen og skabe bedre foradsætninger for at udøve ligeretten). Afgørelsen indeholder endvidere en beskrivelse af den type fællesskabsaktioner og støttemekanismer, der skal tages i anvendelse for at nå disse mål. Indholdet i denne beretning er struktureret på følgende måde: Afsnit I indeholder en beskrivelse af programmets hovedelementer samt deres struktur og forvaltning, i afsnit II. 1 præsenteres programmets resultater i forhold til de seks politiske mål, der er opstillet i Rådets afgørelse, og i afsnit II. 2 illustreres programmets relevans for og bidrag til de relevante udviklingsområder og politikker i Fællesskabet. Sideløbende med de seks politiske mål er der afprøvet flere strategier i forbindelse med programmets gennemførelse, herunder: fornyelse, partnerskab og overførsel af god praksis. Disse strategier er blevet en forudsætning for et effektivt bidrag til gennemførelse af de politiske målsætninger, for arbejdsgrupperne under projektet. i forbindelse med organisationsindlæring ligesom de er en fordel Integrering af ligestillingsaspektet mellem mænd og kvinder er det primære princip i handlingsprogrammet. Det er både et egentligt politisk mål og en strategi til fornyelse inden for alle andre målrettede politiske områder. Integrering af ligestillingsaspektet er en kompleks og langvarig proces, men det er netop kompleksiteten og det langsigtede perspektiv, der gør programmets aktiviteter så vigtige. Disse aktiviteter har omfattet udveksling af erfaringer, udvikling af praktisk værktøjer samt rammer for gennemførelsen og overvågning af gennemførelsen inden for forskellige politiske områder. af er ligestillingsmetoden Betydningen europæiske beskæftigelsesstrategi og gennem erklæringen fra Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998. Den fokusering på ligestilling, der er tale om i beskæftigelsesstrategien og fra stats- og regeringscheferne i Cardiff, har ligeledes fået betydelig støtte gennem de oplysninger, der er indsamlet gennem forskellige projekter og undersøgelser, der finansieres gennem programmet, samt gennem det arbejde de to arbejdsgrupper under programmet har gennemført. siden blevet bekræftet i den En anden vigtig drivkraft for programmet har været fokuseringen på at sikre komplementariteten mellem programmet og de nationale aktioner eller planer vedrørende ligestilling. Dette er sket i samarbejde med forvaltningsudvalget, som består af repræsentanter for medlemsstaternes ligestillingsmyndigheder. Takket været dette samarbejde er der opstået en positiv synergi mellem programmet og medlemsstaternes ligestillingsinstanser. Et yderligere bevis på dette vitale samarbejde er programmets vellykkede samarbejde med de skiftende rådsformandskaber samt festligholdelsen af vigtige begivenheder i forbindelse med formandskabet, der har modtaget bistand og støtte fra programmet. m Det mulige bidrag til de faktiske ændringer i den lokale, nationale eller europæiske situation på det praktiske plan udgør programmets merværdi. Denne "indbyggede" fordel fremgår af projektets resultater, og den vil blive endnu mere tydelig, efterhånden som projekterne glider over i det stadie, hvor foranstaltningerne skal videreformidles. Et andet vigtigt aspekt af programmets merværdi er udviklingen af fælles rammer for samordnede aktioner på europæisk plan. Vigtige begreber som f. eks. "integrering af ligestillingsaspektet" og "ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen" er i øjeblikket ved at blive udviklet i en europæisk sammenhæng, og de bliver i stadig højere grad integreret i europæiske politikker på grund af den platform for analyser og diskussioner, som programmet udgør. Samtidig skaber programmet en fælles dagsorden for ligestilling mellem kønnene i Europa. Denne begyndende konvergens mellem medlemsstaterne er en af de mest positive sidegevinster ved de aktiviteter, der finder sted inden for rammerne af programmet. IV Foreløbig beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelse af Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996 til 2000) I OVERSIGT OVER PROGRAMMET 1. 1 Mål og målsætninger Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000)1 blev vedtaget ved Rådets afgørelse2. Det skulle bygge på erfaringerne fra Fællesskabets første tre handlingsprogrammer om lige muligheder for kvinder og mænd. Disse tidligere programmer har haft stor betydning ikke blot med hensyn til at forbedre kvindernes situation på arbejdsmarkedet og i samfundet, men også til at fremme samarbejde på alle niveauer i bestræbelserne på at skabe lige muligheder for mænd og kvinder. Programmets mest nyskabende aspekt i forhold til de tidligere programmer er indførelsen af begrebet mainstreaming både som retningslinje og som et mål i henhold til artikel 2 og 3 i Rådets afgørelse. Programmet skal fungere som referenceramme for at stimulere samspil og partnerskab inden for alle områder og på alle niveauer, både på fællesskabsplan og på nationalt, regionalt og lokalt plan med henblik på at integrere ligestilling i alle Fællesskabets og medlemsstaternes politikker og aktiviteter inden for deres respektive kompetenceområder. Med henblik på at opfylde de konkrete mål, der er opstillet i artikel 3 i Rådets afgørelse (f. eks. mainstreaming, mobilisering af alle aktører, lige muligheder i en økonomi i forandring, bedre muligheder for at kombinere familieliv og arbejde, ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningstagningen samt udøvelse af ligeretten), indeholder programmet følgende instrumenter (i henhold til artikel 4): • Støtte til projekter, der tager sigte på at udveksle oplysninger og erfaringer om god praksis. • Gennemførelse af undersøgelser på dette område og opfølgning af relevante politikker. • Videreformidling af resultaterne af de iværksatte initiativer samt af al anden relevant information. Som det fremgår af artikel 5 i Rådets afgørelse, sørger Kommissionen og medlemsstaterne for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktiviteter, der gennemføres under programmet, de initiativer, der gennemføres under de øvrige fællesskabspolitikker og -aktioner - bl. a. vedrørende strukturfondene, uddannelse og erhvervsuddannelse - samt medlemsstaternes egne initiativer. I henhold til artikel 12 i Rådets afgørelse skal Kommissionen forelægge Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en foreløbig beretning om programmets gennemførelse senest den 31. december 1998. Nærværende beretning opfylder dette krav. Beretningen dækker den førstehalvdel af programperioden 1996 til juli 1998. Kommissionens tjenestegrene er i gang med at udarbejde et offentligt udbud for eksterne evalueringer i overensstemmelse med afgørelsens artikel 11. Disse evalueringer, som vil blive iværksat i begyndelsen af 1999, vil være en hjælp for Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af den endelige rapport, som skal foreligge den 31. december 2001. i »X Den finansielle ramme Det samlede budget for programmet udgjorde i 1996 ECU 9. 000. 000, hvoraf ECU 8. 970. 604,02 var forpligtede, og i 1997 ECU 8. 250. 000, hvoraf ECU 8. 089. 835,95 var forpligtede. I løbet af de første to års gennemførelse blev bevillingerne under programmet fordelt mellem de tre dele, der omtales i artikel 4 i Rådets afgørelse. Der blev forpligtet ECU 11. 798. 254,56 til metodemæssig og/eller teknisk og/eller finansiel støtte til projekter, der tager sigte på at finde frem til og udvikle god praksis, og som støtte til projekter til identificering og udvikling af god praksis samt til udveksling af oplysninger og erfaringer om disse. I 1996 blev der forpligtet ECU 5. 780. 815,86 til projekter, seminarer m. m og ECU 6. 017. 438,70 i 1997. De finansielle forpligtelser under programmet på i alt ECU 2. 464. 924,25 er i disse to år gået til aktiviteter vedrørende overvågning og opfølgning af relevante politikker samt gennemførelse af forskning, herunder 17 undersøgelser, samt drift af ekspertgruppen for juridiske spørgsmål og drift af gruppen om "køn og beskæftigelse". Programmet har investeret i alt ECU 2. 797. 261,16 i hurtig videreformidling af resultaterne af de iværksatte initiativer samt af al anden relevant information, herunder lige offentliggørelse af muligheder Af sidstnævnte beløb blev ECU 1. 759. 774,16 forpligtet i 1996 og ECU 1. 037. 487,00 i 1997. temapublikationer samt årsberetningen om tidsskrifter, PROGRAM- AKTIVITETER Udveksling af erfaringer (projekter, seminarer m. m. ) Unders0gelser og opfolgning Formidling af resultater, informationsaktiviteter 1996 1997 I ALT 5. 780. 815,62 6. 017. 438,70 11. 798. 254,56 1. 430. 014,00 1. 034. 910,25 2. 464. 924,25 1. 759. 774,16 1. 037. 487,00 2. 797. 261,16 I ALT 8. 970. 604,02 8. 089. 835,95 17. 060. 439,97 Den finansielle støtte, der ydes under programmet, kan udgøre op til 60% af de samlede projektudgifter i overensstemmelse med artikel 8 i rådets afgørelse, og finansieringen af de resterende 40% skal skaffes af projektlederen i form af medfinansiering. Det har været vanskeligt for mange af ansøgerne at skaffe dækning for disse 40% af de samlede projektudgifter. Årsagerne ligger til en vis grad i selve programmets grundlag, idet der fokuseres på udveksling af erfaringer på tværs af grænserne, og det forventes ikke at finansiere lokale, regionale eller nationale aktioner. Men samfinansiering, der oftest kan blive tale om til ansøgerne, er kædet sammen med projektets lokale, regionale eller nationale aktiviteter snarere end med selve udvekslingsaspektet, eftersom det eneste bidrag, små organisationer kan tilbyde som deres egen del af samfinansieringen, er bidrag i naturalier - nemlig det arbejde, der udføres af deres egne medlemmer. Ovenstående omstændigheder har medført hindringer for en problemfri finansiel gennemførelse af projekterne i den periode, der er omfattet af denne beretning, og de vil formentlig fortsætte under programmets anden halvdel, med mindre det bliver lettere at finde yderligere muligheder i for medfinansiering af medlemsstaterne. tværnational udveksling 1. 3 Forvaltning af programmet I forbindelse med programmets gennemførelse bistås Kommissionen af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne. Som fastlagt i artikel 9 i Rådets afgørelse, skal dette forvaltningsudvalg vedtage det årlige arbejdsprogram, de generelle retningslinjer for Fællesskabets støtte samt fremgangsmåden ved udvælgelse af projekter. Det skal også sørge for overvågning og udbredelse af EF-støttede aktioner på medlemsstatsniveau. Eftersom forvaltningsudvalget består af repræsentanter for de nationale myndigheder, har det været stærkt medvirkende til at udvikle programmet i medlemsstaterne og ligeledes til at styrke samarbejdet og udvekslingen af oplysninger og god praksis mellem de forskellige medlemsstaters nationale myndigheder. I tidligere fællesskabsprogrammer om lige muligheder er Kommissionen blevet bistået af forskellige støttestrukturer og ekspert grupper. Disse strukturer og grupper, som spillede en vigtig rolle ved udviklingen af acquis communautaire, er i det nuværende program blevet afløst af en mere strømlinet forvaltning, som ikke blot sikrer, at Fællesskabets ligestillingsinitiativer er mere ensartede, men ligeledes bidrager til at give dem en højere profil. Som følge heraf er der nu kun to ekspertgrupper, der bistår Kommissionen - en ekspertgruppe om "ligestillingslovgivning" og en ekspertgruppe om "køn og beskæftigelse". Hver gruppe består af relevante eksperter fra alle 15 medlemsstater og to af EØS-landene (Island og Norge). I med henblik på at rationalisere strukturer og ressourcer har Kommissionen etableret et kontor for teknisk bistand (ANIMA), der kan yde hjælp og ekspertbistand ved udvælgelse af projekter til finansiering, sikre den daglige opfølgning på de finansierede projekter, fremme det indbyrdes netværkssamarbejde, regelmæssigt udarbejde og udbrede oplysninger om programmets gennemførelse i overensstemmelse med Kommissionens vejledning og endelig sikre en løbende opfølgning på de initiativer, der finansieres via programmet. En række tværnationale partnerorganisationer deltager også i den praktiske forvaltning af programmet. Antallet af sådanne organisationer, der er involveret i programaktiviteterne, varierer fra aktivitet til aktivitet, men det kan slås fast, at disse organisationer har undergået en positiv udvikling i hvert år af programmets gennemførelse. For nylig har man udarbejdet en database over organisationer, der har en potentiel interesse i at blive partnerorganisationer under programmet, og denne database vil hele tiden blive udvidet og forbedret af programmets kontor for teknisk bistand. I anden halvdel af programmets løbetid vil denne database gøre det lettere for projektlederne at finde en passende partnerorganisation til deres projekt. Programmets aktiviteter kan åbnes for deltagelse af andre lande, således som det fremgår af artikel 6 i Rådets afgørelse. To af landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) - Island og Norge - har deltaget siden programmets start. Kommissionen har inviteret alle 10 central- og østeuropæiske lande til at deltage, og den afholdt et todages seminar i juni 1997 for at gennemgå programmets procedurer. Seks af disse lande har allerede tilkendegivet deres interesse i at deltage i programmet. I tre af landene (Rumænien, Ungarn og Litauen) var man tæt på at afslutte de juridiske og praktiske forberedelser, mens denne beretning var under udarbejdelse. I betragtning af udfordringerne i forbindelse med udvidelsen af Den Europæiske Union vil man yderligere synliggøre Fællesskabets engagement på ligestillingsområdet i medfør af programmet i anden halvdel af dets løbetid. 1. 4 Strategier udviklet under programmet De strategier, der er blevet afprøvet i løbet af programmets gennemførelsesperiode, er innovation, partnerskab og overførsel af god praksis. Disse tre strategier er blevet en nødvendighed for en effektiv indsats og bør derfor danne grundlag for alle aktiviteter under programmet. De viser sig at give et afgørende bidrag til gennemførelsen af de til politiske målsætninger og organisationserfaring for de grupper, der deltager i projektet. indebærer endvidere en gevinst med hensyn Ved det praktiske arbejde identificerede man under projekterne elementer af innovation på en række forskellige måder: Uge fra den afprøvede metodologi til de planlagte aktiviteter. Hvad angår partnerskab hænger dette naturligt sammen med programmets udformning, og det gennemføres overalt af en række forskellige aktører samt gennem de udviklede samarbejdsmetoder. Endelig med hensyn til god praksis er programmet fokuseret på foranstaltninger til udvikling af bedre metoder til opnåelse af Uge muligheder og/eller til formidling af praksis, der allerede har vist sig at være effektiv. Fordelen ved programmet er, at der indkredses og udveksles oplysninger og erfaringer om god praksis i forbindelse med lige muligheder for mænd og kvinder blandt de vigtigste aktører på dette område ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedets parter). Hertil kræves en tværnational indfaldsvinkel, både hos de involverede partnerorganisationer og i de foranstaltninger, der iværksættes under projektet. (myndigheder, Sammenlignet med rent nationale eller lokale foranstaltninger er aktiviteterne inden for programmet værdifulde som følge af deres bidrag til at skabe reelle forandringer på operationelt plan i lokal, national eller europæiske sammenhæng. Denne "indbyggede" merværdi fremgår af projektresultaterne og kan kun opnås fuldt ud, når projekterne går ind i formidlingsfasen vedrørende deres foranstaltninger. Indkredsningen og udvekslingen af oplysninger med den efterfølgende overførsel af god praksis på tværnationalt plan har fungeret tilfredsstillende for de fleste projektledere. Det var imidlertid ikke i alle projekter, at man på forhånd havde taget højde for en mere kompliceret fase med internationalt samarbejde om foranstaltninger vedrørende udformning og gennemførelse (dvs. multilateral udveksling af erfaringer om god praksis eller strategien for videreformidling af resultater). Udviklingen af mere detaljerede tværnationale partnerskaber er derfor blevet et af målene i anden halvdel af programmets løbetid. H ANALYSE AF PROGRAMMETS AKTIVITETER OG RESULTATER For at beskrive programmets gennemførelse i første halvdel af dets levetid gennemgås aktiviteter og resultater i afsnit II. 1 i henhold til de konkrete målsætninger, der nævnes i artikel 3 i Rådets afgørelse. I afsnit II. 2 i denne beretning nævnes programmets bidrag til udviklingen af andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter (mainstreaming), hvilket er et krav i henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse. II. 1 Analyse af programmets gennemførelse i forhold til de enkelte mål • //. 1. 1 Generelle bemærkninger I 1996, programmets første år, modtog Kommissionen projektforslag efter en omfattende udsendelse af materiale til interesserede organisationer og multiplikatorer samt præsentation af programmet i næsten alle medlemsstater. Forslagene blev evalueret i overensstemmelse med støttekriterierne i Rådets afgørelse. Forvaltningsudvalget udtalte sig positivt om den liste over projekter, som blev fremlagt af Kommissionen, og derefter blev der indgået kontrakter for 69 projekter, der udløb i juni 1997. I praksis modtog kun 67 af disse projekter støtte, idet to projekter gav afkald på støtte, efter at deres kontrakter var udfærdiget. 45 af de planlagte projekter var flerårige. Derfor var rapporterne ved udgangen af den første kontraktperiode begrænset til at beskrive de opnåede fremskridt. Der blev offentliggjort en indkaldelse af forslag i De Europæiske Fællesskabers Tidende med henblik på iværksættelsen af anden projektrunde (budgetår 1997). Efter en udvælgelsesprocedure, der blev godkendt af forvaltningsudvalget, blev der ydet fællesskabsstøtte til 71 projekter med kontrakter, der udløb i juni 1998. 37 af disse indeholdt forslag om flerårige projekter. Ved udarbejdelsen af denne beretning er de projekter, der har modtaget finansiering i det andet år, i færd med at indsende deres rapporter for kontraktperioden. Samme fremgangsmåde er anvendt i forbindelse med tredje projektrunde svarende til fra Kommissionen udarbejdede budgetåret 1998. På grundlag af et forvaltningsudvalget på et møde i juni 1998 en liste over projekter, der skal finansieres fra juli 1998 til juni 1999. Kontrakterne for disse projekter er under udarbejdelse i skrivende stund. forslag I de første to et halv år af programmets gennemførelse har repræsentanter for medlemsstaterne mødtes 10 gange i forvaltningsudvalget for at opfylde deres rolle med at bistå Kommissionen i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets afgørelse. Ydermere blev medlemmerne af udvalget indbudt til flere møder med projektledere. Kriterierne for udvælgelsen af projekter har fiilgt strategierne vedrørende innovation, partnerskab og international udveksling af god praksis som forklaret i afsnit 1. 4 i denne beretning. Hvad angår netværksaktiviteter er der hidtil blevet afholdt 11 møder med projektledere, hvilket har medført en levende udveksling af erfaringer og oplysninger, hvorigennem de har fremmet de oprindeligt udvalgte projekters tværnationale karakter. Der er arrangeret to uddannelsesforløb for projektledere med to formål: For det første skal projektlederne informeres om Fællesskabets politik om lige muligheder, programmets rolle i denne forbindelse samt deres egen rolle i forbindeise med programmet. For det andet skal projektlederne have oplysninger om og undervisning i de finansielle bestemmelser og procedurer for en optimal og effektiv økonomisk forvaltning af deres projekter. Ekspertgrupperne har mødtes i alt otte gange, og én gang årligt afholdes der et fælles møde mellem de to netværk for at lette forberedelsen af de fælles opgaver, som Kommissionen anmoder om. Der er afholdt to rundbordsdiskussioner om selvstændige erhvervsdrivendes medhjælpende ægtefæller3. I maj 1998 blev der afholdt et informationsmøde for journalister for at øge deres opmærksomhed og for at underrette dem om en begivenhed på højt niveau på europæisk plan som en markering af, at programmets er midtvejs. Denne kongres og udstilling fandt sted i september 1998 og var meget vellykket. Temaerne for de 17 undersøgelser, der hidtil er iværksat under programmet, blev fastlagt på baggrund af forslag fra Kommissionen med forvaltningsudvalgets efterfølgende accept ud fra en vurdering af behovet for videnskabelig viden i forbindelse med programmets gennemførelse. Forskellige forskningsinstitutter reagerede på indkaldelsen af forslag om undersøgelser, der blev offentliggjort i 1996, og på en begrænset indkaldelse af tilbud i 1997. De primære udvælgelseskriterier var metodernes kvalitet og forskningsgruppernes kvalifikationer. De fleste af de udvalgte undersøgelser omfatter alle 15 medlemsstater. Fire af dem var oversigtsundersøgelser over den seneste udvikling inden for programmets familieliv og arbejde, politiske områder: arbejdsmarkedet, kombination af beslutningstagning samt medier. På et møde i juni 1998 enedes forvaltningsudvalget om temaerne for den tredje indkaldelse af tilbud på undersøgelser. En begrænset indkaldelse af tilbud vil blive gennemført snarest. Videreformidlingsstrategien inden for rammerne af programmet spiller en vigtig rolle. Et af de primære mål med denne strategi er en øget synliggørelse af Fællesskabets aktioner vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd. Der er derfor udarbejdet en række publikationer, der hver især har en konkret målgruppe: det kvartalsvise "Magazine" (hidtil udgivet fem gange med et samlet oplag på 51. 150) er rettet mod den brede offentlighed og behandler politiske spørgsmål i forbindelse med ligestilling. Den interne Bulletin (fem udgaver hidtil og 4. 100 eksemplarer i alt) henvender sig til læsere, der allerede er involveret i programmet: projektledere, projektpartnere, enkeltpersoner eller organisationer, der har vist interesse for programmet. Equality Quarterly News (seks udgaver og 8. 100 eksemplarer i alt), der navnlig henvender sig til advokatstanden i Europa. Dette tidsskrift handler om gældende retspraksis og lovgivningssituationen i Europa og i medlemsstaterne. Alle publikationer udgives på engelsk og fransk, og de fleste findes ligeledes på tysk. Der er gjort meget for yderligere at udbrede aktiviteterne under programmet: I 1996 og 1997 udkom der et årligt register over projekter (på engelsk, fransk og tysk) med et samlet oplag på 2. 900 inklusive kortfattede oplysninger om de projekter, der har modtaget støtte de pågældende år4. Der er også udarbejdet et produktregister (3. 000 eksemplarer) over resultaterne af de projekter, der har modtaget støtte i programmets første leveår5. I den resterende del af programmets løbetid vil der blive lagt vægt på afholdelse af temaseminarer i medlemsstaterne i samarbejde med forvaltningsudvalget. Der er omkring 8. 200 adressater på udsendelseslisten for programmets publikationer, ud over medlemmerne af forvaltningsudvalget og Det Rådgivende Udvalg, Europa- Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder og medlemmer af andre europæiske institutioner, ikke-statslige organisationer inden for ligestilling på europæisk, nationalt og regionalt plan, ligestillingsinstanser i medlemsstaterne, alle projektledere og ophavsmænd til undersøgelser under nuværende og tidligere fællesskabsprogrammer om ligestilling samt for Kommissionens endelig ligestillingsaktiviteter. enkeltpersoner, der har interesse vist • II. 1. 2 Integrering af ligestillingsaspektet Vedtagelsen af princippet om integrering som den primære drivkraft for programmet er resultatet af en vurdering af tidligere resultater. Størstedelen af de hidtil gennemførte foranstaltninger til fremme af lige muligheder for kvinder og mænd har været isolerede foranstaltninger. Disse særlige foranstaltninger var og er stadig vigtige med henblik på at bekæmpe manglende ligestilling. Der er imidlertid behov for mere generelle og supplerende foranstaltninger, der kan fa afgørende betydning for retningen af de generelle politikker og for beslutningstagernes afgørelser. Denne kombination, som Kommissionen har defineret som en dobbeltvirkende metode - konkrete foranstaltninger og mainstreaming - anses for den mest effektive metode til at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd. På baggrund af denne betragtning valgte man mainstreaming og dens iboende globale og altomfattende karakter som både det vejledende princip og som programmets primære strategiske mål. Den praktiske gennemførelse åbnede døren for nye foranstaltninger og en hel række tidligere uudnyttede initiativer på alle niveauer. I 1997 blev der iværksat to undersøgelser6 med henblik på at opnå en bedre forståelse af succeskriterierne for en mainstreaming-strategi, af de forskellige aktørers roller på forskellige niveauer, af de anvendte overvågningsmekanismer samt udviklingen af fremskridtsindikatorer. I disse undersøgelser søger man ligeledes at udarbejde statistiske modeller i overensstemmelse med en kønsbetinget strategi. Hidtil har i alt 14 projekter fokuseret på en række forskellige politiske niveauer og områder med henblik på at fremme integration af ligestillingsaspektet og udvikle værktøjer og instrumenter til gennemførelsen. Mange projekter under programmet, der drejer sig om andre indsatsområder, bidrager til mainstreaming, navnlig via partnerskabsmodeller, netværkssamarbejde, bevidstgørelse af beslutningstagere, kontakter med politikere og udvikling af værktøjer, databaser og vejledninger. nøgleaktører, inddrager der De hidtidige erfaringer har vist, at den sammenhæng, et projekt placeres i, har stor betydning for definitionen af fremgangsmåden. For eksempel var kommunerne i fokus for det britiske ligestillingsråds projekt7, der blev styret gennem et partnerskab af kommuner og ligestillingsorganisationer fra fire EU-lande. I dette tilfælde blev den på udarbejdede model partnerinstitutionernes sammenkædet med deres organisatoriske interesser. for erfaringer med og også ligestillingsaspektet integration baseret af Planlægning og udvikling, brugen af arbejdspladser, boliger og fritidsmuligheder, tidsforbrug og infrastrukturer i byen og på landet er alle faktorer, der har betydning for ligestilling på komplekse men grundlæggende måder. I den forbindelse er der gennem programmet ydet støtte til et ambitiøst projekt, der er koordineret af det europæiske netværk EuroFEM8, og som involverer alle medlemsstater. Projektet drejer sig om områderne fysisk planlægning, transport, boliger og udvikling af lokalområdet, og det taget sigte på at integrere ligestillingsaspektet i planlægning og udvikling. På baggrund af case-studies af projekter i en række europæiske lande er der er udarbejdet en "mainstreaming-værktøjskasse" til kønsrelateret projektevaluering. Værktøjskassen indeholder en liste over god erhvervspraksis og er udarbejdet på grundlag af indgående undersøgelser og analyser af projekter i en række europæiske lande. Den "kvindetalentbank"9, der er oprettet af Lobby for kvinderne i Europa, har udviklet nye instrumenter til fremme af integreringen af lige muligheder i alle politikker og foranstaltninger. Der er tale om en database med tusindvis af navne på kvindelige eksperter inden for alle de kompetenceområder, der er omfattet af Fællesskabets politikker. Denne nye informationskilde stilles til rådighed for europæiske institutioner og andre institutioner i forbindelse med beslutnings- og planlægningsprocesser, og den bygger på både mandlig og kvindelig ekspertise. Efter vedtagelsen af Rådets algørelse om indførelse af mainstfearning som et for det fjerde handlingsprogram om lige ledende princip og et ^m^M^L 1996 en meddeleise, der miiK|$e4er for kvæden ^ integration at f^. ^rJ, i <m figes, f„ ,^ w. -. 7,, %g^jj^gsrøk B^;spi|^;(Qgs| ^ E | pr kmt fotålØk $tø ^røp-'^P1^. Jntegraåon af Ugestillirigsaspektet og i f l ^ ^ ^ / ' l b e ^ i ^ *, a| ,<<tøi , krav om "Æ 'tw^ini ' W ^ k' "<Â" oroiektaksivitet konkret {tmrn^^M^ rt lære|>roces, der |ørst y&ékj$$ f)e%<§ //. 1. 3 Mobilisering for ligestilling tidligere fællesskabsaktiviteter Erfaringen med på ligestillingsområdet har vist, at engagementet og indsatsen hos de "traditionelle" aktører på ligestillingsområdet (nationale ligestillingsagenturer, kvinde-NGO'er) ikke er tilstrækkeligt til at sikre fuld ligestilling i det europæiske samfund, og at der er behov for en yderligere mobilisering af alle nøgleaktører i det økonomiske og sociale liv, hvis det skal være realistisk at nå målet med ligestilling mellem kvinder og mænd. -programmer og Det er blevet nødvendigt at udvide kredsen af aktører og institutioner, der søger at fremme ligestilling gennem en strategi, der skal integrere Ugestilling i alle foranstaltninger og politikker, og som skal fremme en mere positiv indstilling til lige muligheder for kvinder og mænd. Det er nødvendigt at skabe øget bevidsthed hos alle nøgleaktører såsom fagforeninger samt lokale og regionale myndigheder, og dette sker også inden for rammerne af aktiviteterne under programmet. Gennem programmet er der hidtil ydet støtte til 30 projekter, der primært arbejder frem mod dette mål, og som mobiliserer nøgleaktører inden for deres respektive arbejdsområder og påvirker den offentlige mening. Deres primære aktiviteter var rettet imod at: a) øge bevidstheden og ændre holdningen blandt de vigtigste politikere og opinionsdannere; b) fostre lederskab i samfundets, sociale og økonomiske sektorer; samt c) skabe eget ansvar for social forandring og gradvist opbygge en kritisk masse af meninger og handlinger til fordel for ligestilling. Ved at opstille udvælgelseskriterier, hvor man for eksempel udtrykkeligt nævner betydningen af at inddrage økonomiske og sociale aktører eller af at inddrage mænd, navnlig i ledende stillinger, ved at tilskynde til nye og stærke partnerskaber og ved at definere de prioriterede aktører i henhold til bilaget til afgørelsen (arbejdsmarkedets parter, ikke-statslige organisationer, lokale myndigheder), har Kommissionen sikret tilstedeværelsen af nye aktører inden for programmet. For at opbygge ekspertise og ændre ligestillingspolitikken i institutionerne på arbejdsmarkedet er det nødvendigt med flere foranstaltninger, der har til formål at ændre politikker og holdninger i forbindelse med overenskomstforhandlinger. En øget oplysnings- og uddannelsesindsats over for forhandlerne samt indførelse og udvikling af en kønsrelateret metode er nogle af de primære midler til mobilisering af arbejdsmarkedets parter under programmet. EURO-FIETn-projektet omfatter arbejdsmarkedets parter inden for handel, kontor, funktionærområdet og det tekniske område sammen med fagforeningerne i metalindustrien (IG Metal og FIM CISL). Virksomheder som det italienske jernbaneselskab Ferrovia Nord Milano og Credito Italiano Bank og organer som eksempelvis brancheforeninger og handelskamre i Spanien, Italien, Tyskland og Frankrig er de førende organisationer i programmet. af parter, arbejdsmarkedets herunder Den Europæiske Faglige Nogle Samarbejdsorganisation tyske fagforening CFDT, det "Beamtenbund", der er en faglig organisation for offentlige tjenestemænd, samt det svenske energiselskab Sydkraft står i spidsen for vigtige projekter. Disse kategorier af aktører mobiliseres også som nationale og tværnationale partnere i en lang række andre projekter. (EFS), den franske For yderligere at øge arbejdsmarkedets parters deltagelse som nøgleaktører inden for programmet og med henblik på at tilskynde dem til at samarbejde om fælles initiativer på området lige muligheder afholdt man et informationsmøde i Bruxelles den 5. februar 1998 med deltagelse af UNICE, EFS og CEEP - arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne på europæisk plan. Mobiliseringen af nye aktører er direkte forbundet med et mentalitets- og holdningsskift. Adskillige radio- og tv-selskaber er blevet aktive deltagere i programmet, idet de lever op til ånden i det charter om kvinder i medier12, der blev vedtaget i maj 1995. I projekterne er der gjort god brug af mange forskellige sammenhænge og baggrunde for at involvere lokale og nationale aktører og oplyse dem om projektarbejdet. Der har f. eks. været tale om lobbyvirksomhed, netværkssamarbejde, oplysning og uddannelse. Erklæringer, databaser, videoer, seminarer, nyhedsbreve og konferencer har og videreformidlingsstrategierne i forbindelse med projekterne har været rettet mod repræsentanter fra betydningsfulde institutioner samt mod den brede offentlighed, og man har pointeret fordelene ved ligestilling i en foranderlig verden over for disse institutioner. informationsstrategierne. Informations- grundlaget dannet for < /. /«çr-*&&*<&>>< S A V: yderligere ké$t^$ém^ø^mt vfrk$té|ij3ie^^ figestflfeg»^^ progrii^ets løbetidl - 'i^^^^Ø^^hmt :' 'j:\ '• *) har stor l den res^end^'Mvdèi af '•; //. 1. 4 Ligestilling i en økonomi i forandring På Essen-topmødet i december 1994 identificerede man lige muligheder for kvinder og mænd som en afgørende opgave for Den Europæiske Union og dens medlemsstater og som en forudsætning for det indre markeds fortsatte udvikling. Fremme af lige muligheder har siden da været et centralt punkt i planlægning og politik på europæisk plan. Ligestilling mellem kvinder og mænd på arbejdsmarkedet er blevet et mere markant mål i de seneste år. Stadig flere virksomheder drager økonomisk fordel af arbejdsstyrkens forskellighed. Skønt kvinderne har besat størstedelen af de nye stillinger, der er skabt i det seneste årti, er deres erhvervsfrekvens stadig meget lavere end mændenes. Arbejdsmarkedet er også fortsat meget kønsopdelt. Kvinderne er sjældent repræsenteret i den øverste ledelse. Der er ligeledes en høj koncentration af kvinder inden for deltidsarbejde, tidsbegrænsede stillinger og hjemmearbejde. Hidtil har der været 20 tværnationale aktiviteter, der primært har drejet sig om beskæftigelse og arbejdsliv. De primære indsatsområder under dette mål er kvinders adgang til mandsdominerede sektorer og professioner samt mentorordninger med henblik på at bryde igennem de såkaldte glaslofter og få adgang til ledende stillinger. Andre centrale emner for projekterne er positive særforanstaltninger, fleksibilitet, organisatoriske ændringer og kvindelige iværksættere. På uddannelsesområdet har der primært været fokuseret på pilotaktioner og god praksis i forbindelse med særlige målgrupper, herunder vandrende kvindelige arbejdstagere og deres deltagelse på arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed. Der er lagt særlig vægt på at undgå enhver overlapning af initiativer mellem Den Europæiske Socialfond og Fællesskabets aktioner på uddannelsesområdet (Leonardo og Socrates). til kvindelige Støtten i programmet gennem vigtige organisationer som handelskamre13 og andre foretagender i et projekt, der støttes under programmet. F. eks. udarbejdes der inden for Credito Italiano Bank-projektet14 i iværksættere afspejles 10 samarbejde med partnere i Det Forenede Kongerige, Belgien og Portugal særlige lånerammer for kvinders virksomheder som opfølgning på en undersøgelse om kvinders behov for finansielle redskaber såsom leasing, projektfinansiering og elektronisk bankvirksomhed. tilrettelæggelsen af Hidtil er der iværksat seks undersøgelser inden for dette område under programmet. En af dem er en oversigt over de seneste undersøgelser om kvinder på arbejdsmarkedet15, og en anden er en undersøgelse af selvstændige erhvervsdrivende og deres medhjælpende ægtefæller16. Sidstnævnte undersøgelse har dannet grundlag for selvstændige rundbordsdrøftelser erhvervsdrivende og deres medhjælpende ægtefæller. I 1997 blev der også iværksat to undersøgelser17 18, som endnu ikke er afsluttet: en oversigt over indikatorer for kønsrelateret vurdering af beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikker samt en undersøgelse af lønforskellene mellem mænd og kvinder baseret på resultaterne af Eurostats lønstrukturundersøgelse. 1997 om to i Det er ikke muligt udefra at skabe en effektiv ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet. Det er nødvendigt at inddrage nøgleaktører for at sikre større ligestilling mellem kønnene. Integrationen af ligestilling i virksomheder er langt mere vellykket sammen med virksomhedens behov, og hvor beslutningerne træffes af fagforeninger og ledelse i fællesskab. Som tidligere nævnt omfatter programmet en lang række nøgleaktører på dette område, herunder fagforeninger, nationale og multinationale virksomheder og handelskamre, der arbejder sammen med erfarne forskningscentre og universiteter. foranstaltningerne kædes direkte tilfælde, hvor i Et godt eksempel på en mobilisering af forskellige aktører med henblik på at lette kvindernes adgang til en videnskabelig, teknologisk eller faglig karriere inden for energisektoren er projektet, der ledes af den svenske virksomhed Sydkraft19, hvor der er etableret et samarbejde mellem svenske og irske arbejdsgivere, arbejdstagere og virksomheder. I dette projekt gøres der meget for at ændre politikker og mentaliteter og bringe ligestillingen på dagsordenen i direktionslokalerne, og der fremsættes forslag om konkrete politiske foranstaltninger og bevidsthedsskabende aktiviteter. i vore dages Der findes også eksempler på overførsel af god praksis og en bred mobilisering af aktører inden for fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet. Det betragtes normalt som en økonomisk nødvendighed foranderlige beskæftigelsessituation. Holdningen i programmet er den, at fagforeninger og arbejdsgivere kan samarbejde om at indføre fleksible arbejdsforhold til gavn for både arbejdsgivere og arbejdstagere. Der indsamles positive modeller for fleksibilitet fra forskellige medlemsstater i forbindelse med en række forskellige projekter, f. eks. et fælles britisk og nederlandsk fagforeningsprojekt, der ledes af den britiske landsorganisation af samvirkende fagforbund, Trades Union Congress20. Dette projekt har en positiv indflydelse på den nationale debat om fleksibel arbejdstid gennem sine positive og overskuelige eksempler på fleksibilitet på arbejdspladsen. Et særtillæg i programmets tidsskrift "The Magazine"21, var i december 1997 helliget Kommissionens grønbog "Partnerskab for en Ny Tilrettelæggelse af Arbejdet". Tillægget indeholdt en oversigt over projekter, hvor der blev arbejdet med spørgsmål med forbindelse til Kommissionens grønbog. På denne måde har programmet bidraget til den debat og indsamling af oplysninger, der blev iværksat af grønbogen. 11 Under det luxembourgske formandskab i andet halvår af 1997 blev der afholdt en europæisk konference om ligestillingsdimensionen i nye metoder for tilrettelæggelse af arbejdet22 med støtte fra programmet. På denne konference blev der præsenteret adskillige vellykkede eksempler på projekter, der har fået støtte fra programmet. Referatet af konferencen er offentliggjort med støtte fra programmet. Forventninger vedrørende traditionelle roller og andre (indirekte) diskriminerende mekanismer i virksomhedskulturer afholder stadig kvinder fra at deltage på lige fod med mænd på arbejdsmarkedet. Dette længe oversete aspekt af manglende ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet kan bekæmpes effektivt ved hjælp af den såkaldte "mentormetode", hvor man mobiliserer ledelsen i virksomheder, i den offentlige forvaltning og i personaleafdelinger til fordel for en ny generation af kvindelige ledere. Programmet støtter pilotaktioner og overførsel af eksempler på god praksis inden for dette område med særligt fokus på de højere ledelsesniveauer. Endvidere udfører Deutsche Jugendinstitut23 en generel undersøgelse af foranstaltninger, hvor man finder frem til eksisterende mentorprojekter overalt i Europa og iværksætter mentoraktiviteter i medlemsstater, hvor der endnu ikke er indført mentorordninger. Det fremgår tydeligt af de hidtidige projektresultater, at mentorordninger ikke blot har en gavnlig virkning for både mentorer og protegéer, men at de også kan påvirke ledelsespolitikker og bidrage til ændringer i virksomhedskulturen. Arbejdsmarkedspolitikker og innovation inden for tilrettelæggelse af arbejdet og generelt i samfundet gennemføres ofte uden fuld hensyntagen til ligestilling mellem kønnene. De redskaber og modeller til undersøgelse af foranstaltninger, der er udviklet under programmet, skal påvirke ledelsesmetoderne i positiv retning hen imod større kønsbevidsthed. Der udarbejdes konkrete og resultatorienterede politiske redskaber, der skal føre til ændringer i industrien, i forbindelse med tværnationale projekter inden for dette område, eksempelvis det franske CFDT-projekt24. Det drejer sig f. eks. om analytiske og diagnostiske redskaber til ligestillingsmæssige vurderinger samt retningslinjer og håndbøger til brug ved indarbejdelse af kønsspørgsmål i overenskomstforhandlinger. Der sker også en udvikling inden for området kvinder i ledende stillinger i virksomheder, samt inden for videnskab og teknologi. WITEC-databasen25, der dækker Belgien, Spanien, Tyskland, Sverige, Danmark og Nederlandene, skal være med til at rette op på kvindernes underrepræsentation inden for mandsdominerede sektorer og erhverv, og den indeholder en omfattende liste over højtstående kvindelige videnskabsfolk og teknikere inden for næsten alle videnskabelige områder. I forbindelse med de regelmæssige møder for projektledere er der arrangeret koordinerende workshops med henblik på at sammenkoble projekter og fremme samarbejdet på dette område. Der er offentliggjort to meddelelser desangående: en om tendenser inden for kvinders beskæftigelse i 1990'erne i april 199726, og en anden om køn og arbejdstid i 1990'erne i december 199727. 12 aktivitetsniveau, -prnilferc/fø^^ økonomiske sektorer ygjt&b^ område, hvor aktiviteten også skal øges, er anerkendelse og - fremme : af kvinders ivæitee*terevae o$4é^^'Méth$^^tik^^i'^^m^^', «ammen med føtmng$lto|efM jÉr bÀ^M$^^'t>tix mæad vil blive styrket af ft&j^^fi%f& lige nlftiîîgbeder å>r kvhtder og j^/a#die jk&iMar iaden før rammerne visse B^éWet^^|gt dtf'føtørør < t ø te Der vil blive givet prîo'ritet t & j j j j ^ ^^ på arbejdsmarkedet, '^%,ø^^;:^^^^^^k$p^m på politikker på nationalt eller europæisk p i a n , - ' E ^ É t i y ^;^ : ^ f # ^ t ee **w$ ïïïmmd$, rt>ejtde,: der udføres af ekspertgrupperne ^É^'^^i^catibi^ vil give m^lgtieà før bidrage yderligere til retd«plinj«fiie 77. 1. 5 Forening af arbejde og familieliv Dette mål drejer sig de stadig større forskelle både på arbejdspladsen og i familielivet samt ændringer i forholdet mellem disse områder. For at styrke kvindernes økonomiske potentiale samt deres ønske om at komme ind på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet er det nødvendigt at forfølge politikker, der giver bedre mulighed for at forene arbejde og familieliv. Husholdningsstrukturer og familiemæssige forhold bliver stadig mere "utraditionelle" på grund af hastige forandringer. Situationen er imidlertid stadig meget forskellig i de enkelte medlemsstater, hvilket på den ene side gør det vanskeligt at gennemføre foranstaltninger på europæisk plan, men på den anden giver det større mening at udveksle erfaringer og god praksis. Udvikling af politikker og praksis for en bedre forening af arbejde og familieliv er en af de største udfordringer under programmet. Det er derfor nødvendigt med oplysninger og bevidsthedsskabende aktiviteter, der er rettet mod både mænd og kvinder, arbejdsgivere og arbejdstagere. Under projekterne er der iværksat politiske, oplysende og bevidsthedsskabende aktiviteter. I juni 1997 udkom en helt ny undersøgelse af mulighederne for bedre at forene arbejde og familieliv. I undersøgelsen28 fokuseres der også på kvaliteten af omsorgstjenester samt på fleksible tilrettelæggelse af arbejdet som et middel til forene arbejde og familieliv, herunder en analyse af den potentielle risiko for en stigende usikkerhed i kvinders ansættelsesforhold. I løbet af de første to år er der ydet støtte til 12 projekter under programmet. De har primært drejet sig om at forene arbejde og familieliv, og de dækker vigtige emner såsom samspillet mellem adgangen til lønnet arbejde og andre aspekter af familieliv, omsorg, fritid og samfundsliv. Projekterne drejer sig også om kønsroller i familierne og ansvarsdeling i hjemmet, om rådgivning og støtte af arbejdstagere med omsorgsforpligtelser og om betydningen af det vigtige emne børnepasning efter skoletid. 13 Adskillige projekter på dette område drejer sig om foranstaltninger og politikker, der både gavner arbejdsgivere og arbejdstagere. Projekterne viser tydeligt den fleksible arbejdstids betydning for arbejdstagernes muligheder for at forene arbejde og familieliv målt i ansættelse og bibeholdelse af personale, øget motivation samt faldende fravær og reduceret personaleudskiftning. Løsningseksempler og undervisningsmateriale er de praktiske resultater af undersøgelser og fælles tværnationale pilotaktioner. Erhvervspiloterne i Det Forenede Kongerige, Sverige, Norge og Danmark udgør prøvepopulationen for en forskningsrapport og en handlingsvejledning om støtte til arbejdstagere med omsorgsforpligtelser. Det er resultaterne af det britiske projekt "Children in Scotland"29. Eksempler på god praksis vedrørende de såkaldte "tidsbanker", der er udviklet i flere italienske storbyer, bruges til udvikling af lignende aktiviteter under projektet "Salud y Familia"30 i Barcelona, hvor der fokuseres på familiens tidsforbrug og oprettelse af en gensidig støtteordning. I en række projekter har man undersøgt mænds interesser og motivation. I Reykjavik31 har man nøje undersøgt, hvad der motiverer mænd til at tage forældreorlov, samt hvad der kan gøres for at få flere mænd til at tage forældreorlov. En dokumentarudsendelse på tv om mænd på forældreorlov skaber en bred debat om kønsroller i Island, og den vil også blive sendt i andre lande i Europa. Et andet eksempel på mobilisering af både kvinder og mænd kommer fra Bond van Grote en Jonge Gezinnen32 i Belgien, der tilbyder praktisk og attraktivt undervisningsmateriale til grupper, der diskuterer familiens kønsroller. Dette materiale har allerede skabt en del debat i Belgien, og det er nu udkommet i en spansk version og bruges hyppigt i spanske studiegrupper. Det portugisiske Graal-projekt3 og projektet fra kvindeinstituttet i det spanske Baskerland34 får også mænd til at deltage i diskussioner og uddannelsesaktiviteter. Disse eksempler på udveksling af innovation og god praksis på tværs af grænserne vidner om værdien af de projekter, der støttes af programmet. Programmets to ekspertgrupper udgav i marts 1998 en fælles rapport om pleje i Europa35, der giver et overblik over den europæiske børnepasning og ældrepleje (se afsnit II. 2. 2). if •i j^aiilÉåyiiiiii^iiii WÊÊÈÊKÊÊaÈÊÈKÈÊÊÊÈÊÈÈÊÊaKmM l i l i l l i ii 14 //. 1. 6 Ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen Fremme af ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen er et af de primære mål med programmet. Skønt der nu er bred anerkendelse af betydningen af en ligelig repræsentation af kvinder og mænd i beslutningsprocessen, er kvinderne stadig underrepræsenteret i politik, offentlige og private institutioner samt generelt i stillinger, hvor der træffes beslutninger. I mange europæiske lande er de politiske strukturer i forandring. Disse forandringer, der skyldes politiske og økonomiske kriser, giver mulighed for at fremme kvinders deltagelse i beslutningsprocesserne. Sociale ændringer betyder, at det ikke længere kun er et krav fra kvinderne, men fra alle dele af det moderne demokratiske samfund at få etableret en kønsbalance i alle samfundssektorer. En grundig oplysning om kvindernes stilling på alle niveauer og i alle områder af beslutningsprocessen har afgørende betydning for at mobilisere forskellige aktører til at gøre en indsats. Kommissionen har forbedret den eksisterende viden om emnet ved inden for rammerne af programmet at foretage en ny gennemgang af kvindernes rolle inden for politik, økonomi og beslutningsprocesser i Europa36 i 1996. Hvad angår den politiske beslutningsproces udgør den europæiske database, der er oprettet af Frauen Computer Zentrum inden for rammerne af programmet37, grundlaget for udvikling af strategier eller kampagner, hvorved der skabes øget opmærksomhed om den aktuelle situation og om udviklingen samt om kløfter og forskelle mellem medlemsstaterne. Tilgængeligheden af ajourførte data om kvinder inden for politik og beslutningstagning er et af de væsentligste resultater af programmet, og data fra programmet blev brugt i 1997-årsberetningen om ligestilling i Den Europæiske Union. I 1997 blev der iværksat endnu en undersøgelse af valgsystemernes betydning for kvindernes repræsentation i parlamenter38, som stadig er under udarbejdelse. Gennem i alt 16 projekter har man udviklet et bredt spektrum af aktiviteter til fremme af balance mellem kønnene i beslutningsprocessen, navnlig inden for politik. Blandt disse aktiviteter kan nævnes oprettelse og udbredelse af europæiske netværk af kvindelige politikere39, tre større europæiske konferencer40, bevidsthedsskabende kampagner vedrørende kvinders engagement i politik41, et udvekslingsprogram for svenske og spanske politikere42, adskillige kapacitetsopbyggende aktiviteter og uddannelsesaktiviteter for kvinder inden for ledelse43 samt et stort antal publikationer og tværnationale møder. Der blev afholdt workshops om projekter inden for dette område på alle møder for projektledere med henblik på at etablere forbindelser og styrke samarbejdet på dette i juli 199744 var helliget område. Et særligt tillæg i programmets tidsskrift kønsbalancen i beslutningsprocessen og indeholdt oplysninger om projekternes udvikling. Der blev afholdt et temamøde under programmet i januar 1998 med deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet, projektledere og eksperter. De drøftede nye begreber, strategier og mulige aktioner med henblik på at skabe mere afbalancerede resultater ved de kommende valg til Europa-Parlamentet. 15 I projekterne udnytter man erfaringer fra forskellige beslutningsniveauer (lokale, nationale og europæiske) og fra forskellige medlemsstater. Denne proces er blevet lettere takket være alle eksisterende europæiske instrumenter og redskaber som Rådets henstilling45, Athen-erklæringen46, Rom-charteret47 og håndbogen om kønsbalance i beslutningsprocessen48, der er udarbejdet inden for rammerne af tidligere programmer om ligestilling. Der er ikke længere tvivl om, hvorvidt kvinder bør træde ind på den politiske scene. Nu drejer det sig om nye og mere kvalitative spørgsmål. Erfaringen viser, at en ligelig repræsentation af kvinder og mænd i beslutningsprocessen fremmer organisatoriske forandringer og øger muligheden for integration af ligestillingsaspektet i alle politikker. Det er tydeligt, at en sådan strategi indarbejdes i stadigt flere projekter om kvinder i beslutningsprocessen. Inden for rammerne af programmet har Danske Kvinders Nationalråd foretaget en systematisk vurdering af kampagnerne til kommunal- og amtsrådsvalg i Danmark49. Vurderingen af disse oplysninger, herunder også oplysninger fra Sverige, peger i retning af, at det navnlig i kampagner til lokalvalg er muligt at inddrage flere kvinder og skabe en mere jævn kønsfordeling. Vurderingen af de svenske valgkampagner viser, at støtte fra toppen af det politiske system er afgørende, hvis man skal opnå resultater. Det er også vigtigt med en stærk organisation, helst på tværs af partilinjer. Adskillige projekter kan ses som eksempler på udbredelse af god praksis, f. eks. informationsforanstaltningerne fra Regimprensa50, der er en regional avis i Lissabon området. Den mobiliserede aktører i lokalsamfundene for at øge antallet af kvindelige beslutningstagere. Det er også et eksempel på, hvordan den regionale presse kan medvirke til at skabe øget bevidsthed om kvinders deltagelse i det politiske liv. 16 //. /. 7 Udøvelse af ligeretten ligestilling gennem På europæisk plan udgør den formelle lovgivningen og Domstolens retspraksis en enestående og meget anerkendt model. Alligevel er der man i de forskellige medlemsstater ikke opmærksom på eller i det mindste ikke fortrolig med lovgivningen og retspraksis blandt de personer, der i sidste ende nyder godt af den europæiske ligestillingslovgivning, og blandt størstedelen af dem, der arbejder inden for dette område. Denne åbenlyse uoverensstemmelse retfærdiggør fuldtud programmets indsats på dette område. Der er defineret to hovedretningslinjer i programmet. For det første en række anvendelse af aktiviteter, der fællesskabslovgivningen, og for det andet en række aktiviteter til forbedring af kvaliteten og kvantiteten af informationer om ligestillingsrettigheder med særligt fokus på kvinder og advokatstanden. fjerne hindringerne effektiv skal for en Hvad angår lige løn for arbejde er der iværksat adskillige foranstaltninger for at lette gennemførelsen af dette grundlæggende princip i fællesskabsretten. De omfatter konferencer, seminarer og udveksling af projekter51, der viser, i hvilken udstrækning udøvelsen af ligeretten skal styrkes, både ved domstolene og andre steder ved hjælp af nye metoder og mekanismer. En adfærdskodeks52 om lige løn, som er offentliggjort og udsendt til store kredse af Kommissionen, udgør et referenceværktøj på dette område. Konferencen, der blev afholdt i Dublin den 25. november 199653 - med støtte fra programmet - bekræftede, at årsagerne til nutidens lønforskelle skal findes både i sanktioner mod jobevalueringssystemer og løndiskriminering. i problemer vedrørende effektive To tværnationale projekter har også drejet sig om lige løn: gennem EFS-projektet54 har man afholdt en række nationale konferencer med henblik på at øge bevidstgørelsen blandt fagforeningernes forhandlere og levere oplysninger vedrørende løndiskriminering til deres overenskomstarbejde. Med det belgiske arbejdsministerium og dets "klassifikations- og vederlagsprojekt"55 er der taget et skridt væk fra det rent retslige område standse løndiskrimineringen. Resultaterne har kastet lys over de muligheder, der findes i medlemsstaterne, til sikring af Uge løn uden for de lovgivningsmæssige rammer. Den "bedste praksis", der blev identificeret gennem projektet, bestod af aktioner og foranstaltninger vedrørende jobevalueringssystemer, der blev brugt til at udrydde eller undgå den kønsdiskriminering, der bevidst eller ubevidst finder sted inden for den gældende beskæftigelsespraksis. til andre metoder, der kan for at finde frem Særligt to spørgsmål på Kommissionens dagsorden har givet anledning til debat og udveksling af synspunkter inden for rammerne af programmet på fællesskabsplan: situationen vedrørende selvstændige erhvervsdrivendes medhjælpende ægtefæller og individualiseringen af sociale eller skattemæssige rettigheder: I første halvår af 1997 blev der afholdt to rundbordssamtaler om medhjælpende ægtefæller. Referaterne er blevet offentliggjort for at skabe øget kendskab til dette emne56. Som et vigtigt resultat af rundbordssamtalerne fik man defineret behovet for at planlægge foranstaltninger uden for lovgivningsrammernes anvendelsesområde for 17 at synliggøre de medhjælpende ægtefællers arbejde gennem øget bevidstgørelse, uddannelse og registrering. I oktober 1997 blev der i Paris afholdt et seminar57 om individualisering af rettigheder for at få et mere tydeligt billede af de forskellige strategier inden for sociale sikringsordninger og beskatningssystemer i medlemsstaterne. Direkte oplysning til kvinder om deres rettigheder er en langsigtet opgave, der skal udføres via en række forskellige kanaler. Den informationspolitik, der er udviklet inden for rammerne af programmet, er udformet med henblik på at udbrede og popularisere oplysninger om kvinders rettigheder via forskellige publikationer. Ligestillingsmagasinet indeholder en sektion med nyheder om ligestilling i Europa. Endvidere er der af og til et 8-siders tillæg til magasinet om ekspertgruppernes arbejde med ligestillingsret. Det græske projekt om kvinders rettigheder58 er en meget konkret illustration af behovet for oplysning og støtte, hvilket har afgørende betydning for en korrekt gennemførelse af kvinders rettigheder. De meget få retssager om kønsdiskriminering i Sydeuropa afspejler snarere det begrænsede kendskab til disse rettigheder og manglen på passende støttestrukturer, end at diskriminering ikke forekommer. På baggrund af dette har man under projektet udviklet en flerdimensional foranstaltning, herunder navnlig støtte til at gøre det lettere at anlægge retssager. Resultaterne understreger kvindernes manglende forståelse af deres rettigheder samt behovet for passende advokatbistand. I det oplysnings- og bevidsthedsskabende projekt,, der blev iværksat af det spanske ligestillingsagentur "Instituto de la Mujer"59, gøres der også opmærksom på det store informationsbehov. Ved hjælp af oplysninger om fællesskabsretten og øget oplysning til arbejdsmarkedets parter samt advokatstanden bidrager projektet til at tilpasse og overføre eksisterende mekanismer og foranstaltninger fra de medlemsstater, hvor informationsmekanismerne er mere udviklede. i,',t ''Ï'Ypi;«,'»hs'IiOî-ft' "^»«Bis-fes -''•;<, -tf;!. ",1"' KW/;*'-, *& 18 n. 2 Programmets rolle inden for rammerne af Fællesskabets politikker og aktiviteter • II. 2. 1 Generelle bemærkninger Programmet har bidraget til at placere ligestilling mellem kønnene højest på EU's politiske dagsorden, og det har stimuleret debatten om ligestillingens betydning i forbindelse med udformning og udvikling af vigtige fællesskabspolitikker. Mere konkret har programmet banet vejen for en forbedring af ligestillingsprincippets profil og rækkevidde på europæisk plan ligestillingslovgivningen). Mainstreaming-princippet har været særdeles vellykket, idet målsætningen om lige muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet er optaget i kernen af den europæiske beskæftigelsesstrategi og i Kommissionens forslag om en reform af strukturfondene (2000-2006). (Amsterdam-traktaten, I det efterfølgende fællesskabsforanstaltninger og -politikker. illustreres betydningen af programmets mål for forskellige • II. 2. 2 Mainstreaming-strategien Der er fastlagt en metodologisk fremgangsmåde, der er udviklet inden for rammerne af programmet, med henblik på at gennemføre en mainstreaming-strategi i tjenestegrene, Kommissionen. Denne omfatter et tæt samarbejde mellem alle udnævnelse af ansvarlige tjenestemænd på højt niveau i forbindelse med koordinering mellem tjenestegrenene med ansvar for programmet, bevidstgørelse og uddannelse, udvikling af praktiske redskaber og retningslinjer samt en regelmæssig overvågning og vurdering af udviklingen. Fællesskabets forpligtelse til at integrere ligestillingsaspektet er blevet kraftigt underbygget af Amsterdam-traktaten60, hvor man i artikel 2 og 3 nævner fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder som et af Fællesskabets mål og som et tværgående tema. Indførelsen af disse principper i traktaten viser effekten af mainstreaming og mobiliseringen af alle aktører i det politiske og sociale liv med henblik på at opnå ligestilling. Tilsagnet i den nye traktat om at fremme ligestilling inden for alle fællesskabspolitikker udgør et solidt grundlag for en integration af ligestillingsaspektet på fællesskabsplan. To år efter vedtagelsen af Kommissionens meddelelse om mainstreaming61, vedtog man den 4. marts 1998 en situationsrapport62 om gennemførelsen af politikken for integrering af lige muligheder for kvinder og mænd. Man har hidtil opnået betydelige resultater, som dokumenteres i situationsrapporten, inden for områderne udvikling, inden for samarbejde og eksterne forbindelser, på personalepolitik, inden for politikker for almen og faglig uddannelse samt ungdom. På det forskningspolitiske område er der også gjort en betydelig indsats for at forbedre kvindernes deltagelse. informationsområdet og To europæiske netværk af kvindelige politikere har fået støtte fra programmet: netværket af folkevalgte kvinder på lokalt og regionalt plan i Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR)63, og konferencen for de nationale parlamenters ligestillingsudvalg (CCEO)64, der er iværksat af det belgiske senat. Det er lykkedes dem at mobilisere deres medlemmer i spørgsmål vedrørende regeringskonferencen og 19 ligesom de har fremmet medtagelse af ligestilling i det nye traktatudkast, ligestillingspolitikker i deres respektive institutioner, navnlig i spørgsmål vedrørende programmets mål. Det europæiske netværk for kvinder (EUDIF)65, der modtager støtte fra programmet, søgte at fremme debatten om ligestilling blandt ikke-statslige organisationer under regeringskonferencen. ""•" •»"•""ai,}i"^"V";T'"yr"i'!'i'j!y'»i",":"""'i:'r'. v""y"'"' ' '" "" " "'" ' — " * " - * " — " — ' — ™r™. ": '^^/'^%(i\:^iPZ^^/'^ i informationsprogram, I forbedre kønsbalancen i sikre, at alle Kommissionens overholder bestemmelserne i kvinder og mænd. et uddannelses« og S i Mtèfàém-tttàiïtàm vil je vurderet mé henblik pi at ^m>tM^W^^måiEimt og med henblik pi at ^ag og 1kke-lovglvmngsmæss1ge akt. v. teter £f^&^om at fj. e m me ligestilling mellem 11. 2. 3 Den europæiske beskæftigelsesstrategi De retningslinjer for beskæftigelsen, som Rådet vedtog i december 199766, bragte ligestillingsdimensionen ind i kernen af den europæiske beskæftigelsesstrategi. Ligestilling er nu en af de prioriteter, der skal understøtte de nationale beskæftigelsesstrategier. Medlemsstaterne skal gennemføre politiske foranstaltninger, som retter op på skævheder mellem kønnene, som sætter kvinder og mænd i stand til bedre at forene arbejde og familieliv, og som letter kvinders og mænds muligheder for at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en fraværsperiode. Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder har hidtil ydet et betydeligt bidrag til retfærdiggørelse, formulering og udvikling af ligestillingsdelen af retningslinjerne for beskæftigelsen. Erfaringerne fra forskellige forsknings- og aktionsprojekter har vist, at der fortsat er store skævheder på arbejdsmarkedet, og at kvinder stadig ikke har opnået ligestilling i forhold til mændene. Erfaringerne fra gennemførelsen af programmet har haft stor betydning for medtagelsen af ligestillingsdelen i retningslinjerne for beskæftigelsen. Tendenserne vedrørende kvindernes stilling på arbejdsmarkedet bekræftes af den forskning, der er udført af programmets ekspertgruppe om køn og beskæftigelse. Denne gruppe har lavet en undersøgelse67 af europæiske beskæftigelses og arbejdstidspolitikker, der var med til at starte debatten om dette emne. I 1997 afsluttede man en helt ny og betydningsfuld forskning om kvinder og arbejdsmarkedet inden for rammerne af programmet. Resultatet blev offentliggjort i juli 199868. Denne undersøgelse har været med til at identificere målet for den fremtidige forskning. Den fælles rapport om pleje i Europa (Care in Europe), der blev udarbejdet inden for rammerne af programmet (se afsnit II. 1. 5), blev brugt under udarbejdelsen af Kommissionens baggrundsdokument til mødet i Belfast i maj 1998 mellem ministrene med ansvar for ligestilling. 20 Mødet i Belfast banede vejen for den vigtige erklæring69 fra Det Europæiske Råd i Cardiff, hvor medlemsstaterne blev enige om at integrationen af ligestillingsaspektet i retningslinjerne for beskæftigelsen og fremme foranstaltninger vedrørende en bedre forening af arbejde og familieliv. styrke Ekspertgruppen om køn og beskæftigelse har udarbejdet en grundig vurdering af ligestillingsaspektet af de nationale handlingsplaner, som medlemsstaterne skulle forelægge for Kommissionen i henhold til den fælles beskæftigelsesstrategi. Denne vurdering har været en støtte for Kommissionen i dens forberedelser forud fbj det uformelle fælles rådsmøde for ministrene for sociale anliggender og ligestilling i Innsbruck i juli 1998. I aaden halvdel af jrø^røttamt^^^^^^F ^lôriSK^Stt&iwft' 'ij^B^^«id6B* uohm^éeØ^ oplysninger og modeller om ^cr^^^^lj^^^^^^^^^^^^^' ^k^£i|il$et^ifô^ situation på det europæiske aifcejdsitokexl -%^àw miøf'!^^t'm^^e de Mge rationale handiingsplaier set ffø et kéè^ê^é^TOg^'fegenébd beskæftigelsesstrategiens ligestillingskomponem. røedvir&e til at %t$å& • 11. 2. 4 Strukturfondene samhørighed. Den model Strukturfondene er Unionens primære instrumenter til at tilvejebringe økonomisk og som social Kommissionen har udviklet inden for rammerne af programmet, har i høj grad bidraget til yderligere at øge kendskabet til kønsspørgsmål i alle de af Kommissionens tjenestegrene, der arbejder med forslaget til en reform af strukturfondene. ligestillingsaspektet, integration af til Der blev i høj grad taget hensyn til kønsdimensionen i Kommissionens forslag til en reform af strukturfondene. Der tages både hensyn til mainstreaming og særlige foranstaltninger. Integrationen af mainstreaming-strategien i alle fondenes generelle og specifikke bestemmelser vil kendetegne hele gennemførelsesprocessen fra til konkrete planlægningsfasen støtten til foranstaltninger tilbagevenden til forskelsbehandling på arbejdslivet, muligheder arbejdsmarkedet integration på fulde arbejdsmarkedet. til rapporteringsfasen. Endvidere vil støtte iværksættere og mindre for kvindernes såsom arbejdsløshedsbekæmpelse, stor betydning for få Uden at foregribe resultaterne af forhandlingerne om dette forslag inden for Fællesskabets institutioner, der finder sted under udarbejdelsen af denne beretning, kan man uden tvivl sige, at lige muligheder for kvinder og mænd er selve kernen i Fællesskabets prioriteter vedrørende strukturfondenes fremtid. 21 11. 2. 5 Den europæiske ligestillingslovgivning I de første to år af programmets gennemførelsesperiode har Kommissionen fortsat sit lovgivningsmæssige arbejde for at supplere de eksisterende retlige instrumenter på områder, der hidtil ikke har været dækket fuldtud. I denne periode blev Kommissionens forslag til et direktiv om bevisbyrden70 i tilfælde af kønsdiskriminering på arbejdspladsen vedtaget af Rådet efter en livlig diskussion. Dette retlige instrument styrker betingelserne for håndhævelse af kvinders rettigheder, da det gør det lettere at anlægge sag i tilfælde af kønsdiskriminering. Betydningen af lige muligheder er yderligere blevet anerkendt i Rådets direktiv om den rammeaftale vedrørende forældreorlov71, der er indgået af de overordnede, tværindustrielle organisationer UNICE, CEEP og EFS, og som sikrer mænd og kvinder individuel ret til mindst tre måneders forældreorlov, der i princippet ikke kan overdrages til den anden forælder. Denne ret, der gives til mænd på lige vilkår med kvinder, vil derfor kunne bidrage til en mere ligelig fordeling af de familiemæssige forpligtelser mellem mænd og kvinder. Dette incitament for mænd til at tage mere aktivt del i pasningen af deres børn vil dermed være med til at mindske antallet af kønsbaserede stereotyper. I programmet lægges der vægt på projekter, der fremmer mænds deltagelse i børnepasningen72. Rådet vedtog et betydningsfuldt retligt instrument i 1996, nemlig henstillingen om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen73. I maj 1998 blev der afholdt et seminar for regeringsrepræsentanterne inden for rammerne af programmet, hvor man drøftede medlemsstaternes fremskridt vedrørende gennemførelsen af denne henstilling, samt for på denne måde at gøre det lettere for Kommissionen at overvåge opfølgningen af henstillingen. skal inden overvåge udviklingen ligestillingsrettigheder for indsender en årsberetning Ekspertgruppen om ligestillingslovgivningen er en stor hjælp for Kommissionen, når på den medlemsstatsniveau. Gruppen udarbejder og til Kommissionen, der giver et overblik over anvendelsen af ligestillingsrettigheder i Den Europæiske Union. Bortset fra oplysninger om den lovgivningsmæssige og juridiske udvikling på nationalt plan og på fællesskabsplan indeholder denne årsberetning en analyse af den aktuelle udvikling samt en "ligestillingsvurdering" af lovgivningen og de lovgivningsmæssige procedurer, som man ikke finder andre steder. Årsberetningen er et referenceværktøj for advokatstanden i alle medlemsstater. Oplysninger om den gældende retspraksis og den i medlemsstaterne findes i det kvartalsvise kgestillingsmagasin Quarterly Equality News. lovgivningsmæssige situation i Europa og 22 l H H H M H l f l r, a L d< gjort en 'tørUgind^$;ibr ^ i Omtales i det følgende som "programmet" 2 Rådets afgørelse (95/593/EF), EFT nr. L 335 af 30/12/1995, s. 37 3 Se slutnote 56 nedenfor 4 Europa-Kommissionen, Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder, "Directory of Projects 1996" og " Directory of Projects 1997" 5 Europa-Kommissionen, Fællesskabets handlingsprogram på mellemlang sigt for lige muligheder for mænd og kvinder, " Directory of Projects - Year 1" 6 Centre for Regional Economic and Social Research (CRESR), succeskriterier for en mainstreaming- metode til ligestilling mellem kønnene (Criteria for success of a "Mainstreaming" approach to gender equality), SEDEP (Service de développement et d'évaluation de programmes de formation), mekanismer og indikatorer til overvågning af mainstreaming-processen (Mechanisms and indicators in the monitoring of the mainstreaming process), Research Programme 1997/98 7 Equal Opportunities Commission, mainstreaming af ligestilling mellem kønnene i lokaladministrationen (Mainstreaming Gender Equality in Local Government), 1996 (UK1/52/96) 8 EuroFEM, udvikling af infrastuktur til hverdagen - evaluering af EuroFEM-projekter (Development of infrastructure for everyday life - Evaluation of EuroFEM projects), 1996 (FN1/47/96) - 1997 (FNa/47/97) 9 Lobby for kvinderne i Europa, kvinders talentbank (Banque de talents des femmes), 1996 (EUR5/66/96) - 1997 (Eura/66/97) 10 "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner" (KOM(96)67 endelig udg. ), 21. 2. 1996 11 Euro-Fiet: den europæiske organisation for Det Internationale Funktionær-og Teknikerforbund, tværnationalt kvindenetværk i den private servicesektor - mainstreaming i den sociale dialog (Transnational Women's Network in the Private Services Sector - Mainstreaming in the Social Dialogue), 1997 (EURa/98/97) 12 Charter for lige muligheder for kvinder i radio og tv (Charter for Equal Opportunities for Women in Broadcasting), vedtaget af europæiske radio- og tv-selskaber i forbindelse med EBU/EF-konferencen den 5. maj 1995 13 Camara de Comercio e Industria de Toledo, INNOVADONNA - dynamik og internationalisering af kvinders iværksætteraktiviteter (INNOVADONNA - dinamizacion e internacionlizacion del empresariado femenino"), 1997 (ESb/80/97) 14 Credito Italiano- AIDDA, (W. E. PRO - Adgang til kreditter for kvindelige inværksættere i SMV. Globalisering og international handel (W. E. PRO - Access to credit for women entrepreneurs in SMEs. Globalisation and international trade), 1997 (ITb/87/97) 15 Se slutnote 10 16 EIM Small business research and consultancy, selvstændige og medhjælpende ægtefæller (Self- employed workers and assisting spouses), Research Programme 1996/97 17 ENGENDER asbl, oversigt over indikatorer for kønsmæssig vurdering af beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikker (Inventory of indicators for the gender assessment of employment and labour market policies), Research Programme 1997/98; 18 APPLICA sprl, indtægtsforskelle mellem mænd og kvinder baseret på resultaterne af Eurostats indkornststrukturundersøgelse (Earning differentials between men and women based on the results of the Eurostat structure of earning survey), Research Programme 1997/98 19 Sydkraft AB, ENEQO: en oversigt over lige muligheder i energisektoren (ENEQO: Equal Opportunities in the Energy Sector - Approching am overall overview), 1997 (SWb/95/97) 23 20 Trades Union Congress, køn og fleksibilitet: tilrettelæggelse af arbejde og tid - et handlingsprogram (Gender and Flexibility: the organisation of work and time - an action programme), 1997 (UKb/97/97) 21 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine" no. 3 - December 1997 22 International konference om tilrettelæggelse af arbejdet (Organisation du Travail), afholdt af Luxembourgs formandskab den 23. oktober 1997, Luxembourg. 23 Deutsches Jugendinstitut e. V. , mentorinitiativer for kvinder i Europa - forskning i eksisterende mentor- og rådgivningsprojekter i Europa og evaluering af eksempler på god praksis (Erhebung bestehender und Evaluation vorbildlicher Beratungs- und Mentoringsprojekte zur bruflichen Forderung von Frauen in Europa), 1996 (DE2/06/96) - 1997 (DEb/06/97) 24 Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT), forhandlinger for lige muligheder (Négocier l'Egalité des Chances), 1997 (FRb/82/97) 25 WITEC, udarbejdelse af en database over kvindelige eksperter i videnskab, teknik og teknologi på Internettet (Development of a database of Women experts in science, engineering and technology on the World Wide Web), 1996 (EUR5/67/96) 26 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 1 - April 1997 27 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 3 - December 1997 28 Thomas Coram Research Unit (TCRU) Institute of Education, University of London, oversigt over de nyeste resultater om forening af arbejde pg famiheliv for mænd og kvinder samt kvaliteten af plejetjenester (Overview state of the art study on reconciliation of work and family life for men and women and the quality of care services), Research Programme 1996/97 29 Children in Scotland, hensyntagen til børn og familier i arbejdspladsens struktur og organisation: fremme af foranstaltninger i den offentlige sektor (Taking account of children and families in the environment structure and organisation of the workplace: Promoting Public Sector Action), 1996 (UK2/53/96) - 1997 (UKb/53/97) 30 Asociaciôn Salud y Familia, at dele: at fremme en bedre tidsfordeling mellem kvinder og mænd (Compartir: promoviend reparto de tiempo entre mujeres y hombres), 1997 (ESb/79/97) 31 Reykjaviks kommunalbestyrelse - Udvalg om ligestilling mellem kønnene i Reykjavik, fædre på forældreorlov (Fathers on Paternity Leave), 1996 (IC2/68/96) - 1997 (ICb/68/97) 32 Bond van Grote en van Jonge Gezinnen, europæisk familiedialog, der fører til en ny arbejdsdeling mellem kvinder og mænd i den europæiske familie (Europese gezinsdialoog inzake (nieuwe) takkverdeling man en vrouw in het gezin), 1996 (Bl/01/96) (Lancement d'un dialogue familial sur le partage des tâches domistiques dans la famille européenne) 1997 (Bb/01/97) (contrat + dossier de candidature) 33 GRAAL, imod et aktivt samfund (Pare una sociedade activa), 1996 (PT2/45/96) - 1997 (PTb/45/97) 34 EMAKUNDE/ Instituto Vasco de la Mujer, AUKERA: deling af ansvaret for huslige opgaver mellem kvinder og mænd (AUKERA: Corresponsabilidad de tares domesticas entre hombres y mujeres), 1997 (ESb/81/97) 35 Francesca Bettio, Sacha Prêchai, Salvatore Bimonte, Silvana Giorgi,: pleje i Europa (Care in Europe), fælles rapport fra ekspertnetværket "Køn og beskæftigelse" og "Køn og lovgivning", Europa- Kommissionens ligestillingskontor, DG V, marts 1998 36 University of Southampton, Department of Politics, undersøgelse af den nyeste forskning om kvantiteten og kvaliteten af kvinders deltagelse i den politiske, sociale og økonomisk beslutningstagning i Europa (State of the art study of research on the quantity and quality of women's participation in European political, social and economic decision-making), Research Programme 1996/97 37 Frauen Computer Zentrum Berlin, europæisk database - kvinder inden for beslutningstagningen (Europåishce Datenbank - Frauen in Fuhrungspositionen), 1996 (DE5/19/96) ~ 1997 (DEc/14/97) 38 P & D Analytics, valgsystemer: en vurdering af kønnets betydning (Electoral Systems: a Gender Impact Assessment), Research Programme 1997/998 39 Se slutnote 5 og 6 40 AFEM, (Association des Femmes de l'Europe Méridionale), samordnede, specifikke strategier til fremme af kvinders adgang til beslutningstagning i Sydeuropa (Stratégie concertée et spécifique pour l'accès des femmes à la prise de décisions en Europa Méridionale), 1996 (FR3/28/96) - 1997 (FRc/28/97) Uberparteiliche Frauen initiative - Berlin, Stadt der Frauen e. V. , borgerunionen: strategier og samarbejde for Europa i år 2000 (Union der Burgerinnen - Strategien und Bundnisse flir ein Europa 2000), 1997 (DEa/71/97) 41 National Women's Council of Ireland, den rette balance: en kvalitetsbetonet indfaldsvinkel til ligestilling mellem kønnene i beslutningsprocessen (Getting the balance right: a quality approach to gender equality in decision-making), 1996 (IRL3/32/96) - 1997 IRLc/32/97) 24 42 Landstingsfbrbundet, netværk af svenske og spanske politikkere på regionalt plan (Nâtwerk Svenska og Spanska Regionalpolitiker) 1996 (SW3/50/96) 43 Women of the North West Ltd. , Moygownah - kvinder i lederskab (Moygownah - Women in Leadership), 1997 (IRLc/84/97) Technische Universitat Berlin, forberedelse af kvindelige ledere: støtte til en ny generation af kvindelige ledere (Preparing women to lead - Starthilfen flir den weiblichen Fuhrungsnachwuchs), 1997 (DEc/78/97) 44 Europa-Kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", no. 2 - July 1997 45 Rådets henstilling af 02. 12. 98 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen, EFT L 319 af 10. 12. 96 46 "Athen-erklæringen" underskrevet den 3. november 1992 af kvinder med ledende stillinger i EU's medlemsstater, EFTA og de østeuropæiske lande samt kvindelige medlemmer af Europa-Parlamentet, Europarådet og De Forenede Nationer, se "Equal Opportunities for Women and Men in the EU 1996" (CE-98-96-566-EN) s. 86 47 "Rom-charteret" underskrevet den 18. maj 1996 af kvindelige ministre fra 13 medlemsstater på konferencen i Rom om kvinder og fornyelse af politik og samfund, der blev offentliggjort i håndbogen om kønsbalance i beslutningsprocessen, se henvisningen til slutnote 59, s. 73 48 Håndbog om kønsbalance i beslutningsprocessen, der er en vejledning i gennemførelse af politikker til at øge kvinders deltagelse i beslutningsprocesser skrevet af Monique Leijenaar i samarbejde med det europæiske ekspertnetværk om kvinder i beslutningsprocessen (CE-01-96-131-EN-C) 49 Danske Kvinders Nationalråd, paritetisk demokrati: afbalanceret kønssammensætning af kommunalbestyrelser og amtsråd (Parity Democracy: gender balanced composition of municipal and county councils), (DKc/70/97) 50 Regimpresa CRL, aktører i lokalpolitik. Når vigtige spørgsmål bliver kvindernes sag (Poder local no feminino), 1996 (PT4/46/96) - 1997 (PTc/46/97) 51 Se slutnote 53, 54 og 55 52 Regler for god praksis i forbindelse med sikring af lige løn for arbejde af samme værdi til mænd og kvinder på arbejdspladsen, KOM (96) 336, endelig udgave 53 Ekspertseminar om lige løn for arbejde af samme værdi afholdt af det irske kontor for lige muligheder inden for ansættelse (Equality Employment Agency - EEA) den 25. november 1996 for at lancere Kommissionens regler for god praksis i forbindelse med sikring af lige løn for arbejde af samme værdi 54 Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), lige løn for arbejde af samme værdi (Equal pay for work of equal value), 1996 (EUR2/61/96) 55 Ministerie van Tewerkstelling en Arbeid - Dienst Gelijke Kansen - Ministère de l'Emploi et du Travail - Service de l'Egalité des Chances, fra klassificering til aflønning (Van Punten naar Munten - De la Classification à la Rémunération), 1996 (B2/02/96) - 1997 (Bb/02/97) (contrat en français + dossier de candidature en flamand) 56 Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender, Enhed V/D/5, "Medhjælpende ægtefæller - Beretning fra de to rundbordssamtaler afholdt af Kommissionen i Bruxelles den 7. februar samt den 23. og 24. juni 1997" 57 Seminar om individualisering af rettigheder, socialsikring og lige muligheder for mænd og kvinder (Individualisation des droits, sécurité sociale et égalité des chances entres hommes et femme), arrangeret af Nanterre-universitetet 9. -11. oktober 1997 i Paris 58 Citizens for Athens, overvågning af kvinders rettigheder i Athen (Watch for Women's Rights), 1996 - (EL4/7/96) - 1997 (ELb/17/97) 59 Instituto de la Mujer, lige muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet (Igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres en el ambito laboral), 1996 (ES2/22/96) -1997 (ESb/22/97) 60 Amsterdam-traktaten om ændring af Traktaten om Den Europæiske Union, traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter, underskrevet i Amsterdam den 2. oktober 1997 (97/C 340), EFTnr. C 340, 10. 11. 97, s. l 61 62 Midtvejsrapport fra Kommissionen om opfølgningen på meddelelsen: "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner". (KOM (1998) 122 endelig udgave. 63 Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR), udvikling af et europæisk netværk af kvindelige lokal- og regionalpolitikere (Développement et activités du réseau européen dés élues locales et régionales du CCRE), 1996 (EUR 3/63/96) - 1997 (EUR c/63/97) 64 Belgische Senaat - Sénat de Belgique, netværk af ligestillingsudvalgene i de nationale parlamenter i EU's medlemsstater og Europa-Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder (Samenwerkingsverband vand de Commissies gelijke kanoen voor vrouwen en mannen in de Lidstaten van de Europese Unie en in het Europees Parlement, 1996 (B3/03/96) - (Action pour une coopération entre les commissions. Se slutnote 10 25 parlementaires chargées de l'Egalité des Chances entre les Femmes et les Hommes dans les Etats membres de l'Union Européenne et au Parlement Européen) 1997 (Bc/03/97) 65 EUDIF, borgerne i et Europa med ligelig repræsentation (Citoyennes dans une Europe Paritaire), 1996 (EUR 4/65/96) - 1997 (EUR d/65/97) 66 Rådets resolution af 15. december 1997 om retningslinjerne for beskæftigelsen i 1998 (98/C 30/01), EFT nr. C 030, 28. 1. 98, s. 1 67 Francesca Bettio, Emilia Del Bono, Mark Smith,; beskæftigelse og arbejdstidspolitikker: et kønsperspektiv (Employment and working time policies: A gender perspective), det europæiske ekspertnetværk om "køn og beskæftigelse", rapport til ligestillingsenheden, GD V, Europa- Kommissionen, juli 1997 68 Institute of Economics, University of Utrecht, oversigt over nyeste undersøgelser: arbejdsmarkedet (Overview of the state of the art studies: the labour market), Research Programme 1996/97 69 Det Europæiske Råd i Cardiff, formandskabets konklusioner af 15. og 16. juni 1998, DOK/98/10 70 Rådets direktiv 97/89/EF af 15. december 1997 om bevisbyrden i forbindelse med forskelsbehandling på grundlag af køn, EFT L 14/6 af 10. 1. 98 71 Rådets direktiv (96/34/EF) af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS, EFT nr. L 145, 19. 6. 96, s. 4 72 Se slutnote 32 ovenfor. 73 Rådets henstilling af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen (96/694/EF), nr. L 319,10. 12. 96, s. 11 26 ISSN 0254-1459 KOM(98) 770 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 06 04 17 Katalognummer : CB-CO-98-778-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2>


title: Resolução sobre a abolição da pena de morte

eurovoc_concepts:
Saudi Arabia
Turkmenistan
United States
death penalty

formats: html print


title: Resolución sobre los derechos humanos en el mundo, 1997- 1998, y la política de la Unión en materia de derechos humanos