title: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che stabilisce, per il 1999, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera della Lettonia

eurovoc_concepts:
Latvia
catch quota
conservation of fish stocks
fishery management
ship's flag

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 15. 12. 1998 COM(1998) 761 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che stabilisce, per il 1999, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera della Lettonia (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Conformemente a quanto previsto dall'accordo sulle relazioni nel settore della pesca tra la Comunità europea e la Repubblica lettone, firmato a Bruxelles il 19 dicembre 1996, la Comunità e la Lettonia si sono consultate il 5 e 6 novembre 1998 a Bruxelles ed hanno messo a punto un verbale concordato che definisce un regime reciproco di pesca per il 1999. Scopo della presente proposta di regolamento è di autorizzare navi lettoni a pescare i contingenti ad esse assegnati per il 1999 nelle acque della Comunità, conformemente al summenzionato regime reciproco. Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. /99 DEL CONSIGLIO del dicembre 1998 che stabilisce, per il 1999, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera della Lettonia IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 3760/92 del Consiglio, del 20 dicembre 1992, che istituisce un regime comunitario della pesca e dell'acquacoltura1, in particolare l'articolo 8, paragrafo 4, vista la proposta della Commissione, considerando che, secondo la procedura prevista dall'accordo sulle relazioni nel settore della pesca tra la Comunità europea e la Repubblica lettone2, in particolare dagli articoli 3 e 6, la Comunità, e la Lettonia si sono consultate sui reciproci diritti di pesca nel 1999, nonché sulla gestione delle risorse biologiche comuni; considerando che, durante le consultazioni di cui trattasi, le delegazioni hanno concordato di raccomandare alle rispettive autorità di fissare per il 1999 determinati contingenti di pesca per le navi dell'altra parte; considerando che sarebbe opportuno prendere le misure necessarie per mettere in applicazione, per l'anno 1999, i risultati delle consultazioni tenute con la Lettonia; considerando che spetta al Consiglio fissare le condizioni specifiche nelle quali devono essere effettuate tali catture dalle navi battenti bandiera della Lettonia; considerando che le attività di pesca contemplate nel presente regolamento sono soggette alle misure di controllo previste dal regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca3; considerando che, a norma dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 1381/87 della Commissione, del 20 maggio 1987, che stabilisce le modalità di applicazione relative alla marcatura ed alla documentazione delle navi da pesca4, tutte le navi dotate di serbatoi d'acqua marina refrigerata tengono a bordo un documento certificato da un servizio competente in cui deve essere indicata la capacità dei serbatoi, espressa in metri cubi, ad ogni intervallo di 10 centimetri; 1 Gli L 389 del 31. 12. 1992, pag. I. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1181/98 (GUL 164 del 9. 6. 1998, pag. I). 2 GU L 332 del 20. 12. 1996, pag. 16. 3 GU L 261 del 20. 10. 1993, pag. I. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CK) n. 2205/97 (GU L 304 del 7. II. 1997, pag. I). GUL 132 del 21. 5. 1987, pag. 9 Z considerando che, per ragioni imperative di interesse comune, il presente regolamento si applicherà a decorrere dal 1° gennaio 1999, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. Dal 1° gennaio al 31 dicembre 1999, le attività di pesca delle navi battenti bandiera lettone nella zona di pesca degli Stati membri che si estende fino a 200 miglia al largo delle coste del Mar Baltico sono autorizzate per le specie di cui all'allegato I, entro i limiti geografici e quantitativi fissati in detto allegato ed in base al presente regolamento. La pesca del merluzzo bianco è proibita nel Mar Baltico, nel Belts e nel Sound dal 1° luglio al 20 agosto 1999 compreso. Ogni attività di pesca è vietata dal 15 maggio al 31 agosto 1999 nella zona delimitata dalle seguenti coordinate: 55°30' di latitudine nord e 15°30' di longitudine est, 55°30' di latitudine nord e 16°10' di longitudine est, 55°15' di latitudine nord e 16°10' di longitudine est, 55°15' di latitudine nord e 15°30' di longitudine est. Le attività di pesca autorizzate a norma del paragrafo 1 sono limitate alle parti della zona di pesca di 200 miglia situate oltre 12 miglia nautiche al largo delle linee di base a partire dalle quali sono delimitate le zone di pesca degli Stati membri e a sud di 59 °30' di latitudine nord. In deroga al paragrafo 1, le catture accessorie inevitabili di specie per le quali in una determinata zona non sono fìssati contingenti sono autorizzate entro i limiti stabiliti dalle misure di conservazione vigenti nella zona in questione. Le catture accessorie in una determinata zona di una specie per la quale è fissato un contingente per detta zona sono imputate al contingente in questione. Articolo 2 Le navi che pescano nell'ambito dei contingenti fissati all'articolo 1 devono rispettare le misure di conservazione e di controllo nonché tutte le altre disposizioni che disciplinano le attività di pesca nelle zone di cui allo stesso articolo. Le navi tengono un giornale di bordo nel quale sono registrati i dati di cui all'allegato II. Le navi trasmettono alla Commissione, in base alle norme di cui all'allegato III, le informazioni precisate in detto allegato. Le navi dotate di serbatoi d'acqua marina refrigerata tengono a bordo un documento, certificato da un servizio competente, nel quale è indicata la capacità dei serbatoi, espressa in metri cubi, ad intervalli regolari di 10 centimetri. 5. Le lettere e cifre d'immatricolazione delle navi devono essere chiaramente indicate su ambo i lati della prua. 1. 2. 3. 4. 5. 6. Articolo 3 La pesca sulla base dei contingenti fissati all'articolo 1 è subordinata al rilascio di una licenza e di un permesso di pesca speciale da parte della Commissione per conto della Comunità, su richiesta delle autorità lettoni, e all'osservanza delle condizioni precisate negli allegati II e III. Ciascuna nave deve conservare a bordo copia di questi allegati, la licenza e il permesso di pesca speciale. Le navi autorizzate a pescare nella zona della Comunità in un determinato mese ne ricevono notifica al più tardi il giorno 15 del mese precedente. La Comunità tratta tempestivamente le richieste di modifica dell'elenco mensile in corso di validità. All'atto della presentazione alla Commissione di una domanda di licenza e di permesso di pesca speciale, devono essere fornite le informazioni seguenti: a) b) e) d) e) f) g) h) i) j) k) 1) nome della nave; numero di immatricolazione; lettere e cifre esterne di identificazione; porto di immatricolazione; nome ed indirizzo del proprietario o del noleggiatore; stazza lorda e lunghezza fuori tutto; potenza del motore; indicativo di chiamata e frequenza radio; metodo di pesca previsto; zona di pesca prevista; specie di pesci che si intendono catturare; periodo per il quale è richiesta la licenza. Le licenze e i permessi di pesca speciali sono rilasciati a condizione che il numero di licenze e di permessi di pesca speciali validi in qualsivoglia momento di un dato mese o anno non superi i livelli indicati nell'allegato I. Sono autorizzate soltanto le navi di meno di 43 metri. Ogni licenza e ogni permesso di pesca speciale è valido per una sola nave. Qualora due o più navi partecipino alla stessa operazione di pesca, ciascuna di esse deve essere munita di licenza e di permesso di pesca speciale. Le licenze e i permessi di pesca speciali possono essere annullati ai fini del rilascio di nuove licenze e di nuovi permessi di pesca speciali. L'annullamento ha effetto il giorno precedente la data del rilascio delle nuove licenze e dei nuovi permessi di pesca speciali da parte della Commissione. La validità delle nuove licenze e dei nuovi permessi di pesca speciali decorre dal giorno in cui sono rilasciati. 7. Le licenze e i permessi di pesca speciali sono ritirati, in tutto o in parte, prima della scadenza in caso di esaurimento dei contingenti rispettivi di cui all'allegato I. 8. 9. 10. Le licenze e i permessi di pesca speciali sono ritirati in caso di mancato adempimento degli obblighi previsti dal presente regolamento. Per un periodo massimo di dodici mesi non possono essere rilasciate licenze o permessi di pesca speciali alle navi per le quali non siano stati adempiuti gli obblighi previsti dal presente regolamento. La Commissione comunica alla Lettonia, a nome della Comunità, i nomi e le caratteristiche delle navi lettoni che nel mese o nei mesi successivi non saranno autorizzate a pescare nella zona di pesca della Comunità a seguito di un'infrazione alle norme comunitarie. Articolo 4 Le navi autorizzate a pescare alla data del 31 dicembre possono continuare le loro operazioni dall'inizio dell'anno successivo fino a quando non siano presentati alla Commissione, e da essa approvati in nome della Comunità, gli elenchi delle navi autorizzate a pescare nell'anno di cui trattasi. Articolo 5 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a decorrere dal 1° gennaio 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addi. dicembre 1998 Per il Consiglio Il Presidente ALLEGATO! Contingenti di cattura e licenze della Lettonia per il 1999 Zona di pesca degli Stati membri della Comunità Merluzzo bianco Aringa Spratto Salmone CIEMIII(d)(,) CIEMIII(d)(,) CIEMIII(d(1)) CIEMIII(d)(,) 1. 679(2) 1. 000 6. 000 1. 000^ (i) (2) (3) (4) Oltre 12 miglia nautiche al largo delle linee di base a partire dalle quali sono delimitate le zone di pesca degli Stati membri e a sud di 59°30' Nord. Di cui 79 tonnellate saranno pescate nelle acque comunitarie (zona svedese). Numero di singoli pesci. Il numero tra parentesi indica le licenze e i permessi di pesca speciali validi in un dato momento. Sarà inoltre autorizzato un massimo di cinque navi frigorifere adibite al trasporto del pesce nel comparto dell'aringa e dello spratto, ma non più di tre imbarcazioni di questo tipo presenti in un dato momento. ALLEGATO II Quando si effettua la pesca entro la zona di 200 miglia nautiche dalle coste degli Stati membri nella quale vigono le norme comunitarie in materia di pesca, si devono registrare nel giornale di bordo i seguenti dati, subito dopo ciascuna delle operazioni in appresso indicate. 1. 2. 3. 4. Dopo ogni operazione di pesca: 1. 1. quantitativi catturati, di ciascuna specie, espressi in chilogrammi-peso vivo; data e ora dell'operazione di pesca; posizione geografica in cui sono state effettuate le catture; 1. 2. 1. 3. 1. 4. metodo di pesca utilizzato. Dopo ogni trasbordo da una nave ad un'altra: 2. 1. 2. 2. indicazione «ricevuto da» o «trasbordato su»; quantitativi trasbordati, di ciascuna specie, espressi in chilogrammi-peso vivo; nome, cifre e lettere di identificazione esterna della nave dalla quale o verso la quale è stato effettuato il trasbordo; è vietato il trasbordo di merluzzo bianco. 2. 3. 2. 4. Dopo ogni sbarco in un porto della Comunità: 3. 1. 3. 2. nome del porto; quantitativi sbarcati, di ciascuna specie, espressi in chilogrammi-peso vivo. Dopo ogni trasmissione di informazioni alla Commissione delle Comunità europee: 4. 1. 4. 2. 4. 3. data e ora della comunicazione; tipo di messaggio: IN, OUT, IÇES, WKL o 2 WKL; nel caso di una comunicazione radio: nome della radiostazione. ALLEGATO IH 1. Le informazioni da comunicare alla Commissione e lo scadenzario per la loro trasmissione sono quelli in appresso indicati. 1. 1. Ad ogni entrata della nave nella zona di 200 miglia nautiche dalle coste degli Stati membri della Comunità, nella quale vigono le norme comunitarie in materia di pesca: a) b) chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; e) prevede di iniziare la pesca. le informazioni precisate al punto 1. 5; i quantitativi di pesce che si trovano nelle stive, espressi in la data e la divisione CIEM all'interno della quale il comandante Quando le operazioni di pesca richiedono che la nave entri più di una volta in una zona di cui al punto 1. 1 in un dato giorno, è sufficiente una sola comunicazione alla prima entrata. e) a) b) 1. 2. Ad ogni uscita della nave da una zona di cui al punto 1. 1: le informazioni precisate al punto 1. 5; i quantitativi di pesce che si trovano nelle stive, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; i quantitativi catturati dopo la precedente comunicazione, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; la divisione CIEM in cui sono state effettuate le catture; i quantitativi di ciascuna specie, espressi in chilogrammi-peso vivo, trasbordati su e/o da altre navi da quando la nave è entrata nella zona e l'identificazione della nave sulla quale ha avuto luogo il trasbordo; i quantitativi, espressi in cMlogrammi-peso vivo e ripartiti per specie, sbarcati in un porto della Comunità da quando la nave è entrata nella zona. d) e) f) Quando le operazioni di pesca richiedono che la nave esca più di una volta da una zona di cui al punto 1. 1 in un dato giorno, è sufficiente una sola comunicazione all'ultima uscita. 1. 3. Ogni tre giorni a partire dal terzo giorno da quando la nave è entrata per la prima volta nella zona di cui al punto 1. 1, nel caso della pesca dell'aringa, e ogni settimana, a partire dal settimo giorno da quando la nave è entrata per la prima volta nella zona di cui al punto 1. 1, nel caso della pesca di tutte le altre specie: a) b) le informazioni precisate al punto 1. 5; i quantitativi catturati dopo la precedente comunicazione, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; la divisione CIEM in cui sono state effettuate le catture. e) 1. 4. Ogniqualvolta la nave passa da una divisione CIEM ad un'altra: a) b) e) le informazioni precisate al punto 1. 5; i quantitativi catturati dopo la precedente comunicazione, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; la divisione CIEM in cui sono state effettuate le catture. 1. 5. a) b) e) d) e) Nome, indicativo di chiamata, cifre e lettere di identificazione esterna della nave e nome del comandante; numero della licenza eventualmente rilasciata alla nave; numero di serie della trasmissione per il viaggio di cui trattasi; identificazione del tipo di messaggio; data, ora e posizione geografica della nave. 2. 1. Le informazioni di cui al punto 1 debbono essere trasmesse alla Commissione delle Comunità europee a Bruxelles (indirizzo telex: 24189 FISEU-B), tramite una delle stazioni radio elencate al punto 3 e nella forma indicata al punto 4. 2. 2. Se per motivi di forza maggiore le informazioni in oggetto non possono essere trasmesse dalla nave, il messaggio può essere comunicato da un'altra nave per conto della prima. 3. Nome della stazione radio Blavand Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia MalinHead Boulogne Brest Saint-Nazaire Bourdeaux-Arcachon Stockholm Gryt Gflteborg R0nne Maarianhamina Helsinki Indicativo di chiamata OXB DAFDAK DAHDAL DAI DAM DAJDAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC SDJ (nessun indicativo di chiamata) SOG OYE OHM OHG 4. Forma delle comunicazioni Le informazioni indicate al punto 1 devono comprendere i seguenti elementi ed essere fornite nel seguente ordine: nome della nave; indicativo di chiamata; lettere e cifre di identificazione esterna; numero di serie del messaggio per il viaggio di cui trattasi; indicazione del tipo del messaggio conformemente al seguente codice: messaggio all'entrata in una zona di cui al punto 1. 1 : «IN», messaggio all'uscita da una zona di cui al punto 1. 1: «OUT», messaggio di passaggio da una divisione CIEM ad un'altra: «ICES», messaggio settimanale: «WKL», messaggio ogni tre giorni: «2 WKL»; data, ora e posizione geografica; divisioni CIEM in cui si prevede di cominciare la pesca; data in cui si prevede di cominciare la pesca; quantitativi di pesce che si trovano nelle stive, espressi in chilogrammi- peso vivo e ripartiti per specie, usando il codice di cui al punto 5; quantitativi catturati dopo la precedente comunicazione, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie, usando il codice di cui al punto 5; divisione CIEM in cui sono state effettuate le catture; quantitativi trasbordati su e/o da altre navi dopo comunicazione, espressi in chilogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; nome e indicativo di chiamata della nave su e/o da cui è stato effettuato il trasbordo; quantitativi sbarcati in un porto della Comunità dopo la precedente comunicazione, espressi in crùlogrammi-peso vivo e ripartiti per specie; nome del comandante. la precedente 5. Codice per l'indicazione delle specie che si trovano a bordo, di cui al punto 4: COD - merluzzo bianco (Gadus morhua), SAL - salmone (Salmo Salar), HER - aringa (Clupea harengus), SPR - spratto (Sprattus sprattus). 10 ISSN 0254-1505 COM(98) 761 def. DOCUMENTI IT 07 03 11 06 N. di catalogo : CB-CO-98-751-IT-C Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo /M


title: Verordening (EG) nr. 2706/98 van de Commissie van 15 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 16. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 340/19 VERORDENING (EG) Nr. 2706/98 VAN DE COMMISSIE van 15 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt 1998. in werking op 16 december Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 15 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 340/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 12. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 15 december 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 204 999 052 204 628 999 052 204 999 204 999 052 464 999 052 600 999 060 064 400 404 999 064 400 720 999 104,2 85,2 289,0 159,5 80,8 85,3 83,1 93,5 105,7 156,1 118,4 31,8 45,0 38,4 63,9 63,9 59,0 294,2 176,6 59,6 71,1 65,3 16,5 45,1 85,4 51,4 49,6 62,4 93,1 50,7 68,7 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Neuvoston päätöslauselma, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan unionin metsästrategiasta

eurovoc_concepts:
European Union
ecosystem
environmental protection
forest
protected area

formats: html pdf print

text: 26. 2. 1999 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 56/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON P´´TˆSLAUSELMA, annettu 15 p…iv…n… joulukuuta 1998, Euroopan unionin mets…strategiasta (1999/C 56/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka tunnustaa hy‰dyn, joka koituu Euroopan unionille t…ss… p……t‰slauselmassa esitetyst… mets…strategiasta, joka pe(cid:220) rustuu ensisijaisesti komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimittaman tiedonannon yleisarviointiin ja suuntaviivoihin, ottaa huomioon neuvoston voimassa olevat mets…sektoria koskevat s……d‰kset sek… Agenda 2000:n yhteydess… teh(cid:220) dyt ehdotukset j…senvaltioiden mets…taloutta koskevien toimenpiteiden tukemiseksi, ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen j…senvaltioiden ne toiminnot ja sitoumukset, jotka perustuvat metsien kannalta merkitt…viin kansainv…lisiin prosesseihin, erityi(cid:220) sesti Yhdistyneiden Kansakuntien Rio de Janeirossa vuonna 1992 pidettyyn ymp…rist‰(cid:220) ja kehityskonferens(cid:220) siin ja sen seurantaan(cid:216)(˛) sek… metsien suojelua Euroo(cid:220) passa k…sitteleviin ministerikokouksiin, ja niiss… m……ritet(cid:220) tyihin mets…sektoria koskeviin periaatteisiin ja suosituk(cid:220) siin, sosiaaliseen, 1. (cid:217)KOROSTAA metsien moninaista merkityst… ja met(cid:220) sien kest…v…… hoitoa ja k…ytt‰…, joka perustuu met(cid:220) taloudelliseen, ymp…rist‰lliseen, sien ekologiseen ja kulttuuriseen merkitykseen yhteiskun(cid:220) nan ja erityisesti maaseudun kehitt…misen kannalta ja KOROSTAA sit…, kuinka mets…t ja mets…talous voivat edist…… nykyisi… yhteis‰n politiikkoja, 2. (cid:217)M´´RITT´´ kyseisen yhteisen mets…strategian kes(cid:220) keiset tekij…t seuraavasti: a)(cid:217) metsien kest…v… hoito ja k…ytt‰, sellaisena kuin ne m……riteltiin Helsingiss… vuonna 1993 pide(cid:220) tyss… mets…ministerikonferenssissa, ja metsien moninaisen merkityksen huomioon ottaminen toiminnan yleisin… l…ht‰kohtina, b) toissijaisuusperiaate siten, ett… Euroopan yhtei(cid:220) s‰n perustamissopimuksessa ei ole s……nn‰st… eri(cid:220) tyisest… yhteisest… mets…politiikasta ja ett… vastuu mets…politiikasta kuuluu j…senvaltioille, kuitenkin ottaen huomioon ett… toissijaisuusperiaatteen ja jaetun vastuun periaatteen mukaisesti yhteis‰ voi my‰t…vaikuttaa my‰nteisesti metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n toteuttamiseen ja metsien mo(cid:220) nik…ytt‰‰n, c) my‰t…vaikutus, joka yhteis‰n tasolla voimassa olevilla ja uusilla toimenpiteill… on mets…strate(cid:220) gian toteuttamiseen ja j…senvaltioiden tukemiseen niiden pyrkiess… noudattamaan metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n ja metsien monik…yt‰n, met(cid:220) sien suojelun, maaseudun kehitt…misen ja yll…pi(cid:220) t…misen, mets…perinn‰n, biologisen monimuotoi(cid:220) ilmastonmuutosten, uudistuvaksi ener(cid:220) suuden, gial…hteeksi katsotun puunk…yt‰n jne. periaat(cid:220) teita samalla v…ltt…en markkinoita v……rist…vi… toi(cid:220) menpiteit…, d) kansainv…listen sitoumusten, periaatteiden ja suo(cid:220) situsten t…yt…nt‰‰n paneminen kansallisten tai alueellisten mets…ohjelmien avulla tai j…senvalti(cid:220) oiden kehitt…minen tarkoituksenmukaisin v…li(cid:220) nein, e) aktiivinen osallistuminen kaikkiin mets…sektoriin liittyviin kansainv…lisiin prosesseihin, (˛)(cid:217)YK:n ymp…rist‰(cid:220) ja kehityskonferenssi, YK:n yleiskokouk(cid:220) sen erityisistunto, XI maailman mets…kongressi, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus, yleisso(cid:220) pimus aavikoitumisen est…miseksi ja ensimm…inen, toinen ja kolmas metsiensuojelua Euroopassa k…sittelev… ministeriko(cid:220) kous. f) tarve tehostaa edelleen yhteensovittamista, vies(cid:220) tint…… ja yhteisty‰t… kaikilla mets…sektorin kan(cid:220) nalta merkitt…vill… politiikan aloilla, komissiossa, komission ja j…senvaltioiden kesken sek… j…sen(cid:220) valtioiden kesken, C 56/2 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 26. 2. 1999 g) metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n merkitys bio(cid:220) logisen monimuotoisuuden sek… el…inten ja kas(cid:220) vien elinolosuhteiden s…ilytt…misen ja parantami(cid:220) sen kannalta sek… ett… t…m… metsien kest…v… hoito on yksi monista ilmastonmuutosten est…mi(cid:220) seen t…ht……vist… toimista, h) kest…v…sti hoidetuista ja k…ytetyist… metsist… saa(cid:220) tavan puun ja muiden mets…n tuotteiden k…yt‰n edist…minen tuotteina avoimen markkinatalouden s……nt‰jen mukaisesti, ymp…rist‰yst…v…llisin… tuloille, i) mets…nhoidon ja puunjalostusteollisuuden merki(cid:220) tekij‰ille, tys ty‰llisyydelle jotka vaikuttavat el…m…n tunnustaen n…iden kahden alan l…heisen yhteyden, joka vai(cid:220) kuttaa niiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen elinkelpoisuuteen, ja muille laatuun, j) k) l) tarve liitt…… paremmin mets…t ja mets…tuotteet kaikkiin alakohtaisiin yhteisiin politiikkoihin, ku(cid:220) ten yhteiseen maatalouspolitiikkaan, ymp…rist‰(cid:220), energia(cid:220), kauppa(cid:220), teollisuus(cid:220), tutkimus(cid:220), sis…(cid:220) markkina(cid:220) ja kehitysyhteisty‰politiikkoihin, jotta otetaan huomioon sek… metsien ja mets…tuottei(cid:220) den merkitys muille politiikoille ett… muiden po(cid:220) litiikkojen vaikutukset metsiin ja mets…tuotteisiin, tavoitteena taata tarvittava yhdenmukainen ko(cid:220) konaisvaltainen l…hestymistapa pyritt…ess… met(cid:220) sien kest…v……n hoitoon ja k…ytt‰‰n, tarve edist…… kaikkien osapuolten v…list… osallis(cid:220) tuvaa ja arvointa l…hestymistapaa samalla tunnus(cid:220) taen omistusj…rjestelyjen laaja kirjo yhteis‰ss…, mik… edellytt…… mets…nomistajien osallistumista, erityisten l…hestymistapojen ja toimien tarve eri tyyppisille metsille ottaen huomioon yhteis‰n metsien ekologisten, sosiaalisten, taloudellisten ja kulttuurillisten olosuhteiden suuret poikkeavuu(cid:220) det, m) tosiasia, ett… t…ss… strategiassa on kyse dynaami(cid:220) sesta prosessista, joka edellytt…… keskustelujen ja toimien jatkamista edell… kuvatulla tavalla, misess…, mik… on sopusoinnussa metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n k…sitteen kanssa, joka perustuu mets…n taloudellisiin, ekologisiin, sosiaalisiin ja kult(cid:220) tuurillisiin teht…viin, 4. (cid:217)SUHTAUTUU MYˆNTEISESTI siihen, ett… yhteis‰ osallistuu aktiivisesti metsien suojelua Euroopassa k…sittelevien ministerikonferenssien p……t‰slauselmien t…yt…nt‰‰npanoon sek… aloitteellisesti kansainv…lisiin mets…kysymyksi… koskeviin keskusteluihin ja neuvot(cid:220) teluihin, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien hal(cid:220) litustenv…liseen mets…foorumiin, 5. (cid:217)KEHOTTAA komissiota tarkistamaan toimenpiteit…, jotka ilmenev…t yhteis‰n metsien suojelusta ilman(cid:220) saasteilta 17 p…iv…n… marraskuuta 1986 annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3528/86(cid:216)(˛), arvi(cid:220) oidakseen ja jatkuvasti parantaakseen metsien terve(cid:220) ytt… koskevan eurooppalaisen seurantaj…rjestelm…n tehokkuutta ottaen huomioon kaikki mahdolliset vaikutukset mets…ekosysteemeihin, 6. (cid:217)SUHTAUTUU MYˆNTEISESTI asetuksella (ETY) N:o 2158/92(cid:216)(ˇ) k…ytt‰‰n otetun mets…palojen tor(cid:220) juntaa koskevan yhteis‰n toimen mahdollisen tehos(cid:220) tamisen jatkamiseen, arviointiin ja pohdintaan, koska kyseinen toimi vaikuttaa my‰nteisesti ennaltaehk…i(cid:220) syn tehokkuuteen ja koska yhten…isten j…rjestelmien merkitys metsien suojelussa on suuri, ja KEHOTTAA komissiota kiinnitt…m……n erityist… huomiota mets…(cid:220) paloja koskevan yhteis‰n tiedotusj…rjestelm…n luomi(cid:220) seen, jotta sen avulla voidaan arvioida paremmin mets…palojen torjumistoimien tehokkuutta, 7. (cid:217)KOROSTAA asetuksella (ETY) N:o 1615/89(cid:216)(—) pe(cid:220) rustetun Euroopan mets…talouden tieto(cid:220) ja viestint…(cid:220) j…rjestelm…n jatkuvan kehitt…misen merkityst… pa(cid:220) rempien ja luotettavampien metsi… koskevien tietojen saamiseksi sek… KOROSTAA asianomaisten kansallis(cid:220) ten ja kansainv…listen j…rjest‰jen kanssa teht…v…n yh(cid:220) teisty‰n arvoa, 8. (cid:217)KATSOO, ett… yhteis‰n toimenpiteiden olisi Keski(cid:220) ja lt…(cid:220)Euroopan maiden kanssa tapahtuvan yhteisty‰n sek… metsien suojelua Euroopassa k…sittelevien mi(cid:220) nisterikokousten puitteissa edistett…v… metsien kest…(cid:220) ja kest…v…… v…… hoitoa ja k…ytt‰…, suojelua METSI´ JA METS´NHOITOA KOSKEVAT YHTEISˆN TOIMET 3. (cid:217)KOROSTAA metsien merkityst… ty‰llisyyden edist…(cid:220) misess…, hyvinvoinnin ja ymp…rist‰n laadun kehitt…(cid:220) (˛)(cid:217)EYVL L 326, 21. 11. 1986, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 307/97 (EYVL L 51, 21. 2. 1997, s. 9). (ˇ)(cid:217)EYVL L 217, 31. 7. 1992, s. 3, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 308//97 (EYVL L 51, 21. 2. 1997, s. 11). (—)(cid:217)EYVL L 165, 15. 6. 1989, s. 12. 26. 2. 1999 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 56/3 kehtiyst…; TOTEAA, ett… komissio on antanut ehdo(cid:220) tuksen neuvoston asetukseksi yhteis‰n tuesta maata(cid:220) loutta ja maaseudun kehitt…mist… koskeville liitty(cid:220) mist… valmisteleville toimenpiteille j…senyytt… hake(cid:220) neissa Keski(cid:220) ja lt…(cid:220)Euroopan maissa ja ett… maata(cid:220) louden ja maaseudun kehitt…minen voi koskea muun muassa mets…taloutta; KATSOO, ett… mainittu ehdo(cid:220) tus voi edist…… Keski(cid:220) ja lt…(cid:220)Euroopan metsien hoi(cid:220) toa, k…ytt‰…, suojelua ja kest…v…… kehityst…, jonka yhteis‰n toimet voivat tuottaa mets…toimenpi(cid:220) teiden avulla maaseudun kehitt…misess… ja metsien(cid:220) suojelutoimenpiteiss… sek… erityisill… toimilla kuten tutkimus, geneettisten voimavarojen s…ilytt…minen asetuksen (EY) N:o 1467/94(cid:216)((cid:209)) mukaisesti ja tuki metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n yleiseurooppalais(cid:220) ten kriteereiden indikaattoreiden soveltamiselle; KATSOO, ett… n…m… toimet ja t…m… lis…arvo ovat vastaus pyynt‰‰n biologista monimuotoisuutta kos(cid:220) kevan Euroopan yhteis‰n strategian toimintapuittei(cid:220) den luomisesta, ja 9. (cid:217)TOTEAA, ett… yhteis‰n tutkimusta ja teknologista kehitt…mist… koskevien ohjelmien puitteissa toteutet(cid:220) tavat mets…ntutkimushankkeet edist…v…t osaltaan metsien kest…v…… hoitoa ja kehityst… ja monipuolista teht…v……, mets…varojen kest…v…… monik…ytt‰… sek… parantavat tutkimusmahdollisuuksia ja kannustavat innovointiin, tasolla 10. (cid:217)KOROSTAA etuja, joita saadaan mets…talouteen vai(cid:220) kuttavien eri alojen politiikkojen tehokkaasta yh(cid:220) teensovittamisesta tapahtu(cid:220) sek… yhteis‰n vasta yhteensovittamisesta; KOROSTAA p……t‰ksill… 89/367/ETY(cid:216)(˛), 98/235/EY(cid:216)(ˇ) ja 97/837/EY(cid:216)(—) perustettujen pysyv…n mets…komitean, metsien neu(cid:220) voa(cid:220)antavan komitean, korkintuotanto mukaan lu(cid:220) kien ja yhteis‰n puutalouspolitiikkaa k…sittelev…n neuvoa(cid:220)antavan komitean merkitt…v…… teht…v…… neu(cid:220) voa(cid:220)antavina elimin…, joiden asiantuntemus on k…y(cid:220) tett…viss… kaikkiin mets…alan toimiin yhteis‰n voi(cid:220) massa olevien politiikkojen puitteissa, kuten yhtei(cid:220) sess… maatalouspolitiikassa ja maaseudun kehitt…mi(cid:220) sess… sek… ymp…rist‰…, kauppaa, tutkimusta, sis…(cid:220) markkinoita, teollisuutta, kehitysyhteisty‰t… ja ener(cid:220) giaa koskevien politiikkojen alalla; KEHOTTAA ko(cid:220) missiota esitt…m……n neuvostolle niin pian kuin mah(cid:220) dollista selonteon siit…, miten yhteensovittamista on mahdollista parantaa, 11. (cid:217)PIT´´ metsien biologisen monimuotoisuuden s…ilyt(cid:220) t…mist… ja edist…mist… metsien kest…v…n hoidon ja k…yt‰n keskeisen… osatekij…n… ja katsoo, ett… tarkoi(cid:220) tuksenmukaiset toimenpiteet pit…isi sis…llytt…… j…sen(cid:220) valtioiden mets…ohjelmiin tai vastaaviin v…lineisiin, jotka ovat mets…ekosysteemien biologisen ja maise(cid:220) man monimuotoisuuden s…ilytt…mist… ja kehitt…mist… koskevan vuosiksi 1997(cid:134)2000 laaditun yleiseuroop(cid:220) palaisen ty‰ohjelman mukaiset; TOTEAA lis…arvon, (˛)(cid:217)EYVL L 165, 15. 6. 1989, s. 14. (ˇ)(cid:217)EYVL L 88, 24. 3. 1998, s. 59. (—)(cid:217)EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 95. 12. (cid:217)TUNNUSTAA lis…ksi tarpeen s…ilytt…… ja suojella kaikki mets…ekosysteemityypit ja erityist… ekologista merkityst… omaavat alueet; TOTEAA yhteis‰n tuke(cid:220) van NATURA 2000(cid:220)verkostolla suojelualueiden perus(cid:220) tamista, joka muodostuu direktiivin 79/409/ETY(cid:216)((cid:210)) ja direktiivin 92/43/ETY(cid:216)((cid:211)) mukaisista erityissuoje(cid:220) lualueista ja erityisten suojelutoimien alueista ottaen huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriin liit(cid:220) tyv…t vaatimukset sek… alueelliset ja paikalliset omi(cid:220) naispiirteet ja mets…nomistajien osallistuminen, 13. (cid:217)VAHVISTAA, ett… metsien teht…v… hiilinieluina ja (cid:220)varastoina Euroopan unionissa voidaan varmistaa parhaiten metsien kest…v…ll… hoidolla ja k…yt‰ll… ja ett… Euroopan unionin ja j…senvaltioiden ilmaston(cid:220) muutosstrategioiden edist…minen tapahtuu Kioton p‰yt…kirjan mukaisesti ja ne voidaan parhaiten tote(cid:220) lis……(cid:220) uttaa nykyisi… hiilivarastoja suojelemalla m…ll…, luomalla uusia ja edist…m…ll… biomassan ja puutuotteiden k…ytt‰…, ja 14. (cid:217)KATSOO, ett… mets…talous ja metsiin perustuva kau(cid:220) pallinen toiminta on osa vapaata markkinataloutta ja ett… siihen liittyvien kaupallisten toimintojen olisi ol(cid:220) tava ensisijaisesti markkinavoimien ohjauksessa, ja TOTEAA, ett… yhteis‰ on luonut useita v…lineit… var(cid:220) mistaakseen tehokkaan kilpailun, 15. (cid:217)KOROSTAA, ett… etusijalle on asetettava yleis‰ll… ja kuluttajilla, mets…taloudesta ja mets…tuotteista olevan ((cid:209))(cid:217)EYVL L 159, 28. 6. 1994, s. 1. ((cid:210))(cid:217)EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill… 97/49/EY (EYVL L 223, 13. 8. 1997, s. 9). ((cid:211))(cid:217)EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivill… 97/62/EY (EYVL L 305, 8. 11. 1997, s. 42). C 56/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 26. 2. 1999 k…sityksen kohentaminen vakuuttaen heille, ett… met(cid:220) sien hoito ja k…ytt‰ on kest…v……, toteaa, ett… sertifi(cid:220) ointij…rjestelm…t ovat markkinointiv…lineit…, joilla py(cid:220) rit……n parantamaan kuluttajien tietoutta kest…v…n metsien hoidon ja k…yt‰n ymp…rist‰‰n vaikuttavista ominaisuuksista ja puutuotteiden ja edist…… puun k…ytt‰… ymp…rist‰yst…v…llisen… ja uusiutuvana raaka(cid:220) aineena, ja ett… sertifiointij…rjestelmien olisi oltava vertailukelpoisia ja niiden suoritevaatimusten on ol(cid:220) tava yhdenmukaiset kansainv…lisesti tunnustettujen kest…v…n metsien hoidon ja k…yt‰n periaatteiden kanssa ja lis…ksi niiden on t…ytett…v… vapaaehtoista sertifiointia, uskottavuutta, avoimuutta, kustannuste(cid:220) ja hokkuutta, mets…nomistajien syrjim…tt‰myytt… koskevat vaati(cid:220) mukset; mets…nhoidon riippumaton auditointi on olennaista uskottavuuden varmistamisen kannalta, KEHOTTAA komissiota tarkastelemaan mahdolli(cid:220) suutta toteuttaa muita toimenpiteit… Euroopan unio(cid:220) nin tasolla, sek… mets…tyyppien saatavuutta 16. (cid:217)KATSOO, ett… nykyiset mets…taloustoimenpiteet sek… maaseudun kehitt…mist… Agenda 2000:n(cid:216)(˛) puitteissa koskevan ehdotetun asetuksen erityisesti mets…sek(cid:220) suuntaviivojen toria koskeva luku voisivat olla pohjana t…m…n p……(cid:220) t‰slauselman toteuttamiselle; ON YHT´ MIELT´ SIIT´, ett… kaikkien metsi… ja mets…(cid:220) tuotteita koskevien yhteisten toimenpiteiden pit…isi olla t…m…n mets…strategian tavoitteiden ja suositusten mukaiset, 17. (cid:217)TOTEAA komission aikomuksen antaa -(cid:217)Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonanto mets…jalostusteollisuuden kilpailukyvyst…, -(cid:217)ehdotus mets…nviljelyaineiston pit…misest… kau(cid:220) pan 14 p…iv…n… kes…kuuta 1966 annetun neuvos(cid:220) ton direktiivin 66/404/ETY(cid:216)(ˇ) tarkistamisesta, -(cid:217)Euroopan parlamentille ja neuvostolle piakkoin erityinen tiedonanto mets…alan kehitt…misyhteis(cid:220) ty‰st…. 18. (cid:217)KEHOTTAA komissiota antamaan neuvostolle viiden vuoden kuluessa kertomuksen t…m…n mets…strategian t…yt…nt‰‰npanosta. (˛)(cid:217)EYVL C 170, 4. 6. 1998, s. 67. (ˇ)(cid:217)EYVL 125, 11. 7. 1966, s. 2326, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla


title: QUESTION ECRITE no 3828/98 de Riccardo GAROSCI Demande de report d'un an de l'impression et de l'émission des billets de 500 euros

eurovoc_concepts:
European Central Bank
fraud
industrial counterfeiting
institutional cooperation
issuing of currency
paper money
public awareness campaign

text: C 289/94 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (29 janvier 1999) Un des trois mécanismes dont disposent les petites et moyennes entreprises (PME)en vertu de la décision du Conseil du 19 mai 1998 concernant des mesures d’assistance financière aux petites et moyennes entreprises (PME) innovantes et créatrices d’emploi (98/347/CE) (1) est le mécanisme de garantie en faveur des PME. L’existence d’un fonds de garantie national n’est pas obligatoire pour qu’un État membre puisse bénéficier de ce mécanisme. Le mécanisme est ouvert à tous les systèmes de garantie, publics ou privés, des États membres, y compris les systèmes de garantie mutuelle. Afin d’assurer une coopération appropriée avec les États membres, le Fonds européen d’investissement (FEI), qui gère le mécanisme, se mettra en contact avec les autorités nationales avant la mise en œuvre de celui-ci. Dans le cas de l’Italie, ces contacts ont déjà eu lieu. Comme l’Italie ne dispose pas d’un fonds national, le FEI se propose de lancer un appel à manifestation d’intérêt afin de sélectionner les institutions de garantie régionales qui agiront en tant qu’intermédiaires. (1) JO L 155 du 29. 5. 1998. (1999/C 289/124) QUESTION ÉCRITE E-3828/98 posée par Riccardo Garosci (PPE) au Conseil (15 décembre 1998) Objet: Demande de report d’un an de l’impression et de l’émission des billets de 500 euros L’euro entrera dans la vie quotidienne de tous les citoyens à partir du 1er janvier 2002 avec l’émission de billets de banque et de monnaie. Au cours des trois prochaines années, durant lesquelles il n’y aura ni obligation ni interdiction, il conviendra de se préparer au mieux, avec la participation du secteur privé et du secteur public, en mettant en œuvre des actions d’information à l’attention des citoyens et de formation à l’intérieur des entreprises. Le billet de 500 euros (environ 1 million de lires) a une valeur nominale trop élevée par rapport aux billets qui sont actuellement en circulation dans les onze pays de la zone euro: en effet, aucun billet circulant actuellement dans l’UEM ne correspond à 500 euros. Ceci pourrait entraîner des difficultés d’acceptation de la part des citoyens (qui doivent déjà utiliser 7 nouveaux billets) et du secteur commercial, effrayés par la valeur trop élevée de la coupure de 500 euros. Il faut ajouter à cela la rumeur selon laquelle de faux billets pourraient déjà être en circulation étant donné qu’une plaque d’impression a déjà été dérobée, sans parler des risques de recel. C’est pourquoi l’introduction de l’euro doit être planifiée en aidant les citoyens à affronter toute difficulté d’ordre psychologique ou pratique qu’ils pourraient rencontrer. En conséquence le Conseil peut-il intervenir en vue d’obtenir le report d’un an de l’impression et de l’émission du billet de 500 euros, du 1er janvier 2002 au 1er janvier 2003? Réponse (29 mars 1999) Conformément à l’article 105 A du traité CE, la Banque centrale européenne (BCE) est seule habilitée à autoriser l’émission de billets de banque en euros dans la Communauté. Le Conseil n’est, dès lors, pas compétent pour statuer sur la question soulevée par l’Honorable Parlementaire. Toutefois, lors de sa session du 23 novembre 1998, le Conseil a souligné la nécessité de lutter efficacement contre la contrefaçon de billets de banque et de pièces en euros et a invité les États membres à intensifier leurs préparatifs à cet égard, en coopération étroite avec la BCE et la Commission européenne


title: 98/706/CE: Mapa de receitas e de despesas do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (IHMI) para o exercício de 1998 alterado pelo orçamento rectificativo e suplementar nº 2

eurovoc_concepts: European Union Intellectual Property Office


title: Nariadenie Rady (ES) č. 2799/98 z 15. decembra 1998, ktoré stanovuje poľnohospodárske menové dojednania pre euro

eurovoc_concepts:
European Monetary System
agri-monetary policy
common agricultural policy
exchange rate
national currency
representative rate

text: 226 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 31998R2799 24. 12. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 349/1 NARIADENIE RADY (ES) č. 2799/98 z 15. decembra 1998, ktoré stanovuje poľnohospodárske menové dojednania pre euro RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, — nariadenia Rady (ES) č. 724/97 z 22. apríla 1997, ktoré stanovuje opatrenia a kompenzáciu týkajúcu sa značnej revalvácie, ktorá ovplyvňuje príjmy fariem (9) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej články 42 a 43, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na výboru (3), stanovisko Hospodárskeho a sociálneho so zreteľom na stanovisko Menového výboru (4), v podstate pozostávajú zo systému špecifických poľnohospo- dárskych prepočítacích kurzov, ktoré sa líšia od skutočných výmenných kurzov mien; keďže taký systém nie je zlučiteľný so zavedením eura; keďže by preto mali byť zavedené poľnohospo- dárske menové dojednania prispôsobené novej situácii a naria- denia ustanovujúce predošlé poľnohospodárske menové dojed- nania by mali byť zrušené; (1) keďže nariadenie Rady (ES) č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura (5) ustanovuje, že od 1. januára 1999 mena členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na Hospo- dárskej a menovej únii, je euro; keďže poľnohospodárske menové dojednania stanovené na základe: (2) — nariadenia Rady (EHS) z 3813/92 z 28. decembra a prepočítacích sa majú uplatňovať na účely 1992 kurzoch, Spoločnej poľnohospodárskej politiky (6); o zúčtovacej jednotke ktoré — nariadenia Rady (ES) č. 1527/95 z 29. júna 1995, ktoré upravuje kompenzáciu za zníženie poľnohos- podárskych prepočítacích kurzov určitých národných mien (7); — nariadenia Rady (ES) č. 2990/95 z 18. decembra 1995, ktoré upravuje kompenzáciu za značné zníženie poľnohospodárskych prepočítacích kurzov do 1. januára 1997 (8); (3) (1) Ú. v. ES C 224, 17. 7. 1998, s. 15. (2) >Ú. v. ES C 328, 26. 10. 1998. (3) Stanovisko doručené 9. septembra 1998 (ešte nebolo uverejnené v úradnom vestníku). (4) Stanovisko doručené 30. septembra 1998 (ešte nebolo uverejnené v úradnom vestníku). (5) Ú. v. ES L 139, 11. 5. 1998, s. 1. (6) Ú. v. ES L 387, 31. 12. 1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 150/95 (Ú. v. ES L 22, 31. 1. 1995, s. 1). (7) Ú. v. ES L 148, 30. 6. 1995, s. 1. (8) Ú. v. ES L 312, 23. 12. 1995, s. 7. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1451/96 (Ú. v. ES L 187, 26. 7. 1996, s. 1). keďže v súčasnej menovej situácii, keď sú rozdiely medzi výmennými kurzami a poľnohospodárskymi prepočíta- cími kurzami mierne, je možné zaviesť jednoduchší poľ- nohospodársky menový systém, ktorý sa približuje skutočnej menovej situácii; keďže následne prevod cien a čiastok stanovených v eurách do národnej meny nezúčastnených členských štátov v právnych nástrojoch týkajúcich sa Spoločnej poľnohospodárskej politiky sa môže uskutočniť pri výmennom kurze eura v týchto menách; keďže také ustanovenie má ďalšiu výhodu znač- ného zjednodušenia manažmentu Spoločnej poľnohos- podárskej politiky; keďže výmenný kurz eura vo vzťahu k národnej mene sa v priebehu obdobia, počas ktorého sa vykonáva operácia, môže meniť; keďže sa musí stanoviť kurz uplat- niteľný na príslušné čiastky; keďže sa vo všeobecnosti musí brať do úvahy skutočnosť, prostredníctvom ktorej sa dosahuje ekonomický cieľ operácie; keďže uplatňo- vaný výmenný kurz by mal byť kurz zo dňa, kedy tento prípad nastal; keďže možno bude potrebné špecifikovať túto určujúcu skutočnosť alebo upustiť od jej uplatnenia pri dodržaní určitých kritérií a najmä rýchlosti, s ktorou sa prenášajú pohyby meny; (9) Ú. v. ES L 108, 25. 4. 1997, s. 9. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 942/98 (Ú. v. ES 132, 6. 5. 1998, s. 1). 03/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 227 (4) (5) (6) (7) (8) (9) keďže sa v prípadoch veľkej revalvácie meny s možnými účinkami na ceny a na čiastky iné ako priama pomoc môžu príjmy fariem v určitých podmienkach znížiť; v dôsledku toho malo odôvodnene keďže by prihliadať na dočasnú degresívnu pomoc, aby sa vyrov- nali účinky revalvácie a udržalo tempo s vývojom poľ- nohospodárskych cien spôsobom kompatibilným s pra- vidlami všeobecnej ekonomiky; sa PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Na účely tohto nariadenia: keďže vyrovnanie účinkov veľkých menových revalvácií na úrovni určitých priamych druhov pomoci v národnej mene si vyžaduje špecifické pravidlá prispôsobené typu pomoci; dojednania pre kompenzačnej keďže pomoci musia umožňovať finančný príspevok z Európ- skej únie a členského štátu; financovanie keďže z dlhodobejšieho hľadiska sa poľnohospodársky sektor musí, podobne ako ostatné sektory hospodárstva, prispôsobiť menovej realite; keďže v dôsledku toho by sa mal stanoviť dátum prerušenia pre kompenzačné dojednania; keďže stanovenie takého dátumu prerušenia je súčasťou rozpočtovej disciplíny; keďže rozum diktuje, aby boli stanovené osobitné pravidlá pre riešenie výnimočných situácií, ku ktorým dochádza buď v Európskej únii alebo na svetovom trhu a ktoré si vyžadujú neodkladné kroky na zabezpečenie toho, aby dojednania ustanovené podľa Spoločnej poľno- hospodárskej politiky efektívne fungovali; keďže členský štát, ktorý sa nezúčastňuje na Hospodár- skej a menovej únii, musí mať možnosť uskutočňovať platby za výdavky vyplývajúce z právnych nástrojov týkajúcich sa Spoločnej poľnohospodárskej politiky skôr v eurách ako v národnej mene; keďže by sa mali prijať kroky na zabezpečenie toho, aby táto možnosť neviedla k neoprávnenej výhode pre strany, ktoré uskutočňujú alebo prijímajú platbu; a) „právne nástroje súvisiace so Spoločnou poľnohospodárskou politikou“ znamená: — právne nástroje vychádzajúce priamo alebo nepriamo z článku 43 zmluvy, s výnimkou Spoločného colného sadzobníka a iných právnych nástrojov colnej legislatívy uplatniteľných na poľnohospodárske aj priemyselné produkty, — právne nástroje uplatniteľné na tovary spracovávané z poľnohospodárskych produktov a podliehajúce špeci- fickým obchodným dojednaniam; b) „zúčastnené členské štáty“ znamená: členské štáty, ktoré prijali jednotnú menu v súlade so zmluvou; c) „nezúčastnené členské štáty“ znamená: členské štáty, ktoré neprijali jednotnú menu; d) „národné meny“ znamená: národné meny nezúčastnených členských štátov a tretích krajín; e) „výmenný kurz“ znamená: výmenný kurz medzi eurom a národnou menou na trhu s menou; f) „značná revalvácia“ znamená: situáciu, ak je ročný prie- merný výmenný kurz pod hranicou definovanou ako najnižší priemerný ročný prepočítací kurz uplatňovaný počas predchádzajúcich troch rokov a výmenný kurz z 1. januára 1999; g) „značná časť revalvácie“ znamená: percento, o ktoré je ročný priemer nižší ako hranica uvedená v bode f). Článok 2 1. Ceny a čiastky stanovené v právnych nástrojoch súvisia- cich so Spoločnou poľnohospodárskou politikou sa vyjadrujú v eurách. 2. V zúčastnených členských štátoch sa poskytujú alebo inkasujú v eurách. V ostatných členských štátoch sa budú prevádzať do ich národnej meny prostredníctvom výmenného kurzu a, bez vplyvu na článok 8, poskytovať alebo inkasovať sa budú v národnej mene. 3. Pri čiastkach týkajúcich sa dovozov a pri vývozných daniach stanovených v eurách právnym nástrojom súvisiacim so Spoločnou poľnohospodárskou politikou a uplatniteľným členskými štátmi v národnej mene sa prepočítací kurz výslovne rovná kurzu uplatniteľnému podľa článku 18 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2913/92 (1). (10) keďže by sa malo pamätať na možnosť dočasných opat- rení na umožnenie zavedenia nových poľnohospodár- skych menových dojednaní, (1) Ú. v. ES L 302, 19. 10. 1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 82/97 Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 17, 21. 1. 1997, s. 1). 228 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 Článok 3 1. Určujúcou skutočnosťou pre výmenný kurz bude: — ukončenie colných dovozných alebo vývozných formalít poskytnutých inkasovaných alebo v prípade čiastok v obchode s tretími krajinami, — skutočnosť, pomocou ktorej sa ekonomický cieľ operácie dosahuje vo všetkých ostatných prípadoch. 2. Ak sa musí špecifikovať určujúca skutočnosť uvedená v odseku 1, alebo ju nie je možné brať do úvahy z dôvodov charakteristických pre trhovú organizáciu alebo príslušnú čiastku, špecifická určujúca skutočnosť sa stanoví v súlade s postupom ustanoveným v článku 9, pričom sa zohľadnia tieto kritériá: a) len čo to bude možné, skutočná uplatniteľnosť úprav výmenného kurzu; b) podobnosť určujúcich skutočností u analogických operácií, ktoré uskutočnili rôzne trhové organizácie; c) konzistentnosť určujúcich skutočností u rôznych cien a čia- stok súvisiaca s organizáciou jednotného trhu; d) uskutočniteľnosť a efektívnosť kontrol uplatňovania vhod- ných výmenných kurzov. Článok 4 1. Pri iných cenách a čiastkach ako sú tie, ktoré sú uvedené v článku 5, môže členský štát poskytnúť kompenzačnú pomoc farmárom v prípadoch značnej revalvácie. Platby sa uskutočnia v troch za sebou nasledujúcich sledoch, z ktorých každý bude trvať dvanásť mesiacov, pričom začnú v mesiaci marci nasledu- júcom po mesiaci značnej revalvácie. Tieto kompenzačné platby nesmú mať formu pomoci viazanej na inú produkciu, ako je produkcia počas stanoveného predo- šlého obdobia. Nesmú uprednostňovať žiadny konkrétny typ produkcie, ani byť závislé od produkcie, ktorá nasleduje po stanovenom období. 2. Maximálna čiastka prvého sledu kompenzačnej pomoci sa ako celok, v súlade stanoví pre príslušný členský štát s postupom ustanoveným v článku 9, vynásobením značnej časti revalvácie paušálnou stratou príjmu stanovenou v súlade s bodmi 1 až 3 prílohy. 3. Maximálna čiastka prvého sledu sa v prípade potreby zníži alebo zruší s prihliadnutím na situáciu na trhu zistenú počas roka, a to až do doby značnej revalvácie. Na časť čiastky vypočítanú v súlade s odsekom 2, ktorá sa neposkytne žiadna 4. neprevýši značnú revalváciu 2,6 %, pomoc. 5. Každá čiastka vyplatená v druhom a treťom slede sa zníži v porovnaní s úrovňou prvého sledu najmenej o jednu tretinu čiastky vyplatenej v prvom slede. Čiastky vyplatené v druhom a treťom slede sa znížia alebo zrušia ako funkcia účinku na príjmy z vývoja výmenných kurzov zaznamenaných do začiatku mesiaca predchádzajúceho prvému mesiacu príslušného sledu a s prihliadnutím na situ- áciu na trhu zistenú za to isté obdobie. Situácia na trhu sa berie do úvahy podľa odseku 3 a dru- 6. hého pododseku odseku 5 v súlade s týmito kritériami: Čiastka jedného alebo viacerých sledov v jednom alebo vo via- cerých sektoroch sa môže znížiť, ak sa zistí, že: a) v priebehu roka, počas ktorého dôjde k značnej revalvácii alebo v priebehu obdobia medzi začiatkom predchádzajú- ceho sledu a začiatkom mesiaca pred prvým mesiacom príslušného sledu sa trhová cena pre príslušný členský štát v priemere rovnala alebo bola vyššia ako priemerné trhové ceny v členských štátoch, ktorých meny neboli počas toho istého obdobia značne zrevalvované. Trhové ceny sa porov- návajú pomocou východiskového indexu 100 u trhových cien v národnej mene alebo v eurách, alebo b) vzťah medzi dátumami určujúcich skutočností v príslušnom sektore a dátumom značnej revalvácie je taký, že nie je opodstatnené vyvodiť záver, že revalvácia mala dopad v priebehu posudzovaného obdobia. V prípadoch, v ktorých sa uplatňuje bod b), sa zníženie prinajmenšom jednej tretiny uvedenej v článku 4 (5) vypočí- tava na základe čiastky prvého sledu, ktorý by bola poskytnutý, ak by sa neuplatňoval bod b). Tieto kritériá sa vo svetle skúseností môžu zmeniť a doplniť v súlade s postupom ustanoveným v článku 9. Článok 5 V prípadoch, v ktorých je výmenný kurz uplatniteľný 1. v deň určujúcej skutočnosti pri: — paušálnej pomoci vypočítanej na 1 hektár alebo na dobyt- čiu jednotku alebo — kompenzačnej prémie na 1 ovcu alebo kozu, alebo — čiastok štrukturálneho alebo environmentálneho charakteru nižší ako kurz uplatniteľný predtým, môže príslušný členský štát uskutočniť kompenzačné platby farmárom v troch za sebou nasledujúcich sledoch, z ktorých každý trvá dvanásť mesiacov, počnúc dátumom určujúcej skutočnosti. 03/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 229 Kompenzačná pomoc sa musí poskytovať vo forme dodatku k pomoci, príplatkov a čiastok uvedených v prvom podod- seku. tikou, Komisia môže, na základe právomocí, ktoré jej boli udelené týmito nástrojmi v každom jednotlivom prípade urobiť výnimku z tohto nariadenia, najmä v týchto prípadoch: 2. Maximálna čiastka prvej série kompenzačnej pomoci sa ustanoví pre príslušný členský štát ako celok, v súlade s postupom stanoveným v článku 9, v súlade s bodom 4 prílohy. Členský štát sa však môže vzdať poskytnutia kompen- začnej pomoci, ak táto čiastka zodpovedá zníženiu menej ako 0,5 %. Čiastky vyplatené v druhom a treťom slede sa znížia s úrovňou predchádzajúceho sledu najmenej 3. v porovnaní o tretinu čiastky vyplatenej v prvom slede. 4. V prípade potreby sa čiastky uvedené v odseku 3 znížia alebo zrušia ako funkcia účinku na príjmy z vývoja výmen- ných kurzov zaznamenaných v prvý deň druhého a tretieho sledu. 5. Tento článok sa neuplatňuje na čiastky, na ktoré sa počas dvadsiatich štyroch mesiacov bezprostredne pred nadobud- nutím účinnosti nového kurzu uplatňoval kurz nižší ako nový kurz. Článok 6 1. Príspevok spoločenstva na financovanie predstavuje: — 50 % čiastok skutočne vyplatených na kompenzačnú pomoc uvedenú v článku 4, — 50 % čiastok, ktoré je možné poskytnúť na kompenzačnú pomoc uvedenú v článku 5. Členský štát však môže odstúpiť od národnej účasti na financovaní pomoci. 2. Na účely financovania Spoločnej poľnohospodárskej poli- tiky sa tento príspevok bude pokladať za súčasť intervencie určenej na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov. — ak krajina využíva neobvyklé techniky výmeny, ako sú napríklad diferencované devízové kurzy alebo realizuje výmenné dohody, — ak krajiny majú meny, ktoré nie sú zaznamenané na oficiál- nych zahraničných devízových trhoch alebo ak trend v takýchto menách bude pravdepodobne vytvárať defor- máciu v obchodovaní. Článok 8 1. Ak sa nezúčastnený členský štát rozhodne platiť výdavky vyplývajúce z právnych nástrojov súvisiacich so Spoločnou poľnohospodárskou politikou radšej v eurách ako v národnej mene, členský štát prijme taký druh opatrení, aby používanie eura nezabezpečovalo systematickú výhodu v porovnaní s použitím národnej meny. Členský štát musí 2. informovať Komisiu o plánovaných opatreniach predtým, ako nadobudnú účinnosť. Opatrenia nesmú nadobudnúť účinnosť, pokiaľ Komisia neoznámi svoj súhlas s nimi. Článok 9 Podrobné pravidlá pre uplatňovanie tohto nariadenia budú prijaté v súlade s postupom ustanoveným v: a) článku 23 nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 z 30. 1992 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1) júna alebo b) zodpovedajúcich článkoch iných nariadení o spoločnej organizácii trhov s poľnohospodárskymi produktmi alebo produktmi rybolovu, alebo Článok 7 c) zodpovedajúcich článkoch iných ustanovení spoločenstva zavádzajúcich podobný postup. sa Ak majú výnimočné menové postupy týkajúce 1. národnej meny tendenciu ohroziť uplatňovanie právnych nástrojov súvisiacich so Spoločnou poľnohospodárskou poli- tikou, Komisia rozhodne o vhodných zabezpečovacích opatre- niach, ktoré môžu, ak to bude potrebné, urobiť výnimku z jestvujúcich právnych nástrojov súvisiacich so Spoločnou poľnohospodárskou politikou. a členským štátom budú Rade opatrenia uvedené v prvom pododseku. v predstihu oznámené Každý členský štát môže postúpiť rozhodnutie Komisie Rade počas troch pracovných dní od toho dňa, kedy im boli ozná- mené zabezpečovacie opatrenia. Rada, konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny, môže prijať odlišné rozhodnutie do jedného mesiaca od oznámenia prísluš- ných opatrení. Článok 10 1. Ak sa ukáže, že sú nevyhnutné prechodné opatrenia na uľahčenie počiatočného uplatňovania tohto nariadenia, Komisia prijme také opatrenia v súlade s postupom ustanoveným v článku 9 a budú sa uplatňovať počas lehoty, ktorá je abso- lútne nevyhnutná pre uľahčenie zavedenia nových dojednaní. Nariadenia (EHS) č. 3813/92, 2. č. 2990/95 a (ES) č. 724/97 sa týmto rušia. (ES) č. 1527/95, (ES) 3. Odkazy na poľnohospodársky prepočítací kurz v práv- nych nástrojoch súvisiacich so Spoločnou poľnohospodárskou politikou sa robia od 1. januára 1999 a vzťahujú sa k prepočí- taciemu kurzu, ktorý neodvolateľne stanovila Rada v súlade s článkom 109 ods. 4 zmluvy pre národné menové jednotky a kurzu uvedenému v článku 2 ods. 2 a ak sa uplatňuje, článku 2 ods. 3 tohto nariadenia pre národné meny. 2. sa Ak majú výnimočné menové postupy týkajúce národnej meny tendenciu ohroziť uplatňovanie právnych nástrojov súvisiacich so Spoločnou poľnohospodárskou poli- (1) Ú. v. ES L 181, 1. 7. 1992, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 923/96 (Ú. v. ES L 126, 24. 5. 1996, s. 37). 230 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 Odkazy na reprezentatívny trhový kurz ecu v právnych nástro- joch súvisiacich so Spoločnou menovou politikou sa robia od 1. januára 1999 a vzťahujú sa k výmennému kurzu eura. Odkazy na kompenzačnú pomoc stanovenú v nariadení (EHS) č. 3813/92 a nariadení (ES) č. 724/97 sa považujú za odkazy na články 4, 5 a 6 tohto nariadenia. Odkazy na určujúce skutočnosti stanovené v článku 6 naria- denia (EHS) č. 3813/92 sa považujú za odkazy na článok 3 tohto nariadenia. Článok 11 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Uplatňuje sa od 1. januára 1999. Články 4, 5 a 6 sa uplatňujú iba na značné revalvácie, ku ktorým došlo do 1. januára 2002. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 15. decembra 1998 Za Radu predseda W. MOLTERER 03/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 231 1. Paušálna strata príjmu uvedená v článku 4 (2) nariadenia sa rovná: PRÍLOHA a) sume 1 %: — z finálnej poľnohospodárskej produkcie obilnín vrátane ryže, cukrovej repy, mlieka a mliečnych výrobkov a hovädzieho a teľacieho mäsa a — z hodnoty množstiev produktov dodávaných podľa zmluvy, ktorá ukladá, v súlade s pravidlami spoločenstva, minimálnu cenu pestovateľovi za produkty neuvedené v prvej zarážke a — z pomoci alebo príplatkov vyplatených farmárom s výnimkou tých, čo sú uvedené v článku 5 nariadenia; b) po odpočítaní: — 0,5 % hodnoty bezprostrednej spotreby vo forme krmiva pre zvieratá a — dopadu zníženia hrubej pridanej hodnoty na daň pri trhových cenách vyplývajúcich z operácií týkajúcich sa bodu a) a predchádzajúcej zarážky a — zrážky zodpovedajúcej 1 % predpovedaných výdavkov EPUZF na tieto položky: — plná čiastka paušálnej pomoci na 1 ha, — polovica čiastky štrukturálnej alebo environmentálnej pomoci a — 130 % príplatkov na mäso oviec a kôz. 2. Čiastky uvedené v druhej a tretej zarážke bodu 1 písm. a) sa nemajú brať do úvahy, ak ich súčet je nižší ako 0,01 % finálnej poľnohospodárskej produkcie príslušného členského štátu v sektore produktov, ktorého sa to týka. Na účely tohto nariadenia, sektory produktov zodpovedajú štatistickým súhrnom identifikovaným v ekonomických výkazoch pre poľnohospodárstvo, ktoré zostavuje Eurostat alebo skupinám týchto súhrnov uvedeným nižšie: 1. Obilniny a ryža 2. Cukrová repa 3. Mlieko a mliečne výrobky 4. Hovädzie/teľacie mäso 5. Olejniny a olivový olej 6. Čerstvé ovocie a zelenina 7. Zemiaky 8. Vína a mušty 9. Kvety a výpestky 10. Bravčové mäso 11. Mäso oviec a kôz 12. Vajcia a hydina 13. Iné. 3. Paušálna strata príjmu sa má stanovovať na základe informácií týkajúcich sa: a) ekonomických výkazov pre poľnohospodárstvo z Eurostatu za posledný kalendárny rok končiaci sa pred dátumom značnej revalvácie, pre prvú zarážku bodu 1 písmeno a) a prvú a druhú zarážku bodu 1 písmeno b); 232 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 b) bilančného výnosu alebo, v opačnom prípade, rozpočtov alebo návrhov rozpočtov alebo predbežných návrhov rozpočtov týkajúcich sa: — príjmu za rok uvedený v písmene a), pre druhú a tretiu zarážku bodu 1 písmeno a), — rozpočtového roka začínajúceho počas hospodárskeho roka pre obilniny, v ktorom došlo k značnej reval- vácii, pre tretiu zarážku bodu 1 písmeno b). Na účely uplatňovania bodu 2 v okrajových prípadoch sa pri posudzovaní informácií uvedených v bode a) budú brať do úvahy aj príslušné údaje za predchádzajúce dva roky. 4. Pomoc uvedená v článku 5 ods. 1 nariadenia sa vypočítava ako funkcia údajov uvedených v prvej zarážke bodu 3 písm. b) tejto prílohy


title: Resolution on the Euro as a parallel currency

eurovoc_concepts:
Denmark
Greece
Sweden
United Kingdom
monetary policy
postal service

formats: html print


title: Rådets resolution av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen

text: 26. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 56/1 I (Meddelanden) R¯DET R¯DETS RESOLUTION av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi f‰r Europeiska unionen (1999/C 56/01) EUROPEISKA UNIONENS R¯D som erk…nner f‰rdelarna med en skogsbruksstrategi f‰r Europeiska unionen s¿som den anges i denna resolution, som i f‰rsta hand bygger p¿ den allm…nna analysen och riktlinjerna i kommissionens meddelande till r¿det och Europaparlamentet, som beaktar r¿dets nuvarande lagstiftning om skogs(cid:220) brukssektorn liksom de inom ramen f‰r Agenda 2000 st…llda f‰rslagen om st‰d till skogsbruks¿tg…rder i med(cid:220) lemsstaterna, som beaktar den verksamhet och de ¿taganden som Europeiska unionen och dess medlemsstater gjort i alla relevanta skogsrelaterade internationella sammanhang, i synnerhet FN:s konferens om milj‰ och utveckling i Rio de Janeiro 1992 och uppf‰ljningen av denna(cid:216)(˛) samt mi(cid:220) nisterkonferenserna om skydd f‰r skogarna i Europa och de d…rvid fastslagna principerna och rekommendatio(cid:220) nerna f‰r skogssektorn, 1. (cid:217)R¯DET BETONAR betydelsen av skogens m¿ngsidiga roll och av ett h¿llbart skogsbruk som bygger p¿ skogens sociala, ekonomiska, milj‰m…ssiga, ekolo(cid:220) giska och kulturella funktioner f‰r samh…llets ut(cid:220) veckling och i synnerhet f‰r landsbygdsutvecklingen, liksom skogens och skogsbrukets bidrag till den nu(cid:220) varande gemenskapspolitiken, 2. (cid:217)FASTST´LLER att denna skogsbruksstrategi b‰r in(cid:220) neh¿lla f‰ljande viktiga best¿ndsdelar: a)(cid:217) Ett h¿llbart skogsbruk enligt definitionen fr¿n ministerkonferensen om skydd f‰r skogar i Eu(cid:220) ropa i Helsingfors 1993 samt skogens m¿ngsi(cid:220) diga roll som en ‰vergripande princip f‰r ¿tg…r(cid:220) der. b) Subsidiaritetsprincipen, med tanke p¿ att F‰rdra(cid:220) get om uppr…ttandet av Europeiska gemenskapen inte f‰reskriver en s…rskild gemensam skogs(cid:220) brukspolitik och att ansvaret f‰r skogsbrukspoli(cid:220) tiken vilar p¿ medlemsstaterna, likv…l med beak(cid:220) tande av att gemenskapen i enlighet med subsi(cid:220) diaritetsprincipen och begreppet delat ansvar kan bidra positivt till genomf‰randet av ett h¿llbart skogsbruk och skogens m¿ngsidiga roll. c) Det bidrag som nuvarande och framtida ¿tg…rder p¿ gemenskapsniv¿ inneb…r f‰r genomf‰randet av skogsbruksstrategin och f‰r medlemsstaternas st‰d med avseende p¿ ett h¿llbart skogsbruk och skogens m¿ngsidiga roll, skydd av skogen, ut(cid:220) vecklingen och bevarandet av landsbygden, skogsarvet, biologisk m¿ngfald, klimatf‰r…nd(cid:220) ringar, anv…ndning av tr… som f‰rnybar energi(cid:220) k…lla m. m. , varvid samtidigt ¿tg…rder som bidrar till snedvridning av marknaden skall undvikas. d) Genomf‰rande av internationella ¿taganden, principer och rekommendationer genom natio(cid:220) nella skogsprogram eller skogsprogram p¿ l…gre niv¿ …n nationell niv¿ eller l…mpliga instrument utvecklade av medlemsstaterna. e) Aktivt deltagande i alla de internationella sam(cid:220) manhang som g…ller skogssektorn. (˛)(cid:217)UNCED, extra session i FN:s generalf‰rsamling, XI v…rlds(cid:220) kongressen om skogsbruk, konventionen om biologisk m¿ngfald, konventionen om klimatf‰r…ndringar, konventio(cid:220) nen om bek…mpning av ‰kenspridning samt f‰rsta, andra och tredje ministerkonferenserna om skydd f‰r skogarna i Europa. f) N‰dv…ndigheten av att f‰rb…ttra samordning, kommunikation och samarbete inom alla politik(cid:220) omr¿den med avseende p¿ skogssektorn inom kommissionen, mellan kommissionen och med(cid:220) lemsstaterna liksom mellan medlemsstaterna. C 56/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 2. 1999 g) Betydelsen av ett h¿llbart skogsbruk f‰r att be(cid:220) vara och f‰rb…ttra den biologiska m¿ngfalden och livsbetingelserna f‰r djur och v…xter s¿v…l som det faktum att denna strategi …r en av m¿nga ¿tg…rder f‰r att bek…mpa klimatf‰r…nd(cid:220) ringar. h) Fr…mjande av anv…ndning av tr… och andra skogsprodukter som inte …r av tr… fr¿n h¿llbart brukade skogar som milj‰v…nliga produkter i linje med den fria marknadens regler. i) Skogsbrukets och de skogsbaserade n…ringarnas bidrag till inkomster, syssels…ttning och andra faktorer som p¿verkar livskvaliteten samt det n…ra sambandet mellan dessa b¿da omr¿den vil(cid:220) ket inverkar p¿ deras konkurrenskraft och eko(cid:220) nomiska b…rkraft. j) Behovet av att b…ttre integrera skog och skogs(cid:220) produkter i alla sektorer av de gemensamma po(cid:220) jord(cid:220) litikomr¿dena s¿som den gemensamma brukspolitiken, milj‰, energi, handel, industri, forskning, inre marknad och utvecklingssamar(cid:220) bete f‰r att beakta s¿v…l skogens och skogspro(cid:220) dukternas bidrag till andra politikomr¿den som inverkan fr¿n andra politikomr¿den p¿ skog och skogsprodukter, i syfte att garantera den konse(cid:220) kvens som …r n‰dv…ndig f‰r ett holistiskt syns…tt och f‰r ett h¿llbart skogsbruk. k) Behovet att uppmuntra ett syns…tt med delta(cid:220) gande och insyn fr¿n alla intressenter, med er(cid:220) k…nnande av den stora variationen i fr¿ga om …gandeformer inom gemenskapen vilket kr…ver inblandning fr¿n skogs…garnas sida. l) Behovet av s…rskilda syns…tt och ¿tg…rder f‰r de olika slag av skog med erk…nnande av den stora variationen i fr¿ga om naturliga, sociala, ekono(cid:220) miska och kulturella f‰ruts…ttningar f‰r skogarna i gemenskapen. m) Det faktum att denna strategi …r en dynamisk process, som kr…ver ytterligare diskussioner och verksamhet i enlighet med de riktlinjer som be(cid:220) skrivs ovan. GEMENSKAPS¯TG´RDER AVSEENDE SKOGSBRUK SKOG OCH 3. (cid:217)BETONAR det bidrag skogen har till fr…mjandet av syssels…ttning, v…lst¿nd och milj‰, vilket ‰verens(cid:220) st…mmer med begreppet ett h¿llbart skogsbruk byggt p¿ skogens ekonomiska, ekologiska, sociala och kul(cid:220) turella funktioner. 4. (cid:217)´R ˆVERENS OM att gemenskapen deltar aktivt i genomf‰randet av resolutionerna fr¿n ministerkonfe(cid:220) renserna om skydd f‰r skogar i Europa och har god framf‰rh¿llning n…r det g…ller deltagandet i interna(cid:220) tionella diskussioner och f‰rhandlingar om skogs(cid:220) bruksfr¿gor, s…rskilt i F‰renta nationernas ad hoc(cid:220) grupp f‰r skogsfr¿gor, 5. (cid:217)UPPMANAR kommissionen att f‰reta en ‰versyn av ¿tg…rder enligt r¿dets f‰rordning (EEG) nr 3528/86 av den 17 november 1986 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftf‰roreningar(cid:216)(˛) f‰r att utv…r(cid:220) dera och fortl‰pande f‰rb…ttra effektiviteten hos det europeiska systemet f‰r ‰vervakning av skogarnas tillst¿nd med h…nsyn till alla potentiella faktorer som p¿verkar skogens ekosystem, 6. (cid:217)FˆRESPR¯KAR forts…ttning och utv…rdering av m‰j(cid:220) liga f‰rb…ttringar av gemenskapsprogrammet f‰r att skydda gemenskapens skogar mot br…nder, inf‰rt ge(cid:220) nom f‰rordning (EEG) nr 2158/92(cid:216)(ˇ), med h…nsyn till den positiva effekt som det haft p¿ effektiviteten av f‰rebyggande ¿tg…rder och betydelsen av enhet(cid:220) liga ¿tg…rder f‰r att skydda skogen, och UPPMANAR komissionen att …gna s…rskild uppm…rksamhet ¿t att utveckla gemenskapens system f‰r information om skogsbr…nder, som g‰r det m‰jligt att p¿ ett b…ttre s…tt bed‰ma effektiviteten hos skydds¿tg…rder mot br…nder, 7. (cid:217)UNDERSTRYKER betydelsen av en fortsatt utveck(cid:220) ling av det europeiska informations(cid:220) och kommuni(cid:220) kationssystemet f‰r skogsbruk (EFICS), inf‰rt ge(cid:220) nom f‰rordning (EEG) nr 1615/89(cid:216)(—), genom att f‰rb…ttra kvaliteten p¿ och tillf‰rlitligheten i uppgif(cid:220) terna om skogen och UNDERSTRYKER v…rdet av samarbete med relevanta nationella och internatio(cid:220) nella organisationer, 8. (cid:217)ANSER att gemenskaps¿tg…rder inom ramen f‰r sam(cid:220) arbetet med l…nderna i Central(cid:220) och ˆsteuropa samt inom ramen f‰r ministerkonferenserna om skyddet av skogarna i Europa b‰r fr…mja ett h¿llbart bruk och, bevarande samt en h¿llbar utveckling av sko(cid:220) (˛)(cid:217)EGT L 326, 21. 11. 1986, s. 2. F‰rordningen senast …ndrad genom f‰rordning (EG) nr 307/97 (EGT L 51, 21. 2. 1997, s. 9). (ˇ)(cid:217)EGT L 217, 31. 7. 1992, s. 3. F‰rordningen …ndrad genom f‰rordning (EG) nr 308/97 (EGT L 51, 21. 2. 1997, s. 11). (—)(cid:217)EGT L 165, 15. 6. 1989, s. 12. 26. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 56/3 garna. UPPM´RKSAMMAR att kommissionen har lagt fram ett f‰rslag till r¿dets f‰rordning om ge(cid:220) inf‰r anslutningen f‰r menskapsst‰d f‰r ¿tg…rder jordbruk och i kandidatl…n(cid:220) landsbygdsutveckling derna i Central(cid:220) och ˆsteuropa under perioden f‰re anslutningen och att st‰d till jordbrukets och lands(cid:220) bygdens utveckling …ven kan omfatta bland annat skogsbruk. BEAKTAR att n…mnda f‰rslag kan utg‰ra ett bidrag till bruk, bevarande och en h¿llbar utveck(cid:220) ling av skogarna i Central(cid:220) och ˆsteuropa. 1997(cid:134)2000’’, UPPM´RKSAMMAR det merv…rde som gemenskaps¿tg…rder kan ge genom sina skogsbruks(cid:220) ¿tg…rder inom ¿tg…rderna f‰r landsbygdens utveck(cid:220) ling och ¿tg…rderna f‰r skydd av skogen samt genom s…rskilda ¿tg…rder som forskning, bevarande av ge(cid:220) netiska resurser i enlighet med r¿dets f‰rordning (EG) nr 1467/94(cid:216)((cid:209)) och st‰d f‰r till…mpningen av de alleuropeiska kriterierna och indikatorerna f‰r ett h¿llbart skogsbruk och ANSER att dessa verksamhe(cid:220) ter och detta merv…rde ger bidrag till svaret p¿ den beg…rda ¿tg…rdsramen f‰r gemenskapens strategi f‰r biologisk m¿ngald. 9. (cid:217)UPPM´RKSAMMAR att forskningsverksamheterna inom skogsbruk f‰r gemenskapens inom ramen FoTU(cid:220)programm hj…lper till att fr…mja ett h¿llbart skogsbruk och skogens m¿ngsidiga roll samt ett h¿ll(cid:220) bart och m¿ngfaldigt utnyttjande av skogens resurser och att forb…ttra forskningspotentialen och upp(cid:220) muntra till innovationer. industrier 10. (cid:217)UNDERSTRYKER f‰rdelarna med en effektiv sam(cid:220) ordning mellan olika politikomr¿den som p¿verkar skogsbruket och med samordning p¿ gemenskaps(cid:220) niv¿; UNDERSTRYKER den betydande roll som den st…ndiga kommitt~n f‰r skogsbruk, R¿dgivande ko(cid:220) mitt~n f‰r skog och kork samt kommitt~n f‰r ge(cid:220) menskapspolitik i fr¿ga om skogsbruk och skogs(cid:220) bruksbaserade inr…ttade genom beslut 89/367/EEG(cid:216)(˛), beslut 98/235/EG(cid:216)(ˇ) och beslut 97/837/EG(cid:216)(—) spelar p¿ detta omr¿de och betydel(cid:220) sen av att anv…nda dessa kommitt~er f‰r samr¿d p¿ ad hoc(cid:220)basis f‰r att erbjuda expertis f‰r all skogs(cid:220) bruksbaserad verksamhet inom ramen f‰r nuvarande gemenskapsstrategier s¿som den gemensamma jord(cid:220) brukspolitiken och landsbygdens utveckling, milj‰, handel, forskning, inre marknad, industri, utveck(cid:220) lingssamarbete och energipolitik och UPPMANAR kommissionen att s¿ snart som m‰jligt l…gga fram en rapport f‰r r¿det om hur samordningen kan f‰rb…tt(cid:220) ras, 11. (cid:217)ANSER att bevarande och f‰rb…ttring av den biolo(cid:220) giska m¿ngfalden i skogen …r av grundl…ggande be(cid:220) tydelse f‰r ett h¿llbart bruk och att l…mpliga ¿tg…r(cid:220) der b‰r inf‰rlivas i skogsprogrammen eller medlems(cid:220) staternas motsvarande instrument anpassade till det alleuropeiska ’’arbetsprogrammet om bevarande och f‰rb…ttring av den biologiska m¿ngfalden och m¿ng(cid:220) falden i fr¿ga om landskap i skogens ekosystem (˛)(cid:217)EGT L 165, 15. 6. 1989, s. 14. (ˇ)(cid:217)EGT L 88, 24. 3. 1998, s. 59. (—)(cid:217)EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 95. 12. (cid:217)INSER dessutom behovet av bevarande och skydd av omr¿den som …r representativa f‰r alla typer av eko(cid:220) system som ¿terfinns i skogarna och …r av s…rskilt ekologiskt intresse, NOTERAR gemenskapens bidrag, genom det ekologiska n…tverket Natura 2000, till uppr…ttandet av skyddade omr¿den som utg‰rs av ’’s…rskilda skyddsomr¿den’’ och ’’s…rskilda bevaran(cid:220) deomr¿den’’ som inr…ttats i enlighet med direktiv 79/409/EEG(cid:216)((cid:210)) och direktiv 92/43/EEG(cid:216)((cid:211)) med h…nsyn till ekonomiska, sociala och kulturella krav, regionala och lokala s…rdrag och skogs…garnas in(cid:220) blanding, 13. (cid:217)FINNER att skogarnas potential som reservoarer f‰r kol i Europeiska unionen b…st s…kerst…lls genom ett h¿llbart skogsbruk och att bidraget till Europeiska unionens och medlemsstaternas strategi f‰r att m‰ta klimatf‰r…ndringar …r i ‰verensst…mmelse med Kyo(cid:220) toprotokollet och kan uppn¿s b…st genom skydd och f‰rb…ttring av befintliga koltillg¿nger, genom att uppr…tta nya kollager och genom att uppmuntra ut(cid:220) nyttjandet av biomassa och tr…baserade produkter, 14. (cid:217)ANSER att skogsbruket och de skogsbaserade kom(cid:220) mersiella verksamheterna …r en del av det fria n…(cid:220) ringslivet och att dessa kommersiella funktioner i hu(cid:220) vudsak skall styras av marknadskrafterna, NOTERAR att gemenskapen har inf‰rt en rad instrument f‰r att s…kerst…lla en effektivt fungerande konkurrenspoli(cid:220) tik, 15. (cid:217)BETONAR att en f‰rb…ttring av det allm…nnas och skogsbruk och konsumenternas uppfattning om ((cid:209))(cid:217)EGT L 159, 28. 6. 1994, s. 1. ((cid:210))(cid:217)EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. Direktivet senast …ndrat genom direktiv 97/49/EG (EGT L 223, 13. 8. 1997, s. 9). ((cid:211))(cid:217)EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet senast …ndrat genom direktiv 97/62/EG (EGT L 305, 8. 11. 1997, s. 42). C 56/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 2. 1999 skogsprodukter m¿ste prioriteras genom att f‰rs…kra dessa att skogen brukas p¿ ett h¿llbart s…tt, noterar att certifieringssystem f‰r skogsbruket …r marknads(cid:220) instrument f‰r att f‰rb…ttra konsumenternas medve(cid:220) tenhet i fr¿ga om ett h¿llbart skogsbruks positiva ef(cid:220) fekt p¿ milj‰n och fr…mja anv…ndningen av tr… och skogsprodukter som en milj‰v…nlig och f‰rnybar r¿(cid:220) vara och att certifieringssystem f‰r skogsbruket b‰r vara j…mf‰rbara och prestationskraven b‰r ‰verens(cid:220) st…mma med internationellt erk…nda principer om ett h¿llbart skogsbruk och dessutom uppfylla kraven p¿ frivillighet, trov…rdighet, insyn, kostnadseffektvitet, tillg…nglighet och icke(cid:220)diskriminerande karakt…r f‰r olika slag av skog och skogs…gare och anser att en viktig punkt f‰r att f‰rs…kra sig om trov…rdighet b‰r vara en oberoende revision av skogsbruket; UPPMA(cid:220) NAR kommissionen att ‰verv…ga m‰jligheten av yt(cid:220) terligare ¿tg…rder p¿ Europeiska unionens niv¿, 16. (cid:217)INSER att nuvarande ¿tg…rder inom skogsbruket lik(cid:220) som ett kapitel som s…rskilt …gnas ¿t skogsbruket i f‰rslaget till f‰rordning om landsbygdens utvckling i Agenda 2000(cid:216)(˛) skulle kunna utg‰ra en grund f‰r att genomf‰ra resolutionens riktlinjer, ´R ˆVER(cid:220) ENS om att alla gemensamma ¿tg…rder som p¿verkar skogen och skogsprodukter b‰r vara i linje med m¿l och rekommendationer i denna skogsbruksstrategi, 17. (cid:217)NOTERAR att kommissionen avser att l…gga fram -(cid:217)ett meddelande till Europaparlamentet och r¿det om konkurrenskraften inom den skogsbruksbase(cid:220) rade industrin, -(cid:217)ett f‰rslag till …ndring av r¿dets direktiv 66/404/EEG av den 14 juni 1996 om saluf‰ring av skogsodlingmaterial(cid:216)(ˇ), -(cid:217)inom kort, ett s…rskilt meddelande till Europa(cid:220) parlamentet och r¿det om utvecklingssamarbetet inom skogsbruk. 18. (cid:217)UPPMANAR kommissionen att rapportera till r¿det om genomf‰randet av skogsbruksstrategien inom fem ¿r. (˛)(cid:217)EGT C 170, 4. 6. 1998, s. 67. (ˇ)(cid:217)EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2326. Direktivet senast …ndrat ge(cid:220) nom 1994 ¿rs anslutningsakt


title: Voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad van ... december 1998 houdende verdeling, voor 1999, van bepaalde vangstquota over de lidstaten voor vaartuigen die in de wateren van de Faeröer vissen

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
authorised catch
catch quota
fishing agreement
fishing area

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 15. 12. 1998 COM(1998)756 def. Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD van. december 1998 houdende verdeling, voor 1999, van bepaalde vangstquota over de lidstaten voor vaartuigen die in de wateren van de Faeröer vissen (door de Commissie ingediend) TOELICHTING De Gemeenschap en de Faeröer hebben op 3 en 4 november 1998 te Brussel overleg gepleegd en overeenstemming bereikt over een wederzijdse visserij regeling voor 1999, op grond waarvan aan de communautaire vaartuigen onder andere bepaalde vangstquota in de wateren van de Faeröer worden toegewezen. Het onderhavige voorstel voor een verordening betreft de verdeling over de lidstaten van de quota die in 1999 in het kader van de bovengenoemde regeling voor de vaartuigen van de Gemeenschap in de visserij zone van de Faeröer beschikbaar zijn. A Voorstel voor een VERORDENING (EG) Nr. /99 VAN DE RAAD van. december 1998 houdende verdeling, voor 1999, van bepaalde vangstquota over de lidstaten voor vaartuigen die in de wateren van de Faeröer vissen DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3760/92 van de Raad van 20 december 1992 tot invoering van een communautaire regeling voor de visserij en de aquacultuur(1), inzonderheid op artikel 8, lid 4, Gelet op het voorstel van de Commissie, Overwegende dat, overeenkomstig de procedure die is vastgesteld in de Overeenkomst betreffende de visserij tussen de Europese Economische Gemeenschap, enerzijds, en de Regering van Denemarken en de plaatselijke Regering van de Faeröer, anderzijds, beide partijen overleg hebben gepleegd over hun wederzijdse visserijrechten voor 1999; Overwegende dat dit overleg tussen beide partijen heeft geleid tot een regeling voor 1999, waarin onder meer bepaalde vangstquota zijn vastgesteld voor vaartuigen van de Gemeenschap in de visserij zone van de Faeröer; Overwegende dat voor een doeltreffend beheer van de vangstmogelijkheden de beschikbare hoeveelheden over de lidstaten dienen te worden verdeeld door de vaststelling van quota overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EEG) nr. 3760/92; Overwegende dat de in de onderhavige verordening bedoelde visserijactiviteiten onderworpen zijn aan de desbetreffende controlemaatregelen die zijn vastgesteld in Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid(2); Overwegende dat geen overeenkomst werd bereikt met de Faeröer betreffende aanvullende voorwaarden voor het meerjarenbeheer van de TÂC's en quota, pp grond van artikel 2 van Verordening (EG) nr. 847/96 van de Raad(3); Overwegende dat het in het belang van beide partijen is dat deze verordening met ingang van 1 januari 1999 wordt toegepast, 0) (2) (3) PB nr. L 389 van 31. 12. 1992, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening(EG) nr. 1181/98 (PB L 164 van 9. 6. 1998, blz. 1). PB nr. L 261 van 20. 10. 1993, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2205/97 (PB L 304 van 7. 11. 1997, blz. 1). PB nr. LI 15 van 9. 5. 1996, blz. 3. ^ HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Van 1 januari tot en met 31 december 1999 mogen vaartuigen die de vlag van een lidstaat voeren in het kader van de regeling inzake wederzijdse visserijrechten voor 1999 in de wateren die vallen onder de jurisdictie van de Faeröer op visserij gebied, ten hoogste de in de bijlage vermelde hoeveelheden vangen. Het bepaalde in de artikelen 2 en 3 en artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 847/96 is niet van toepassing op de in de bijlage vermelde vangstquota. Artikel 2 Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel,. december 1998. Voor de Raad De Voorzitter V BIJLAGE Verdeling van de in artikel! bedoelde vangstquota van de Gemeenschap in de wateren van de Faeröer, voor 1999 (in ton levend gewicht) Soort ICES-sector Vangstquota vande Gemeenschap Aan de lidstaten toegewezen quota Kabeljauw, schelvis V bl 500 Koolvis Vb 2. 500 Roodbaars Vb 7. 000 Blauwe leng, leng Vb 3. 600(l) Blauwe wijting Vb 25. 000 Platvis Makreel Andere soorten Vb Vb Vb 1,000(2) 3. 890 760(3) Frankrijk Duitsland Verenigd Koninkrijk België Frankrijk Duitsland Nederland Verenigd Koninkrijk België Frankrijk Duitsland Verenigd Koninkrijk Frankrijk Duitsland Verenigd Koninkrijk Denemarken Frankrijk Duitsland Nederland Verenigd Koninkrijk Frankrijk Duitsland Verenigd Koninkrijk Denemarken Frankrijk Duitsland Verenigd Koninkrijk 60 10 430 50 1. 510 _ 310 50 580 50 4^5 6. 440 75 2. 340 1. 055 205 11. 000 3. 000 1 L 0 Ö° 140 180 680 3. 890 275 305 180 Bijvangsten v Zwarte heilbo Exclusiefsooi an roundnose grenadiei t inbegrepen. rten zonder handelswaa rde. - en Lepidopus xantusi worden van dit quotum afgetrokken. (3) 5 ISSN 0254-1513 COM(98) 756 def. DOCUMENTEN NL 07 03 11 06 Catalogusnummer : CB-CO-98-750-NL-C Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg