title: WRITTEN QUESTION No. 3866/98 by Hugh McMAHON Age discrimination and Article 13 of the Treaty

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU institution
European conference
anti-discriminatory measure
elderly person
non-governmental organisation
social partners
university

text: 6. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 320/83 (1999/C 320/110) SKRIFTLIG FRÅGA P-3866/98 från Hugh McMahon (PSE) till kommissionen (9 december 1998) Angående: Åldersdiskriminering och artikel 13 i fördraget Kan kommissionen informera parlamentet om slutsatserna från kommissionens konferens i Wien om verkställandet av det nya fördragets artikel 13? Vilka åtgärder kommer kommissionen att föreslå härnäst? Vilka särskilda åtgärder överväger kommissionen att vidta för att verkställa bestämmelserna i artikel 13 beträffande åldersdiskriminering? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (28 januari 1999) Kommissionen meddelade i det sociala handlingsprogrammet 1998-2000 (1) sin avsikt att undersöka de nya möjligheter som står till buds tack vare artikel 13 i Amsterdamfördraget. En stor europeisk konferens hölls i Wien den 3-4 december 1998 om genomförandet av artikel 13. Syftet var att inleda en debatt med dem som arbetar med att bekämpa diskriminering på europeisk och nationell nivå (de europeiska institutionerna, medlemsstaterna, icke-statliga organisationer (NGO), arbetsmarknadens parter samt forskare) för att ta reda på hur man i fortsättningen bör gå tillväga när det gäller denna artikel. En av de viktigaste slutsatserna av konferensen var att gemenskapsåtgärder behöver vidtas för att komplettera medlemsstaternas insatser för bekämpning av diskriminering. Vid slutet av konferensen meddelade kommis- sionen sin avsikt att lägga fram ett åtgärdspaket för bekämpning av diskriminering efter det att Amsterdam- fördraget trätt i kraft. Kommissionen kommer att se till att man i de förslag som läggs fram beaktar på vederbörligt sätt relevanta frågor som rör förebyggande och bekämpning av åldersdiskriminering. (1) KOM(98) 259 slutlig. (1999/C 320/111) SKRIFTLIG FRÅGA E-3871/98 från Christoph Konrad (PPE) till kommissionen (4 januari 1999) Angående: Europeiska centralbankens oavhängighet De senaste opinionsundersökningarna i de länder som deltar i EMU bekräftar att befolkningens förtroende för den gemensamma europeiska valutan ökar kraftigt. En orsak till detta är de insatser som gjorts hittills för att man skall nå upp till och fortsättningsvis uppfylla konvergenskriterierna, i synnerhet kravet på prisstabilitet. Enligt artikel 107 i EG-fördraget förbinder sig medlemsstaternas regeringar att respektera ECB:s och de nationella centralbankernas oavhängighet och att inte söka påverka medlemmarna av deras beslutande organ när de fullgör sina uppgifter. Denna oavhängighet säkerställer det prioriterade målet för det europeiska centralbankssystemet (ECBS): att upprätthålla prisstabilitet. Utformandet av valuta- och penningpolitiken åligger därför uteslutande de beslutande organ inom ECBS som tilldelats denna uppgift. Hur ämnar kommissionen mot bakgrund av de senaste diskussionerna även i framtiden se till att man efterlever de relevanta fördragsbestämmelser som säkerställer ECBS:s oavhängighet?


title: Regulamento (CE) nº 2654/98 da Comissão de 9 de Dezembro de 1998 que fixa as taxas das restituições aplicáveis aos ovos e às gemas de ovos exportados sob a forma de mercadorias não abrangidas pelo anexo II do Tratado

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund
foodstuff

formats: pdf print

text: 10. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 335/53 REGULAMENTO (CE) Nº 2654/98 DA COMISS(cid:212)O de 9 de Dezembro de 1998 que fixa as taxas das restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis aos ovos e (cid:133)s gemas de ovos expor- tados sob a forma de mercadorias n(cid:209)o abrangidas pelo anexo II do Tratado A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2771/75 do Conselho, de 29 de Outubro de 1975, relativo (cid:133) organi- za(cid:135)(cid:209)o comum de mercado do sector dos ovos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1516/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 8º, Considerando que, nos termos do nº 1 do artigo 8º do Regulamento (CEE) nº 2771/75, a diferen(cid:135)a entre os pre(cid:135)os no com(cid:130)rcio internacional dos produtos referidos no nº 1 do artigo 1º deste regulamento e os pre(cid:135)os da Comunidade pode ser coberta por uma restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o quando esses produtos forem exportados sob a forma de mercadorias indicadas no anexo do referido regulamento; que o Regulamento (CE) nº 1222/94 da Comiss(cid:209)o, de 30 de Maio de 1994, que estabelece, para certos produtos agr(cid:146)colas exportados sob a forma de mercadorias n(cid:209)o abrangidas pelo anexo II do Tratado, as normas comuns de aplica(cid:135)(cid:209)o do regime de concess(cid:209)o de restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o e os crit(cid:130)rios de fixa(cid:135)(cid:209)o do seu montante (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1909/97 (4), estabeleceu para quais dos citados produtos se deve fixar uma taxa de restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel quando da sua exporta(cid:135)(cid:209)o sob a forma de merca- dorias referidas no anexo do Regulamento (CEE) nº 2771/ /75; Considerando que, nos termos do nº 1 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 1222/94, a taxa da restitui(cid:135)(cid:209)o por 100 quilogramas de cada um dos produtos de base consi- derados deve ser fixada para uma dura(cid:135)(cid:209)o id(cid:136)ntica (cid:133)quela que foi tomada em considera(cid:135)(cid:209)o para a fixa(cid:135)(cid:209)o das resti- tui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis a esses mesmos produtos exportados no seu estado inalterado; Considerando que o artigo 11º do acordo sobre a agricul- tura conclu(cid:146)do no (cid:131)mbito das negocia(cid:135)(cid:210)es multilaterais do «Uruguay Round», imp(cid:210)e que a restitui(cid:135)(cid:209)o concedida (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de um produto incorporado numa mercadoria n(cid:209)o pode ser superior (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel a esse produto exportado no seu estado inalterado; Considerando que o artigo 2º do Regulamento (CE) nº 1103/97 do Conselho, de 17 de Junho de 1997, rela- tivo a certas disposi(cid:135)(cid:210)es respeitantes (cid:133) introdu(cid:135)(cid:209)o do euro (5), disp(cid:210)e que, a partir de 1 de Janeiro de 1999, todas as refer(cid:136)ncias feitas num instrumento jur(cid:146)dico ao ecu s(cid:209)o substitu(cid:146)das ao euro, (cid:133) taxa de 1 EUR por 1 ECU; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o da Carne de Aves de Capoeira e Ovos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As taxas das restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis aos produtos de base que figuram no anexo A do Regulamento (CE) nº 1222/ /94 e referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 2771/75, exportados sob a forma de mercadorias abrangidas pelo anexo I do Regulamento (CEE) nº 2771/ /75, s(cid:209)o fixadas conforme indicado no anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 11 de Dezembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 9 de Dezembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 282 de 1. 11. 1975, p. 49. (2) JO L 189 de 30. 7. 1996, p. 99. (3) JO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (4) JO L 268 de 1. 10. 1997, p. 20. (5) JO L 162 de 19. 6. 1997, p. 1. L 335/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 12. 98 ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 9 de Dezembro de 1998, que fixa as taxas das restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis aos ovos e (cid:133)s gemas de ovos exportados sob a forma de mercadorias n(cid:209)o abrangidas pelo anexo II do Tratado (Em EUR/100 kg) Destino (1) Taxas das restitui(cid:135)(cid:210)es 02 03 04 01 16,00 14,00 8,00 8,00 C(cid:155)digo NC Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias 0407 00 Ovos de aves, com casca, frescos, conservados ou cozidos: – De aves dom(cid:130)sticas: 0407 00 30 – – Outros: a) No caso de exporta(cid:135)(cid:209)o de ovalbumina abrangida pelos c(cid:155)digos NC 3502 11 90 e 3502 19 90 0408 b) No caso de exporta(cid:135)(cid:209)o de outras mercadorias Ovos de aves, sem casca, e gemas de ovos, frescos, secos, cozidos em (cid:145)gua ou vapor, moldados, congelados ou conservados de outro modo, mesmo adicionados de a(cid:135)(cid:156)car ou de outros edulcorantes: – Gemas de ovos: 0408 11 – – Secas: ex 0408 11 80 – – – Pr(cid:155)prias para usos alimentares: n(cid:209)o edulcoradas 01 58,00 0408 19 – – Outras: – – – Pr(cid:155)prias para usos alimentares: ex 0408 19 81 – – – – L(cid:146)quidas: n(cid:209)o edulcoradas ex 0408 19 89 – – – – Congeladas: n(cid:209)o edulcoradas – Outros: 0408 91 – – Secos: ex 0408 91 80 – – – Pr(cid:155)prios para usos alimentares: n(cid:209)o edulcorados 0408 99 – – Outros: ex 0408 99 80 – – – Pr(cid:155)prios para usos alimentares: n(cid:209)o edulcorados 01 01 01 01 27,00 27,00 43,00 11,00 (1) Os destinos s(cid:209)o identificados do seguinte modo: 01 Pa(cid:146)ses terceiros, 02 Kuwait, Bar(cid:130)m, Om(cid:209), Catar, Emiratos (cid:214)rabes Unidos, I(cid:130)men, RAE Hong Kong e R(cid:156)ssia, 03 Coreia do Sul, Jap(cid:209)o, Mal(cid:145)sia, Tail(cid:131)ndia, Taiwan, Filipinas e Egipto, 04 Todos os destinos, com excep(cid:135)(cid:209)o da Su(cid:146)(cid:135)a, dos referidos em 02 e 03


title: Règlement (CE) n° 2638/98 de la Commission du 9 décembre 1998 fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export financing
export refund
raw sugar
white sugar

text: 10. 12. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 335/5 RÈGLEMENT (CE) No 2638/98 DE LA COMMISSION du 9 décembre 1998 fixant les restitutions à l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, considérant que, dans des cas particuliers, le montant de la restitution peut être fixé par des actes de nature diffé- rente; vu le règlement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 1er juin 1981, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 1148/98 (2), et notamment son article 19 paragraphe 4 premier alinéa point a), considérant que, en vertu de l’article 19 du règlement (CEE) no 1785/81, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l’article 1er paragraphe 1 point a) dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l’exportation; considérant que, aux termes du règlement (CEE) no 1785/ les restitutions pour les sucres blanc et brut non 81, dénaturés et exportés en l’état doivent être fixées compte tenu de la situation sur le marché communautaire et sur le marché mondial du sucre, et notamment des éléments de prix et de coûts visés à l’article 17bis dudit règlement; que, conformément au même article, il y a lieu de tenir compte également de l’aspect économique des exporta- tions envisagées; considérant que, pour le sucre brut, la restitution doit être fixée pour la qualité type; que celle-ci est définie à l’ar- ticle 1er du règlement (CEE) no 431/68 du Conseil, du 9 avril 1968, déterminant la qualité type pour le sucre brut et le lieu de passage en frontière de la Communauté pour le calcul des prix caf dans le secteur du sucre (3), modifié par le règlement (CE) no 3290/94 (4); que cette restitution est, en outre, fixée conformément à l’article 17bis para- graphe 4 du règlement (CEE) no 1785/81; que le sucre candi a été défini au règlement (CE) no 2135/95 de la Commission, du 7 septembre 1995, concernant les moda- lités d’application de l’octroi des restitutions à l’exporta- tion dans le secteur du sucre (5); que le montant de la restitution ainsi calculé en ce qui concerne les sucres aromatisés ou additionnés de colorants doit s’appliquer à leur teneur en saccharose et être dès lors fixé par 1 % de cette teneur; considérant que la situation du marché mondial ou les exigences spécifiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour le sucre suivant sa destination; l’article 1er du règlement considérant que les taux représentatifs de marché définis à (CEE) no 3813/92 du Conseil (6), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 150/95 (7), sont utilisés pour convertir le montant exprimé en monnaies des pays tiers et sont à la base de la détermination des taux de conversion agricole des monnaies des États membres; que les modalités d’applica- tion et de détermination de ces conversions ont été (CEE) no 1068/93 de la établies dans Commission (8), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 961/98 (9); le règlement considérant que la restitution doit être fixée toutes les deux semaines; qu’elle peut être modifiée dans l’intervalle; considérant que l’application de ces modalités à la situa- tion actuelle des marchés dans le secteur du sucre, et notamment aux cours ou prix du sucre dans la Commu- nauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitu- tion aux montants indiqués à l’annexe du présent règle- ment; considérant que l’article 2 du règlement (CE) no 1103/97 du Conseil, du 17 juin 1997, fixant certaines dispositions relatives à l’introduction de l’euro (10), dispose qu’à partir du 1er janvier 1999 toute référence à l’écu figurant dans un instrument juridique est remplacée par une référence à l’euro au taux de 1 EUR pour 1 ECU; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion du sucre, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l’exportation des produits visés à l’ar- ticle 1er paragraphe 1 point a) du règlement (CEE) no fixées aux 1785/81, en l’état et non dénaturés, sont montants repris en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 10 décembre 1998. (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 du 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3. (4) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (5) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. (6) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (7) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. (8) JO L 108 du 1. 5. 1993, p. 106. (9) JO L 135 du 8. 5. 1998, p. 5. (10) JO L 162 du 19. 6. 1997, p. 1. L 335/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 12. 98 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 9 décembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 9 décembre 1998, fixant les restitutions à l’exportation du sucre blanc et du sucre brut en l’état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — écus/100 kg — 42,35 41,23 42,35 41,23 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — écus/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4604 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — écus/100 kg — 46,04 46,04 46,04 — écus/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4604 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d’un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s’écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l’article 17 bis paragraphe 4 du règlement (CEE) no 1785/81. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par le règlement (CEE) no 3251/85 (JO L 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 3863/98 by Luigi FLORIO to the Commission. Recognition of educational qualifications in the EU

eurovoc_concepts:
EU national
higher education
lawyer
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

formats: html pdf print

text: C 182/130 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 28. 6. 1999 (1999/C 182/178) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3863/98 esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen EU:ssa Italiassa oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut, Italian kansalainen, mutta Saksassa asuva Davide Ferrando haki hiljattain lupaa harjoittaa lakimiehen tointa kahdesta Saksan osavaltiosta, ensin Hessenistä ja sen jälkeen Ala-Saksin osavaltiosta. Molemmissa tapauksissa hänelle vastattiin, että se ei ole mahdollista, koska hakemus sellaisen henkilön esittämänä, joka ei ole suorittanut maisterin tutkintoaan Saksassa, on vastoin paikallista lainsäädäntöä. Tarkemmin kyseessä ovat Hessenin lain 23 I artikla ja Ala-Saksin lain 5 artikla, jotka koskevat lakimiestoi- minnan harjoittamista ja joissa säädetään alalle pääsyn ehdottomaksi vaatimukseksi maisterin tutkinnon suorittaminen Saksan liittotasavallassa. Onko komissio sitä mieltä, että yllä mainitussa tapauksessa on noudatettu Euroopan unionissa voimassaolevaa tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tun- nustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/ 48/ETY (1) mukaan jäsenvaltion kansalainen voi toisessa jäsenvaltiossa harjoittaa ammattia, jonka harjoitta- miseen hän on täysin pätevä siinä jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin. Tämä tarkoittaa, että kansalaisen on täytettävä kaikki vaatimukset kyseisessä jäsenvaltiossa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema henkilö ei kuitenkaan näytä olevan täysin pätevä toimimaan lakimiehenä Italiassa. Akateeminen ”laureato”-tutkinto ei riitä lakimiehen ammatin harjoittamiseen. Vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan ainoastaan ammatilliseen pätevyyteen, mutta ei akateemiseen pätevyyteen, joka ei sinänsä oikeuta henkilöä harjoittamaan ammattia jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin. Akateemisten tutkintojen tunnustaminen ei kuulu yhteisön asianomaisen lainsäädännön soveltamisalaan. (1) EYVL L 19, 24. 1. 1989. (1999/C 182/179) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3864/98 esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rajojen yli suoritettavista tilisiirroista Mikä on tilanne rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/5/ETY (1) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä? Nyt, kun euroa ollaan ottamassa käyttöön 1. 1. 1999, miksi Euroopan komissio ei toimi aktiivisemmin direktiivin toteuttamisessa ja EU:n jäsenvaltioiden sisällä tehtävissä valmisteluissa? (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 25. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Direktiivi 97/5/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 14. päivään elokuuta 1999 mennessä. Jäsenvaltiot ovat itse asiassa antaneet poliittisen sitoumuksen, jonka mukaan ne saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään jo 1. päivään tammikuuta 1999 mennessä. Useimmat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan


title: 1999/370/CE: Comisión administrativa de las Comunidades Europeas para la seguridad social de los trabajadores migrantes - Decisión n° 171, de 9 de diciembre de 1998, por la que se modifica la Decisión n° 135, de 1 de julio de 1987, relativa a la concesión de las prestaciones en especie mencionadas en el apartado 7 del artículo 17 y en el apartado 6 del artículo 60 del Reglamento (CEE) n° 574/72, y a la noción de urgencia según el sentido del artículo 20 del Reglamento (CEE) n° 1408/71 y de urgencia absoluta según el sentido del apartado 7 del artículo 17 y del apartado 6 del artículo 60 del Reglamento (CEE) n° 574/72

eurovoc_concepts:
migrant worker
monetary union
social security
social-security benefit

text: 8. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 143/11 COMISIÓN COMISIÓN ADMINISTRATIVA DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS PARA LA SEGURIDAD SOCIAL DE LOS TRABAJADORES MIGRANTES DECISIÓN No 171 de 9 de diciembre de 1998 por la que se modifica la Decisión no 135, de 1 de julio de 1987, relativa a la concesión de las prestaciones en especie mencionadas en el apartado 7 del artículo 17 y en el apartado 6 del artículo 60 del Reglamento (CEE) no 574/72, y a la noción de urgencia según el sentido del artículo 20 del Reglamento (CEE) no 1408/71 y de urgencia absoluta según el sentido del apartado 7 del artículo 17 y del apartado 6 del artículo 60 del Reglamento (CEE) no 574/72 (1999/370/CE) LA COMISIÓN ADMINISTRATIVA DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS PARA LA SEGURIDAD SOCIAL DE LOS TRABAJADORES MIGRANTES, Vista la letra a) del artículo 81 del Reglamento (CEE) no 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, en virtud del cual debe tratar cualquier problema administrativo o de interpretación que se derive de las disposiciones del Reglamento (CEE) no 1408/71 y de reglamentos posteriores, Visto el apartado 7 del artículo 17 y el apartado 6 del artículo 10 del Reglamento (CEE) no 574/72 del 21 de marzo de 1972, Visto el Reglamento (CEE) no 1103/97 del Consejo, de 17 de junio de 1997, sobre determinadas disposiciones relativas a la introducción del euro, Visto el Reglamento (CE) no 974/98 del Consejo, de 3 de mayo de 1998, sobre la introducción del euro, Vista la Decisión no 135, Considerando que es preciso convertir a euros los importes señalados en la Decisión no 135, de 1 de julio de 1987, expresados en las monedas nacionales anteriores a la introducción del euro; Considerando que el objetivo principal de la Decisión no 135 es fijar un umbral idéntico para todos los Estados miembros, expresado en euros, aplicable a todos los Estados miembros, incluidos los que no participan en el euro, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: 1) El punto 2. 2 de la Decisión no 135, de 1 de julio de 1987, se sustituirá por el texto siguiente: «2. 2. El coste probable de la prestación supere el importe a tanto alzado de 500 euros. ». L 143/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 1999 2) La presente Decisión se publicará en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas y se aplicará a partir del 1 de enero de 1999. El Presidente de la Comisión administrativa Helmut SIEDL


title: Decizia Comisiei din 9 decembrie 1998 privind procedurile de punere în aplicare a Directivei 95/57/CE a Consiliului privind culegerea datelor statistice în domeniul turismului [notificată sub numărul C (1998) 3950] (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
EU statistics
data collection
derogation from EU law
information system
statistical method
tourism

formats: pdf print xhtml

text: 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 31999D0035 15. 1. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 9/23 DECIZIA COMISIEI din 9 decembrie 1998 privind procedurile de punere în aplicare a Directivei 95/57/CE a Consiliului privind culegerea datelor statistice în domeniul turismului [notificată sub numărul C (1998) 3950] (Text cu relevanță pentru SEE) (1999/35/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, Articolul 2 având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 95/57/CE a Consiliului din 23 noiem- brie 1995 privind culegerea datelor statistice în domeniul turismului (1)ș(cid:13)i, în special, articolele 3, 7 ș(cid:13)i 10 ale acestuia, întrucât, pentru a facilita culegerea de date statistice armonizate, trebuie stabilite definițiile ce urmează a fi aplicate caracteristicilor culegerii de date; întrucât, pentru a facilita culegerea, este necesar să se stabilească procedurile de transmitere a datelor solicitate; întrucât, în perioada de tranziție, este indicat să se acorde statelor membre derogările necesare pentru a le permite să-ș(cid:13)i adapteze sistemele statistice naționale la cerințele Directivei 95/57/CE; întrucât măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru programul statistic, înființat prin Decizia 89/382/CEE, Euratom, Regulile detaliate pentru procedurile de transmitere a datelor, în aplicarea articolului 7 din Directiva 95/57/CE, sunt prevăzute în anexa II. Articolul 3 Derogările care urmează să fie acordate statelor membre, în aplicarea articolului 10 din Directiva 95/57/CE, sunt prevăzute în anexa III. Articolul 4 Prezenta decizie se adresează tuturor statelor membre. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 1998. Articolul 1 Definițiile care urmează să fie aplicate caracteristicilor culegerii de date ș(cid:13)i actualizările la defalcarea pe zone geografice, în aplicarea articolului 3 din Directiva 95/57/CE, sunt prevăzute în anexa I. Pentru Comisie Yves-Thibault DE SILGUY Membru al Comisiei (1) JO L 291, 6. 12. 1995, p. 32. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 31 ANEXA I Definițiile care urmează să fie aplicate caracteristicilor culegerii de informații 1. STATISTICI PRIVIND CAZAREA 1. 1. DEFINIȚII ALE UNITĂȚILOR Ș(cid:13) I LOCUINȚELOR DE CAZARE TURISTICĂ Cazare turistică Definiție: Orice facilitate care asigură în mod permanent sau ocazional cazarea turiș(cid:13)tilor pe timp de noapte. Tipurile de cazare pentru turiș(cid:13)ti sunt după cum urmează: (i) Unități turistice de cazare colectivă Hoteluri ș(cid:13)i unități similare — Hoteluri — Unități similare Alte unități de cazare colectivă — Locuințe de vacanță — Campinguri turistice — Debarcadere — Alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Unități specializate — Centre de sănătate — Tabere de muncă ș(cid:13)i de vacanță — Mijloace de transport în comun — Centre de conferințe (ii) Cazare turistică în regim privat Cazare cu chirie — Camere închiriate în case familiale — Locuințe închiriate de la persoane private sau agenții specializate Alte tipuri de cazare privată — Reș(cid:13)edință secundară — Cazare asigurată fără costuri de către rude sau prieteni — Alte tipuri de cazare privată neclasificate în altă parte În definițiile unităților de cazare descrise în prezenta anexă se includ referințele la grupurile NACE Rev. 1 ș(cid:13)i CPA. CPA este conformă cu NACE, dar este mai detaliată. Corespondența dintre definițiile din turism ș(cid:13)i clasificarea NACE este aproape perfectă, cu excepția unei discrepanțe minore referitoare la „Hoteluri ș(cid:13)i unități similare”. În conformitate cu notele explicative NACE ș(cid:13)i CPA, anumite unități similare, îndeosebi „casele de oaspeți, locuințele țărăneș(cid:13)ti, cazarea ș(cid:13)i serviciile conexe asigurate de către casele de închiriat ș(cid:13)i de pensiuni” sunt incluse în categoria „Alte tipuri de cazare neclasificate în altă parte” (NACE 55. 23). Totuș(cid:13)i, majoritatea hotelurilor ș(cid:13)i a unităților similare sunt acoperite de NACE 55. 11 ș(cid:13)i 55. 12, întrucât notele explicative menționează cu claritate că aceste grupuri de unități includ „hoteluri, moteluri ș(cid:13)i hanuri ș(cid:13)i locuri de cazare similare”. 1. 1. 1. Unități turistice de cazare colectivă Definiție: O unitate de cazare care asigură adăpost peste noapte pentru călători în camere sau alte unități, însă numărul de locuri pe care îl asigură trebuie să fie mai mare decât limita minimă specificată pentru grupurile de persoane care depăș(cid:13)esc o singură familie ș(cid:13)i toate locurile din unitate trebuie să se afle sub o gestionare comună de tip comercial, chiar dacă este non-profit. 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 H o t e l u r i ș(cid:13) i u n i t ă ț i d e c a z a r e s i m i l a r e Definiție: Hotelurile ș(cid:13)i unitățile de cazare similare se identifică de obicei ca fiind organizate pe camere, al căror număr depăș(cid:13)eș(cid:13)te o anumită cifră minimă; având o administrare comună; asigurând anumite servicii, inclusiv room-service, aranjarea zilnică a patului ș(cid:13)i curățenia zilnică a facilităților sanitare; grupate pe clase ș(cid:13)i categorii în funcție de facilitățile ș(cid:13)i serviciile oferite; ș(cid:13)i nefiind incluse în categoria unităților specializate. Hoteluri Definiție: Cuprind hoteluri, hoteluri cu apartamente, moteluri, hanuri turistice, hoteluri pe plajă, cluburi rezidențiale ș(cid:13)i alte unități similare, cu condiția ca serviciile de cazare să includă mai mult decât aranjarea patului ș(cid:13)i curățenia camerei ș(cid:13)i a grupurilor sanitare în mod zilnic. [Echivalent cu hotelurile din grupa NACE 55. 1 (în care sunt nominalizate hotelurile, motelurile, hanurile ș(cid:13)i hotelurile cu facilități pentru conferințe). În continuare, NACE este clasificată în 55. 11 hoteluri ș(cid:13)i moteluri cu restaurant ș(cid:13)i 55. 12 hoteluri ș(cid:13)i moteluri fără restaurant. Grupele CPA 55. 11. 10 ș(cid:13)i 55. 12. 10 sunt echivalente ale acestora. ] Unități de cazare similare Definiție: Cuprind camere mobilate ș(cid:13)i pensiuni, reș(cid:13)edințe turistice ș(cid:13)i unități similare de cazare organizate pe camere ș(cid:13)i asigurând servicii de cazare limitate, inclusiv aranjarea patului ș(cid:13)i curățenia camerei ș(cid:13)i a grupurilor sanitare în mod zilnic. Această grupă include, de asemenea, casele de oaspeți, asigurarea dormitului ș(cid:13)i a micului dejun ș(cid:13)i cazarea în gospodării țărăneș(cid:13)ti. [În grupa NACE 55. 23 este inclusă ș(cid:13)i asigurarea altor unități de cazare neclasificate în altă parte (care include toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, a terenurilor de camping ș(cid:13)i a căminelor pentru tineret). 55. 2 nominalizează separat casele de oaspeți ș(cid:13)i gospodăriile țărăneș(cid:13)ti. În grupa CPA 55. 23. 13 sunt incluse servicii de închiriere de camere mobilate pe termen scurt, inclusiv cazarea în camere închiriate pe termen scurt în locuințe private. ] A l t e u n i t ă ț i d e c a z a r e c o l e c t i v ă ș(cid:13) i u n i t ă ț i d e c a z a r e s p e c i a l i z a t e Definiție: Orice unitate cu destinație turistică, care poate fi non-profit, aflată sub administrare comună, care oferă un minim de servicii comune (care nu includ aranjarea zilnică a patului) ș(cid:13)i care nu sunt în mod necesar aranjate pe camere, ci probabil pe unități-tip de locuit, campinguri, sau dormitoare colective ș(cid:13)i care deseori se ocupă de organizarea altor activități în afara asigurării cazării, cum ar fi servicii de sănătate, asistență socială sau transport. Locuințe de vacanță Definiție: Includ facilități colective aflate sub administrare comună, cum ar fi grupuri de case sau vile, aranjate ca facilități de cazare în locuințe ș(cid:13)i asigurând servicii de cazare limitate (care nu includ aranjarea patului ș(cid:13)i curățenia zilnică). (În grupa NACE 55. 23 este inclusă ș(cid:13)i asigurarea altor unități de cazare neclasificate în altă parte care include toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, a locurilor de camping ș(cid:13)i a căminelor pentru tineret. Acestea includ partea principală a grupei CPA 55. 23. 12, serviciile de la centrele de vacanță ș(cid:13)i de la casele de vacanță). Satele de vacanță care asigură servicii de cazare ar trebui, conform definiției, să fie incluse în categoria hoteluri, chiar dacă de obicei nu sunt aranjate pe camere. În această grupă trebuie incluse numai unitățile de cazare care nu asigură servicii de cazare. Campinguri turistice Definiție: Constau în facilități colective asigurate în zone împrejmuite pentru corturi, rulote, remorci ș(cid:13)i case mobile. Toate acestea se află sub administrare comună ș(cid:13)i asigură unele servicii turistice (magazine, informații, activități recreative). (Echivalent cu grupa NACE 55. 22, CPA 55. 22. 10). locuri de campare, inclusiv terenuri pentru rulote. Echivalent cu grupa Campingurile închiriază terenul pentru corturi, rulote, case mobile ș(cid:13)i adăposturi similare pentru vizitatorii care doresc să rămână pentru o noapte, câteva zile sau săptămâni, precum ș(cid:13)i celor care doresc să închirieze un teren „permanent” timp de un sezon sau de un an. Terenurile permanente închiriate pe termen lung (mai mult de un an) pot fi considerate cazare particulară. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 33 Debarcadere Definiție: Constau din porturi pentru ambarcațiuni în care proprietarii de ambarcațiuni pot închiria o dană în apă sau un loc pe uscat pentru un sezon sau un an, precum ș(cid:13)i din porturi pentru navele în trecere unde navigatorii plătesc acostarea pentru fiecare noapte. Aceste două tipuri pot fi combinate. Se asigură cel puțin unele facilități sanitare. Aceste debarcadere pot fi administrate de către cluburile de sporturi nautice, firme sau administrația publică. [În grupa NACE 63. 22 sunt incluse alte activități de transport nautic auxiliare sau, posibil, în 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, sau în 92. 62 alte activități sportive. În grupa CPA 63. 22. 11 sunt incluse servicii de operare în port ș(cid:13)i pe căi navigabile (excluzând manipularea încărcăturii), sau, posibil, în 55. 23. 15 alte servicii de cazare de scurtă durată neclasificate în altă parte, sau 55. 23. 14 servicii în vagoane de dormit ș(cid:13)i servicii de asigurare a dormitului în alte mijloace de transport, sau în 92. 62. 13 alte servicii legate de evenimente sportive neclasificate în altă parte. ] Alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Definiție: Includ căminele pentru tineret, dormitoarele pentru turiș(cid:13)ti, cazarea în grupuri, case de vacanță pentru vârstnici, locuri de cazare pe timpul concediului pentru salariați ș(cid:13)i hoteluri ale sindicatelor, cămine studențeș(cid:13)ti ș(cid:13)i internate ș(cid:13)colare ș(cid:13)i alte facilități similare aflate sub administrare comună, care prezintă o componentă socială ș(cid:13)i sunt deseori subvenționate. (Acestea includ grupa NACE 55. 21 cămine pentru tineret ș(cid:13)i refugii montane ș(cid:13)i o parte din grupa 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, care include toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i a căminelor pentru tineret. Includ grupa CPA 55. 21. 10 servicii pentru cămine pentru tineret ș(cid:13)i refugii montane ș(cid:13)i o parte din grupa CPA 55. 23. 15 alte servicii de cazare pe termen scurt neclasificate în altă parte). Unități de sănătate Definiție: Includ unități balneo-climaterice ș(cid:13)i de tratament care asigură cazare, cum ar fi stațiuni balneo-climaterice, termale, sanatorii, sanatorii montane, cămine de convalescență, centre de sănătate la țară ș(cid:13)i alte unități similare. [Se includ în grupa NACE 55. 23 alte modalități de asigurare a cazării neclasificate în altă parte (care includ toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i căminelor pentru tineret) sau, posibil, în 85. 14 alte activități pentru asigurarea sănătății umane. Sunt incluse în grupa CPA 55. 23. 15 alte servicii de cazare de scurtă durată neclasificate în altă parte sau, posibil, în 85. 14. 15 servicii de sănătate asigurate de facilități rezidențiale, altele decât serviciile spitaliceș(cid:13)ti. ] Unitățile de sănătate care asigură servicii de cazare trebuie incluse, conform definițiilor, în categoria hoteluri. În această grupă trebuie incluse numai unitățile care nu asigură servicii de cazare. Tabere de muncă ș(cid:13)i vacanță Definiție: Includ taberele care asigură cazare pentru activități de vacanță, cum ar fi taberele de lucrări agricole, arheologice, ecologice, tabere de vacanță, tabere de cercetaș(cid:13)i, adăposturi montane, cabane ș(cid:13)i alte unități de cazare similare. (Se includ în grupa NACE 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, care include toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i căminelor pentru tineret. Includ grupa CPA 55. 23. 11 servicii pentru taberele ș(cid:13)colare de vacanță ș(cid:13)i o parte din 55. 23. 1. 2 servicii asigurate de centre de vacanță ș(cid:13)i case de vacanță). Această grupă trebuie să includă de asemenea taberele de copii, cazarea pentru ș(cid:13)colile de navigație ș(cid:13)i echitație ș(cid:13)i alte centre sportive (care nu asigură servicii de cazare). Mijloace de transport public Definiție: Constau în cazare cu facilități de dormit, asociată cu transportul public în comun ș(cid:13)i inseparabilă de acesta în ceea ce priveș(cid:13)te cheltuielile; se referă în principal la trenuri, nave ș(cid:13)i ambarcațiuni. (Sunt incluse în grupa NACE 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, care include toate celelalte unități de cazare, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i căminelor pentru tineret. Aproape echivalent cu grupa CPA 55. 23. 14 servicii asigurate în vagoane de dormit ș(cid:13)i servicii de dormit în alte mijloace de transport). Mijloacele de transport public reprezintă o grupă aparte în cadrul unităților de cazare, întrucât acestea nu sunt direct legate de o localitate (hotelul situat pe o navă care rămâne acostată într-un loc fără a naviga este clasificat ca hotel). Persoanele care petrec una sau mai multe nopți pe un vas de croazieră sunt vizitatori pe timp de zi în țara de primire, dar turiș(cid:13)ti în străinătate pentru țara de origine. 34 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Centre de conferință Definiție: Sunt incluse unitățile care oferă cazare ș(cid:13)i care sunt specializate în asigurarea de facilități pentru congrese, conferințe, cursuri, acțiuni de specializare-perfecționare, meditație ș(cid:13)i religie sau pentru învățământul universitar. Cazarea pentru dormit se asigură în general numai participanților la activitățile specializate organizate în sau de către unitatea respectivă. (Sunt incluse în gupa NACE 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, care include toate celelalte unități, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i a căminele pentru tineret. Se includ în grupa CPA 55. 23. 15 alte servicii de cazare de scurtă durată neclasificate în altă parte). În conformitate cu definițiile (ș(cid:13)i cu NACE), centrele de conferință care asigură servicii de cazare trebuie incluse în grupa hoteluri. În această grupă trebuie incluse numai unitățile care nu asigură servicii de cazare. Studenții la învățământul de zi nu trebuie considerați vizitatori în centrele de conferință. C u m s e t r a t e a z ă c o m b i n a ț i l e d e m a i m u l t e t i p u r i d e c a z a r e î n u n a ș(cid:13) i a c e e aș(cid:13) i u n i t a t e În realitate, găsim deseori mai multe tipuri de cazare într-o singură unitate. Posibilele soluții la această problemă sunt: (i) (ii) să se separe unitatea în două (sau mai multe) unități. Aceasta este cea mai bună soluție dacă unitatea respectivă poate (ș(cid:13)i doreș(cid:13)te) să procedeze astfel; să nu se țină seama de cel de-al doilea tip de cazare în cazul în care capacitatea sa este inferioară limitei minime stabilite în țara respectivă; (iii) să se clasifice în funcție de tipul principal. Tipul principal poate fi stabilit după capacitate (cel mai adesea) sau după utilizarea capacității (sau după alte criterii). 1. 1. 2. Cazare turistică particulară Definiție: Toate celelalte tipuri de cazare turistică care nu se conformează definiției date pentru „unitate de cazare”. Unitatea de cazare turistică particulară asigură, contra plată sau nu, un număr limitat de locuri. Fiecare unitate de cazare (cameră, locuință) este independentă ș(cid:13)i este ocupată de către turiș(cid:13)ti, de regulă în weekend sau pe o perioadă de o săptămână, două săptămâni sau o lună, sau de către proprietari drept a doua locuință sau drept casă de vacanță. C a z a r e c u c h i r i e Camere închiriate în gospodării familiale Definiție: Cazarea descrisă de această grupă diferă de aceea oferită de pensiune prin faptul că turistul este găzduit la familia care locuieș(cid:13)te în casă ș(cid:13)i plăteș(cid:13)te chirie. (Incluse în grupa NACE 55. 23, alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, unde se includ de asemenea toate celelalte unități, cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i căminelor pentru tineret. Incluse în CPA 55. 23. 13 închirierea de servicii de cazare de scurtă durată în încăperi mobilate, care include, de asemenea, case de oaspeți, pensiuni ș(cid:13)i unități de cazare care oferă numai mic-dejun). Camerele închiriate permanent (mai mult de un an) nu aparțin acestei grupe. Locuințe închiriate de la persoane private sau agenții profesionale Definiție: Cuprind apartamente, vile, case, cabane ș(cid:13)i alte locuințe închiriate sau date în leasing ca unități complete între gospodării, în mod temporar, ca formă de cazare turistică. (Sunt incluse în grupa NACE 55. 23 alte modalități de cazare neclasificate în altă parte, care include, de asemenea, toate celelalte unități de cazare cu excepția hotelurilor, campingurilor ș(cid:13)i căminelor pentru tineret. Sunt incluse în grupa CPA 55. 23. 13 servicii de închiriere de scurtă durată a camerelor mobilate, care include de asemenea case de oaspeți, pensiuni ș(cid:13)i unități de cazare care oferă numai pat ș(cid:13)i mic-dejun). A l t e t i p u r i d e c a z a r e p r i v a t ă A doua reș(cid:13)edință Definiție: Sunt cuprinse cea de-a doua locuință sau al doilea apartament, vilă, casă, cabană etc. utilizate în timpul deplasărilor în scop turistic de către vizitatorii care sunt membri ai familiei proprietarului. Această grupă include ș(cid:13)i locuințele cuprinse într-un contract „time-sharing”. (Acestea includ o parte a grupei NACE 70. 20 închirierea proprietății personale. Se include o parte din grupa CPA 70. 20. 11 servicii de închiriere sau leasing care privesc proprietatea de reș(cid:13)edință). 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 35 Închirierea permanentă care are drept obiect cea de-a doua locuință, casă, vilă, cabană, loc de camping ș(cid:13)i loc de acostare în porturile pentru ambarcațiuni poate fi asimilată locuințelor proprietate personală ș(cid:13)i clasificată la această categorie. Cazare asigurată fără plată de către rude sau prieteni Definiție: Cazarea din această grupă se referă la turiș(cid:13)tii cărora rudele sau prietenii le pun la dispoziție casa, integral sau parțial, fără plată. (Fără echivalent NACE sau CPA). A l t e t i p u r i d e c a z a r e p a r t i c u l a r ă n e c l a s i f i c a t e î n a l t ă p a r t e Definiție: Această grupă, care nu este cuprinsă integral în principala grupă a cazării turistice private, include alte tipuri de cazare, cum ar fi corturile amplasate în locuri neamenajate ș(cid:13)i vasele acostate în locuri neoficiale. (Include o mică parte din grupa NACE 71. 21 servicii de închiriere a altor echipamente de transport pe uscat. Include o parte din grupa CPA 71. 21. 14 servicii de leasing sau închiriere de motociclete, rulote ș(cid:13)i caravane, precum ș(cid:13)i o mică parte din alte servicii de leasing sau închiriere de vehicule sau echipamente de transport). Această grupă include toate tipurile de cazare privată care nu se încadrează în grupele precedente. Singura cerință este ca persoana respectivă să doarmă sau să încerce să doarmă pe timpul nopții într-un anumit loc. În această categorie se includ chiar ș(cid:13)i dormitul în maș(cid:13)ină o anumită perioadă a nopții sau într-un sac de dormit în aer liber, sau în gară. 1. 2. DEFINIȚII ALE VARIABILELOR 1. 2. 1. Capacitatea de cazare turistică colectivă: unități de cazare locale aflate pe teritoriul național Numărul de unități de cazare Definiție: Unitatea locală este o firmă sau o parte a acesteia situată într-un loc identificat geografic. În sau din acest loc se desfăș(cid:13)oară o activitate economică pentru care – cu anumite excepții – una sau mai multe persoane lucrează (chiar ș(cid:13)i numai cu normă redusă) pentru una ș(cid:13)i aceeaș(cid:13)i întreprindere. Unitatea de cazare se conformează definiției unității de cazare locale ca unitate de producție. Se procedează astfel, indiferent dacă activitatea de bază sau secundară a firmei este cazarea turiș(cid:13)tilor. Acest lucru înseamnă că toate unitățile de cazare sunt clasificate în sectorul cazare, în cazul în care capacitatea lor depăș(cid:13)eș(cid:13)te minimul național, chiar dacă partea majoră a cifrei lor de afaceri o constituie restaurant sau alte servicii. Numărul de dormitoare Definiție: Dormitorul este unitatea formată de o cameră sau de grupuri de camere care constituie un întreg indivizibil de închiriat într-o unitate de cazare sau o locuință. Camerele pot fi cu unul, două sau mai multe paturi, după cum sunt mobilate permanent pentru a caza una, două sau mai multe persoane (este utilă clasificarea camerelor în funcție de acest lucru). Numărul camerelor existente este numărul pe care unitatea le are disponibile în mod curent pentru cazarea oaspeților (vizitatori peste noapte), cu excepția camerelor utilizate de către angajații care lucrează pentru unitatea respectivă. Dacă o cameră este utilizată ca reș(cid:13)edință permanentă (pe o perioadă mai mare de un an) nu se include aici. Băile ș(cid:13)i toaletele nu sunt considerate camere. Apartamentul este un tip special de cameră constând din una sau mai multe camere ș(cid:13)i are o bucătărie, precum ș(cid:13)i baie ș(cid:13)i toaletă proprie. Apartamentele pot fi cu servicii de cazare (în hoteluri de apartamente) sau fără servicii de cazare. Cabanele, barăcile, casele țărăneș(cid:13)ti, adăposturile, bungalourile ș(cid:13)i vilele pot fi tratate ca dormitoare ș(cid:13)i apartamente, adică pot fi închiriate ca unitățide cazare. Numărul de paturi Definiție: Numărul paturilor dintr-o unitate sau locuință de cazare se stabileș(cid:13)te în funcție de numărul de persoane care pot rămâne peste noapte în paturile amplasate într-o unitate (locuință) ignorând paturile suplimentare care pot fi instalate la cererea clienților. 36 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Termenul „pat” se aplică unui pat pentru o singură persoană, patul dublu fiind considerat drept două locuri de dormit. Această unitate serveș(cid:13)te la măsurarea capacității oricărui tip de cazare. Un pat poate fi de asemenea un loc pe un teren de camping sau pe un loc de acostare utilizat pentru cazarea unei persoane. Un loc de camping trebuie să fie egal cu patru paturi, dacă nu se cunoaș(cid:13)te numărul real de paturi. 1. 2. 2 Ocuparea unităților de cazare colectivă: turismul intern ș(cid:13)i cu destinație națională Sosirile rezidenților ș(cid:13)i non-rezidenților Definiție: O sosire (plecare) se defineș(cid:13)te drept persoana care soseș(cid:13)te la (părăseș(cid:13)te) o unitate de cazare colectivă sau o formă de cazare turistică particulară ș(cid:13)i se înregistrează la venire (plecare). Statistic, nu există o diferență mare dacă, în locul sosirilor, se înregistrează plecările. Nu se aplică limite de vârstă: copiii se socotesc la fel ca adulții, chiar ș(cid:13)i în cazul în care ș(cid:13)ederea peste noapte copiilor poate beneficia de gratuitate. Sosirile sunt înregistrate potrivit țării de reș(cid:13)edință a vizitatorului ș(cid:13)i de lună. Se exclud, dacă este posibil, sosirile persoanelor care nu sunt turiș(cid:13)ti (de exemplu refugiați). Sosirile vizitatorilor de o zi care petrec doar câteva ore în timpul zilei la unitatea de cazare (fără ș(cid:13)edere pe timp de noapte, data sosirii coincide cu data plecării) sunt excluse din statisticile de cazare. Nopți petrecute de rezidenți ș(cid:13)i non-rezidenți Definiție: Noaptea petrecută (sau înnoptarea) este fiecare noapte pe care oaspetele o petrece efectiv (dormind sau stând) sau este înregistrat (prezența fizică a persoanei nefiind necesară) într-o unitate de cazare colectivă sau într-o unitate de cazare turistică privată. Nopțile sunt calculate în funcție de țara de reș(cid:13)edință a vizitatorului ș(cid:13)i de lună. În mod normal, data sosirii este diferită de data plecării, dar persoanele care sosesc după miezul nopții ș(cid:13)i pleacă în aceeaș(cid:13)i zi sunt incluse la înnoptări. O persoană nu are dreptul să fie înregistrată în două unități de cazare în acelaș(cid:13)i timp. Ș(cid:13) ederile peste noapte ale persoanelor care nu sunt turiș(cid:13)ti (de exemplu refugiați) trebuie excluse, dacă este posibil. Țara de reș(cid:13)edință Definiție: O persoană este considerată a fi rezidentă într-o țară (loc) dacă: (a) a locuit 12 luni sau cea mai mare parte a anului precedent în acea țară (acel loc) sau (b) a locuit în acea țară (acel loc) o perioadă mai scurtă de timp ș(cid:13)i intenționează să se întoarcă în termen de 12 luni să locuiască în acea țară (acel loc). Turiș(cid:13)tii internaționali trebuie clasificați în funcție de țara de reș(cid:13)edință, ș(cid:13)i nu în funcție de cetățenia lor. Din punctul de vedere al turismului, toate persoanele care se deplasează în altă țară (loc) ș(cid:13)i intenționează să rămână acolo mai mult de un an sunt imediat asimilate celorlalți rezidenți din țara (locul) respectiv(ă). Cetățenii având reș(cid:13)edința în străinătate care se reîntorc pentru o vizită temporară în țara ai cărei cetățeni sunt se includ în categoria vizitatorilor nerezidenți. Cetățenia este indicată în paș(cid:13)aportul persoanei respective (sau în alte documente de identificare), în timp ce țara de reș(cid:13)edință trebuie stabilită prin interviu sau dedusă, de exemplu, din adresa persoanei în cauză. Utilizarea netă a locurilor de dormit Definiție: Rata de ocupare netă a paturilor într-o lună se obține împărțind numărul total de înnoptări la produsul dintre numărul de paturi oferite ș(cid:13)i numărul de zile când paturile sunt efectiv disponibile (cifra netă fără perioadele de închidere sezonieră ș(cid:13)i alte închideri temporare pentru renovare, din ordinul poliției etc. ) pentru aceeaș(cid:13)i grupă de unități de cazare înmulțind câtul cu 100 pentru a exprima rezultatul în procente. Formula: NORB = (P/Gd) × 100, unde P este numărul înnoptărilor în timpul lunii (anului), iar Gd este numărul de paturi-zile efectiv disponibile în timpul lunii (anului). Ratele se calculează în general cu precizie de o zecimală. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 37 Utilizarea brută a paturilor Definiție: Rata de ocupare brută a paturilor într-o lună se obține împărțind numărul total de înnoptări la produsul dintre numărul de paturi ș(cid:13)i numărul de zile din luna corespunzătoare (denumite uneori nopți-pat) pentru aceeaș(cid:13)i grupă de unități de cazare, înmulțind câtul cu 100 pentru a exprima rezultatul în procente. Formula: GORB = (P/Gp) × 100, unde Gp este numărul de paturi-zile potențiale. 2. CEREREA TURISTICĂ 2. 1. DEFINIȚIILE TURISMULUI Turism Definiție: Activitățile persoanelor care călătoresc ș(cid:13)i stau în locuri în afara mediului lor habitual cel mult de un an de zile consecutiv pentru recreere, afaceri ș(cid:13)i în alte scopuri. Turismul este o subcategorie a călătoriei, atunci când prin călătorie se înțelege într-un sens larg deplasarea dintr-un loc în altul. Turismul acoperă piața călătoriilor la nivel mondial în cadrul general al mobilității populației ș(cid:13)i al asigurării de servicii către vizitatori. Turismul reprezintă practica de a călători în afara mediului habitual al unei persoane indiferent de scop. Totuș(cid:13)i, prin convenție, sunt excluse unele scopuri neintenționate ale deplasărilor: ș(cid:13)ederile neintenționate în spitale ș(cid:13)i alte instituții medicale care asigură tratament clinic/medical care este prescris de un doctor. Alte excluderi neintenționate includ perioadele de detenție ș(cid:13)i perioadele de satisfacere a serviciului militar (de remarcat că permisiile sau vacanțele primite din partea acestor instituții pot fi incluse în mod normal în turism). În raport cu o țară dată, se pot distinge trei forme de turism: Definiții: (i) (ii) turismul intern cuprinde activitățile rezidenților dintr-o țară dată care călătoresc ș(cid:13)i stau în locuri aflate doar în interiorul țării respective, dar în afara mediului lor habitual; turismul receptor cuprinde activitățile non-rezidenților dintr-o țară dată care călătoresc ș(cid:13)i stau în locuri aflate în interiorul țării respective, dar în afara mediului lor habitual; (iii) turismul emitor cuprinde activitățile rezidenților dintr-o țară dată care călătoresc ș(cid:13)i stau în locuri în afara țării respective ș(cid:13)i în afara mediului lor habitual. Definiții similare pot fi utilizate pentru alte zone, regiuni sau grupuri de țări prin înlocuirea cuvântului „țară” cu zona de referință. Cele trei forme de turism pot fi combinate în trei moduri, rezultând următoarele categorii de turism: (i) turismul interior, care cuprinde „turismul intern” ș(cid:13)i „turismul receptor”; (ii) turismul național, care cuprinde „turismul intern” ș(cid:13)i „turismul emitor”; (iii) turismul internațional, care constă din „turismul receptor” ș(cid:13)i „turismul emitor”. Călător Definiție: Orice persoană aflată într-o deplasare între două sau mai multe țări sau între două sau mai multe locuri din interiorul țării sale de reș(cid:13)edință. Vizitator Definiție: Orice persoană care călătoreș(cid:13)te spre un alt loc decât mediul său habitual pe o perioadă mai scurtă de 12 luniș(cid:13)i pentru care scopul principal al călătoriei este altul decât exercitarea unei activități remunerate din interiorul locului vizitat. Vizitatorii (interni/internaționali) includ: 38 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Turist Definiție: Vizitatori care petrec cel puțin o noapte într-o unitate de cazare particulară sau colectivă în locul/țara vizitat(ă) ș(cid:13)i Vizitator de o zi Definiție: Vizitatori care nu petrec noaptea într-o unitate de cazare particulară sau colectivă în locul/țara vizitat(ă). Cele trei criterii fundamentale care se utilizează pentru a deosebi vizitatorii de alte categorii de călători sunt următoarele: (i) (ii) deplasarea trebuie să se facă către un loc diferit de mediul habitual, ceea ce trebuie să excludă transportul local pe distanțe scurte ș(cid:13)i naveta, adică deplasările mai mult sau mai puțin regulate între locul de muncă/studiu ș(cid:13)i locul de reș(cid:13)edință; ș(cid:13)ederea în locul vizitat nu trebuie să dureze mai mult de 12 luni consecutive, după care vizitatorul devine rezident în acel loc (din punct de vedere statistic); (iii) scopul principal al vizitei trebuie să fie altul decât exercitarea unei activități remunerate din interiorul locului vizitat, ceea ce exclude deplasările migratorii în scopuri lucrative. Următoarele categorii de călători nu trebuie incluse în sosirile ș(cid:13)i plecările de călători internaționali: (i) persoanele care intră în sau părăsesc o țară ca migranți, inclusiv persoanele aflate în întreținere care îi însoțesc sau li se alătură; (ii) persoanele cunoscute ca lucrători frontalieri, care au reș(cid:13)edința lângă granița unei țări ș(cid:13)i lucrează într-o alta; (iii) diplomații, funcționarii consulari ș(cid:13)i membrii forțelor armate când călătoresc din țara lor de origine spre țara unde îș(cid:13)i exercită misiunea sau viceversa, inclusiv persoanele aflate în întreținerea acestora ș(cid:13)i pesonalul de serviciu casnic care îi însoțesc sau li se alătură; (iv) persoanele care călătoresc ca refugiați sau nomazi; (v) persoanele în tranzit care nu intră în țară în mod oficial pe la punctul de control al paș(cid:13)apoartelor, cum ar fi pasagerii în tranzit aerian care rămân o scurtă perioadă de timp în zona desemnată a terminalului aeroportuar sau pasagerii de pe nave cărora nu li se permite să debarce. Această categorie include pasagerii transferați direct între aeroporturi sau alte terminale. Alți pasageri în tranzit printr-o țară sunt clasificați ca vizitatori. Următoarele categorii de deplasări nu se includ la sosiri ș(cid:13)i plecări de vizitatori interni: (i) rezidenții care călătoresc într-un alt loc din interiorul țării cu intenția de a-ș(cid:13)i stabili reș(cid:13)edința habituală în acel loc; (ii) persoanele care călătoresc într-un alt loc din interiorul țării pentru a exercita o activitate remunerată din interiorul locului vizitat; (iii) persoane care călătoresc pentru a lucra temporar în instituții aflate în interiorul țării; (iv) persoanele care călătoresc în mod regulat sau frecvent între localități învecinate pentru a lucra sau studia; (v) nomazii ș(cid:13)i persoanele fără domiciliu stabil; (vi) forțele armate aflate în manevre. Secțiunea C a anexei la directivă se referă numai la turiș(cid:13)ti ș(cid:13)i călătoriile cu ș(cid:13)edere peste noapte. Aș(cid:13)adar, se exclud vizitatorii ș(cid:13)i călătoriile de o zi. Croazierele pot fi separate deja de la începutul anchetei (în funcție de tipul acesteia), precum ș(cid:13)i călătoriile cu ș(cid:13)edere peste noapte în unul sau mai multe locuri. Mediul habitual Definiție: Mediul habitual al unei persoane constă din vecinătatea directă a locuinței sale ș(cid:13)i a locului său de muncă sau de studiu ș(cid:13)i alte locuri vizitate frecvent. Conceptul de mediu habitual are două dimensiuni: vecinătatea ș(cid:13)i frecvența. Locurile aflate în apropierea locului de domiciliu al unei persoane fac parte din mediul său habitual, chiar dacă sunt vizitate rar. Locurile care sunt vizitate în mod frecvent (= în medie o dată pe săptămână sau mai des), în mod uzual, fac parte din mediul habitual al unei persoane, chiar dacă ele pot fi situate la o distanță considerabilă (sau într-o altă țară) față de domiciliu. Există un singur mediu habitual pentru o persoană, iar conceptul se aplică în turismul intern, precum ș(cid:13)i în cel internațional. Persoanele care lucrează pe mijloace de transport (ș(cid:13)oferii de camioane, mecanicii de locomotivă ș(cid:13)i personalul navigant al căilor ferate, piloții ș(cid:13)i însoțitoarele de bord etc. ), reprezentanții sau agenții comerciali aflați în deplasare sunt incluș(cid:13)i în activitatea de turism în calitate de călători în scopuri de afaceri, cu excepția cazurilor în care deplasările lor, în special cele interne, constau din deplasări de rutină frecvente, caz în care pot fi excluș(cid:13)i pe baza criteriului de mediu habitual. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 39 Scopul călătoriei Definiție: Există un singur scop principal pentru o călătorie, în absența căruia călătoria nu ar fi avut loc. Directiva face distincție între două motive principale ale călătoriei: (i) de afaceri ș(cid:13)i profesional; (ii) vacanțe, recreere sau divertisment. Vacanțele clasificate la „Vizite la rude ș(cid:13)i prieteni” trebuie incluse la punctul (ii). Locul/țara de origine Definiție: Este locul/țara din care porneș(cid:13)te călătoria. De obicei coincide cu locul/țara de reș(cid:13)edință. Călătoria poate de asemenea să înceapă din locul de muncă sau studiu. Acest fapt nu este relevant pentru turism, întrucât locul de domiciliu poate fi totuș(cid:13)i considerat ca loc de origine. Când persoanele locuiesc într-un alt loc decât cel de domiciliu în timpul perioadei de desfăș(cid:13)urare a anchetei (de exemplu, migranții pe termen scurt ș(cid:13)i lucrătorii sezonieri), acest loc trebuie considerat ca loc de origine. Pentru călătoriile de o zi, locul de origine poate fi considerat ca a doua reș(cid:13)edință uzuală a persoanei, deș(cid:13)i este util ca acestea să fie distinse de călătoriile care au ca punct de plecare prima reș(cid:13)edință. 2. 2. DEFINIȚIILE VARIABILELOR 2. 2. 1. Volumul turismului Numărul de turiș(cid:13)ti (persoane angajate în turism) Definiție: Vizitatori care petrec cel puțin o noapte într-un loc de cazare particular sau colectiv în locul/țara vizitat(ă). Numărul de călătorii turistice Definiție: Călătorii efectuate de către turiș(cid:13)ti, de exemplu călătorii cu ș(cid:13)edere peste noapte. Referitor la călătoriile în străinătate cu o defalcare pe zone geografice internaționale, destinația poate fi înțeleasă moduri diferite. Ea poate fi: (i) locul pe care vizitatorul îl consideră cel mai important loc vizitat (destinația după motivație); (ii) locul în care se petrece cea mai mare parte din timp (destinația după durată) sau (iii) locul cel mai îndepărtat vizitat (destinația după distanță). Este util să se cunoască toate aceste destinații, precum ș(cid:13)i destinațiile mai puțin importante din tranzit. Principala destinație (loc, țară) trebuie separată de celelalte destinații. Principala destinație este legată de scopul principal al călătoriei, de aceea trebuie definită ca (i), locul pe care vizitatorul îl consideră drept destinație principală. Dacă respondentul are dificultăți în a decide care este aceasta (de exemplu în cazul unei excursii în circuit), principala destinație poate fi hotărâtă în subsidiar drept (ii), locul în care au fost petrecute majoritatea nopților sau, dacă există mai multe asemenea locuri, (iii), locul cel mai îndepărtat. Numărul călătoriilor turistice (după luna plecării) Definiție: Călătoriile efectuate de către turiș(cid:13)ti, ș(cid:13)i anume călătoriile cu ș(cid:13)edere pe timp de noapte, înregistrate după luna plecării. Ziua din săptămână ș(cid:13)i anotimpul se pot obține după dată. De reținut că, în cazul în care se cere ș(cid:13)i data de întoarcere pe lângă data de plecare, diferența nu dă în mod necesar durata călătoriei. Trebuie avut grijă să nu se includă ș(cid:13)i călătoriile de o zi; datele pot fi diferite, dar călătoria poate să nu implice oș(cid:13)edere peste noapte. Din acest motiv, trebuie să se solicite separat numărul de nopți petrecute (durata ș(cid:13)ederii). Numărul de nopți turistice Definiție: Noaptea turistică (sau ș(cid:13)ederea peste noapte) este fiecare noapte pe care un oaspete o petrece efectiv (doarme sau petrece) sau este înregistrată (prezența sa fizică nefiind necesară) într-o unitate de cazare colectivă sau o formă de cazare privată. 40 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Se recomandă înregistrarea tuturor țărilor unde au loc ș(cid:13)ederi peste noapte în timpul călătoriilor. Nopțile petrecute la bordul navelor sau într-un tren care se deplasează dintr-o țară în alta sunt incluse la ș(cid:13)ederile peste noapte în străinătate, dar care nu sunt petrecute într-o țară anume. Se recomandă includerea lor în categoria „croazieră” sau „nespecificat”. Dacă nopțile sunt petrecute la bordul navei când nava se află în port, pasagerii pot fi sau nu liberi oficial să intre în țară. Dacă pasagerii sunt liberi să intre în țară, nopțile pot fi în principiu înregistrate în țara respectivă ca fiind petrecute într-o unitate de cazare specializată (mijloc de transport public), dar în acest caz se recomandă clasificarea în categoria „croazieră”. 2. 2. 2. Caracteristicile călătoriilor Caracteristicile călătoriilor sunt solicitate pentru fiecare călătorie separat. Fiecare călătorie are un scop principal, dar poate implica motivații secundare, mai multe vizite cu scopuri posibil diferite ș(cid:13)i mai multe activități. Durata ș(cid:13)ederii Definiție: Durata ș(cid:13)ederii pentru călătoriile cu nopți incluse se stabileș(cid:13)te după numărul de nopți petrecute. Numărul efectiv de nopți trebuie aflat prin anchetă, el neputând fi calculat după datele de plecare ș(cid:13)i de sosire. Organizarea ș(cid:13)ederilor Directiva specifică următoarele tipuri de organizare a ș(cid:13)ederii: (i) rezervare directă prin operatorul de transport/cazare; (ii) folosirea serviciilor unui agent de voiaj sau ale unui operator de tur: — pachet de servicii de călătorie Pachet de servicii de călătorie Definiție: Pachetul de servicii de călătorie este o combinație de servicii de voiaj prestabilite, care include cel puțin transportul ș(cid:13)i cazarea, sau una din acestea, precum ș(cid:13)i alte servicii turistice esențiale. Cazarea în mijloace de transport, în combinație numai cu transportul, nu este considerată excursie cu pachet de servicii. Pachetul de servicii poate include sau nu micul dejun, transportul de la aeroport la unitatea de cazare, vizitarea obiectivelor turistice etc. Principalul mijloc de transport utilizat Definiție: Principalul mijloc de transport utilizat este mijlocul de transport utilizat pentru cea mai mare parte a călătoriei. Tipurile de transport includ următoarele: Aerian Acesta include: — cursă regulată (CPA 62. 10. 10): clasa întâi, clasa business, clasa turistș(cid:13)i clasa turist ș(cid:13)i APEX/SUPERPEX; — cursă neregulată; inclusiv cursă taxi (CPA 62. 20. 10); — alt transport aerian; — închirierea de aeronave (CPA 62. 20. 30, CPA 71. 23. 10); — altele (parțial CPA 71. 40. 14, CPA 92. 71. 12). Maritim Acesta include: — transport pe căi navigabile interioare (CPA 61. 20. 11); — transport maritim sau pe coastă (CPA 61. 10. 11); — croazieră sau alt tip de transport de pasageri (taxi pe apă, excursie, tur de vizitare) pe căile navigabile interioare, pe mare sau pe coastă (CPA 61. 20. 12); — alte tipuri de transport: închirierea de ambarcațiuni (CPA 61. 10. 31, CPA 61. 20. 31, CPA 71. 22. 10), vase de agrement, inclusiv bărci ș(cid:13)i altele (parțial CPA 71. 40. 14, CPA 92. 72. 12). 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 41 Terestru Căi ferate Acesta include: trenuri de mare viteză, alte trenuri interurbane (CPA 60. 10. 11, CPA 60. 10. 12), trenuri urbane, metrou (CPA 60. 21. 10). Autobuze, autocare (curse regulate ș(cid:13)i turistice) Acesta include: — autocare în curse regulate (CPA 60. 21. 31, CPA 60. 21. 32) ș(cid:13)i autobuze urbane ș(cid:13)i suburbane, troleibuze ș(cid:13)i tramvaie (CPA 60. 21. 21, CPA 60. 21. 22); — autocare în curse neregulate, închirierea de autocare, pentru tururi ș(cid:13)i vizitarea de obiective turistice (CPA 60. 23. 11, CPA 60. 23. 12 ș(cid:13)i parțial CPA 71. 21. 15) Vehicule private ș(cid:13)i închiriate Acesta include: — vehicule private: bicicletă (parțial CPA 71. 40. 14), motoretă, motocicletă (parțial CPA 71. 21. 14), autoturism (excluzând taxiul ș(cid:13)i automobilul închiriat) (inclusiv autoturisme aparținând prietenilor sau rudelor), furgonetă, camion (parțial CPA 71. 10. 10, CPA 71. 21. 11); — închiriere de vehicule: automobil închiriat (excluzând autobuzele) (parțial CPA 71. 10. 10), taxi (CPA 60. 22. 11, CPA 60. 22. 12), alte vehicule închiriate. Altele Acesta include: — deplasarea pe jos, vehicule tractate de animale, călăria (CPA 60. 23. 13 ș(cid:13)i parțial CPA 71. 21. 15), transportul cu funicularul, telefericul ș(cid:13)i teleschiul (CPA 60. 21. 41), altele (CPA 60. 21. 42, CPA 60. 23. 14). Principalul tip de cazare utilizat pentru turism Definiție: Principalul mijloc de cazare utilizat este tipul de cazare în care sunt petrecute cele mai multe nopți. Pentru definiția dată tipurilor de cazare turistică, vezi punctul 1. 1. 2. 2. 3. Date privind structura turiș(cid:13)tilor Numărul turiș(cid:13)tilor după sex Directiva solicită numai numărul vizitatorilor, pe sexe, care rămân peste noapte, dar în general acest lucru se poate pune în relație cu orice altă caracteristică a călătoriei efectuate de vizitator. Numărul turiș(cid:13)tilor după vârstă Se înregistrează vârsta efectivă sau anul de naș(cid:13)tere. Dacă este posibil, se înregistrează vârstele tuturor membrilor care participă la o călătorie turistică. 2. 2. 4. Date privind cheltuielile turistice Cheltuielile (în moneda națională) pentru călătorii turistice Definiție: Cheltuielile de consum totale efectuate de către un vizitator sau în contul său în scopul ș(cid:13)i pe durata călătoriei ș(cid:13)i alș(cid:13)ederii la destinație. Cheltuielile reprezintă una din caracteristicile călătoriei, dar pot fi acumulate ș(cid:13)i la nivel personal sau de țară. Cheltuielile medii zilnice se calculează împărțind cheltuielile la durata călătoriei. Cheltuielile turistice acoperă o mare diversitate de articole, mergând de la achiziționarea de bunuri de consum ș(cid:13)i servicii inerente pe durata călătoriei ș(cid:13)i aș(cid:13)ederii până la cumpărarea de mici bunuri de folosință îndelungată de uz personal, suveniruri ș(cid:13)i cadouri pentru familie ș(cid:13)i prieteni. Următoarele cheltuieli sau achiziții trebuie excluse din categeoria cheltuielilor turistice (deș(cid:13)i pot fi solicitate în cadrul anchetelor pentru a servi altor scopuri): (i) achizițiile în scopuri comerciale, adică spre revânzare, făcute de toate categoriile de turiș(cid:13)ti ș(cid:13)i achizițiile făcute în contul anagajatorului de către vizitatorii aflați în călătorie de afaceri; 42 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 (ii) investiții de capital sau tranzacții întreprinse de către vizitatori, cum ar fi terenuri, locuințe, valori imobiliare, lucrări de artă ș(cid:13)i alte achiziții importante (de exemplu autoturisme, rulote, ambarcațiuni, a doua locuință), chiar dacă acestea pot fi utilizate în viitor în scopuri turistice; (iii) bani în numerar oferiți rudelor sau prietenilor în timpul călătoriei care nu reprezintă plata pentru bunuri sau servicii turistice, cum ar fi donațiile făcute către instituții. Tipurile de cheltuieli includ următoarele: Voiaje, vacanțe ș(cid:13)i pachete de servicii de călătorie Acesta include: — cazare (plus hrană acolo unde este inclusă; pensiunea completă sau demipensiunea pot fi de asemenea evidențiate separat); — transport; — asigurări; — altele (transfer local, tururi cu ghid, onorarii, divertisment etc. ). Cazare (plus masă, dacă este inclusă în prețul cazării; pensiunea completă sau demipensiunea pot fi de asemenea evidențiate separat). Mâncare ș(cid:13)i băuturi (se evidențiază separat de cazare; în restaurante, cafenele, baruri, minibaruri etc. ; inclusiv comerțul cu amănuntul) Acesta include: băuturi, mese, gustări. Transport Acesta include: — costul călătoriei: dus ș(cid:13)i întors, în cadrul transportului public de destinație, taxi; — utilizarea vehiculelor: costul benzinei sau al motorinei (utilizate efectiv în timpul călătoriei sau estimate), taxe de parcare, altele (de exemplu închirierea vehiculelor). Activități recreative, culturale ș(cid:13)i sportive Acesta include: — excursii cu ghid; — activități sportive (închirierea de echipamente ș(cid:13)i instalații); — activități culturale (taxe de intrare, inclusiv bilete cumpărate în avans); — divertisment ș(cid:13)i alte moduri de recreere (taxe de intrare etc. ). Cumpărături Acesta include: — cheltuieli făcute anterior călătoriei pentru cumpărarea de articole care urmează a fi utilizate în timpul deplasării; — cumpărarea de articole pentru acasă (inclusiv mâncare ș(cid:13)i băuturi, cadouri ș(cid:13)i suveniruri, încălțăminte, diverse); îmbrăcăminte, — cumpărarea de articole pentru a fi consumate în timpul ș(cid:13)ederii (inclusiv mâncare ș(cid:13)i băuturi). Alte cheltuieli Această categorie include: — cheltuieli pentru congrese sau reuniuni (taxa de participare; multiplicarea de documente; programe ș(cid:13)i materiale; cărți, reviste ș(cid:13)i abonamente legate de congres; taxe anuale plătite organizației respective); — asigurări; — convorbiri telefonice; — altele (de exemplu taxe poș(cid:13)tale, prelucrarea filmelor foto, comisioane de schimb valutar etc. ). Directiva solicită informații privind cheltuielile totale efectuate pentru călătoriile turistice, din care cheltuielile cu „voiaje, vacanțe ș(cid:13)i pachete de servicii de călătorie”. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 43 ANEXA II Reguli detaliate pentru procedurile de transmitere a datelor 1. CAPACITATEA DE CAZARE COLECTIVĂ: unități locale pe teritoriul național Se face distincția între datele impuse în mod explicit de directivă (obligatorii) ș(cid:13)i alte matrici, care urmează a fi furnizate în mod voluntar. Toate datele care urmează a fi furnizate voluntar sunt indicate prin caractere italice. Codurile se referă la numărul variabilei descris în anexa la directivă. Numerele A. 1. 1 ș(cid:13)i A. 1. 2: numărul de unități de cazare, de dormitoare, de paturi Variabila: numărul de unități de cazare Tabelul 1 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS III) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Variabila: numărul de dormitoare Tabelul 2 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS III) Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Coloane Variabila: numărul locurilor de dormit Tabelul 3 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS III) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte 44 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 2. GRADUL DE OCUPARE ÎN UNITĂȚILE DE CAZARE COLECTIVĂ: turism intern ș(cid:13)i receptor Numerele B. 1. 1 ș(cid:13)i B. 1. 2: sosiri ș(cid:13)i nopți petrecute de rezidenți ș(cid:13)i non-rezidenți Variabila: sosiri de rezidenți Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS II) Tabelul 4 Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Variabila: numărul de înnoptări ale rezidenților Tabelul 5 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS II) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Variabila: sosiri de non-rezidenți Tabelul 6 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS II) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte Variabila: numărul de înnoptări ale non-rezidenților Tabelul 7 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Regiuni (NUTS II) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă: — campinguri turistice — locuințe de vacanță — alte unități de cazare colectivă neclasificate în altă parte 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 45 Numerele B. 1. 3: sosiri ș(cid:13)i înnoptări ale non-rezidenților: după țara de reș(cid:13)edință Tabelele T8, T8. 1… T8. 12 Variabila: sosiri de non-rezidenți Frecvența: anuală, defalcată pe luni Ș(cid:13) iruri Zone geografice (1) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. Variabila: înnoptări ale non-rezidenților Frecvența: anuală, defalcată pe luni Tabelele T9, T9. 1… T9. 12 Ș(cid:13) iruri Zone geografice (1) Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. Numărul B. 2: Sosiri ș(cid:13)i înnoptări ale rezidenților ș(cid:13)i non-rezidenților pe lună Variabila: sosiri de rezidenți Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Total Variabila: înnoptări ale rezidenților Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Total Variabila: sosiri de non-rezidenți Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Total Tabelul 10 Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă Tabelul 11 Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă Tabelul 12 Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă 46 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Variabila: înnoptări ale non-rezidenților Tabelul 13 Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Total Coloane Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Alte unități de cazare colectivă Variabila: utilizarea brută a paturilor Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Tabelul 14 Coloane Nivel național Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare Variabila: utilizarea netă a paturilor Frecvența: lunară Ș(cid:13) iruri Tabelul 15 Coloane Nivel național Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare 3. CEREREA TURISTICĂ: TURISMUL INTERN Ș(cid:13) I EMITOR (cu excepția călătoriilor de o zi) Numărul C. 1. 1. 1: Numărul de turiș(cid:13)ti (în conexiune cu C. 1. 3. 1 ș(cid:13)i C. 1. 3. 2) Variabila: numărul de turiș(cid:13)ti (persoane participante la turism) Tabelul 16 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Sex — bărbați — femei Vârsta (1) Coloane Vacanțe mai lungi de patru nopți Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 47 Tabelul 17 Variabila: numărul turiș(cid:13)tilor Frecvența: trimestrială Ș(cid:13) iruri Coloane Total Sex — bărbați — femei Vacanțe mai lungi de patru nopți Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate Toate tipurile de vacanțe Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate Călătorii de afaceri Total — numai călătorii interne — numai călătorii în străinătate — atât călătorii interne, cât ș(cid:13)i în străinătate Numărul C. 1. 1. 2: Numărul de excursii turistice Tabelul 18 Coloane Vacanțe mai lungi de patru nopți Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Variabila: numărul călătoriilor Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total După luna calendaristică Durata ș(cid:13)ederii (1) Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de transport utilizat (1) Modalitatea principală de cazare utilizat (1) Sex — bărbați — femei Vârsta (1) (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 48 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Tabelul 19 Variabila: numărul călătoriilor Frecvența: trimestrială Ș(cid:13) iruri Coloane Total Vacanțe mai lungi de patru nopți După luna calendaristică Durata ș(cid:13)ederii — de la una la trei nopți — patru sau mai multe nopți consecutive Principala modalitate de cazare utilizată — Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare — Alte unități de cazare colec- tivă — Cazare specializată — Cazare turistică particulară Sex — bărbați — femei Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Toate tipurile de vacanțe Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Călătorii de afaceri Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Numărul C. 1. 1. 4: Numărul de înnoptări Variabila: numărul de înnoptări Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Tabelul 20 Coloane Total Vacanțe mai lungi de patru nopți Durata ș(cid:13)ederii (1) După luna calendaristică Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de cazare utiliza- tă (1) Modalitatea principală de cazare utilizat (1) Sex — bărbați — femei Vârsta (1) Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — călătorii interne — călătorii în străinătate (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 49 Tabelul 21 Variabila: numărul de înnoptări Frecvența: trimestrială Ș(cid:13) iruri Coloane Total Vacanțe mai lungi de patru nopți Durata ș(cid:13)ederii — de la una la trei nopți Total — călătorii interne — patru sau mai multe nopți — călătorii în străinătate consecutive După luna calendaristică Toate tipurile de vacanțe Total Principala modalitate de cazare uti- lizată — Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare — Alte unități de cazare colectivă — călătorii interne — călătorii în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — Cazare specializată — călătorii interne — Cazare turistică particulară — călătorii în străinătate Sex — bărbați — femei Călătorii de afaceri Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Numerele C. 1. 1. 3 ș(cid:13)i C. 1. 1. 4: Numărul călătoriilor în străinătate ș(cid:13)i al înnoptărilor după zona geografică Variabila: numărul de călătorii Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Tabelul 22 Coloane Total Vacanțe mai lungi de patru nopți Defalcare după zona geografi- că (1) Total Toate tipurile de vacanțe Total Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total Călătorii de afaceri Total (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 50 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Variabila: numărul de înnoptări Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Tabelul 23 Coloane Total Vacanțe mai lungi de patru nopți Defalcare după zona geografi- că (1) Total Toate tipurile de vacanțe Total Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total Călătorii de afaceri Total (1) Defalcare specificată în anexa la directivă Date derivate – numărul C. 1. 1. 2. : Numărul călătoriilor în străinătate ș(cid:13)i al înnoptărilor pe destinații geografice defalcate după alte caracteristici Variabila: numărul de călătorii (de patru sau mai multe nopți consecutive) Tabelul 24 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Sex Defalcare pe zone geografice (1) — bărbați Coloane — femei Durata ș(cid:13)ederii (1) Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de transport utilizat (1) Principala modalitate de cazare utilizată (1) Vârsta (1) (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. Variabila: numărul de înnoptări (patru sau mai multe nopți consecutive) Tabelul 25 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Sex Defalcare pe zone geografice (1) — bărbați Coloane — femei Durata ș(cid:13)ederii (1) Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de transport utilizat (1) Principala modalitate de cazare utilizată (1) Vârsta (1) (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 51 Numărul C. 1. 4. 1: Cheltuieli pe călătorii turistice Tabelul 26 Variabila: cheltuieli turistice – total Frecvența: anuală, trimestrială Ș(cid:13) iruri Coloane Vacanțe mai lungi de patru nopți Total Sex — bărbați — femei Durata ș(cid:13)ederii (1) Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de transport utili- zat (1) Principala modalitate de cazare uti- lizată (1) Vârsta (1) Total — călătorii în țară — călătorii în străinătate Toate tipurile de vacanțe Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Din care, vizite la prieteni ș(cid:13)i rude Total — călătorii interne — călătorii în străinătate Călătorii de afaceri Total — călătorii interne — călătorii în străinătate (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. Variabila: cheltuieli turistice – pachet de servicii Tabelul 27 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Total Sex — bărbați — femei Coloane Vacanțe mai lungi de patru nopți Total — călătorii în țară — călătorii în străinătate Durata ș(cid:13)ederii (1) Organizarea excursiei (1) Principalul mijloc de transport utili- zat (1) Principala modalitate de cazare uti- lizată (1) Vârsta (1) (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 52 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Variabila: cheltuieli turistice – total Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Tabelul 28 Coloane Pe zone geografice (1) Vacanțe mai lungi de patru nopți Total Toate tipurile de vacanțe Total Călătoriii de afaceri Total (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. Variabila: cheltuieli turistice – pachet de servicii Tabelul 29 Frecvența: anuală Ș(cid:13) iruri Coloane Pe zone geografice (1) Vacanțe mai lungi de patru nopți Total (1) Defalcare specificată în anexa la directivă. 16/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 53 ANEXA III Derogări acordate statelor membre Derogările acordate statelor membre prezentate mai jos se referă la perioadele de referință, transmiterea datelor sau derogări parțiale, cum ar fi defalcarea variabilelor. Codurile indicate se referă la numărul variabilei descrise în anexa la directivă. Belgia — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C1. 4: amânare în transmiterea datelor trimestriale provizorii pe anul 1997. Germania — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C1. 4: perioada de referință 1996 referitoare la datele anuale. Spania — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: culegere incompletă de date privind „Alte unități de cazare colectivă” pe anii 1996 ș(cid:13)i 1997 pentru datele anuale ș(cid:13)i pe anul 1997 pentru datele lunare. Franța — A. 1. 1: numărul de locuri de la „Alte unități de cazare colectivă” pe anii 1996-1997 pentru datele anuale. — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: perioadele de referință 1996-1997 pentru datele anuale ș(cid:13)i datele anuale ș(cid:13)i 1997 pentru datele lunare referitoare la „Locuințe de vacanță” ș(cid:13)i „Alte tipuri de cazare colectivă”. Irlanda — A. 1. 1, B. 1. 1, B. 1. 3, B. 2. 1, B. 2. 2: date privind „Unitățile de cazare cu mic-dejun” neînregistrate pe anii 1996-1998 pentru datele anuale ș(cid:13)i 1997-1998 pentru datele lunare; — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 1. 3, B. 2. 1: perioada de referință 1997 pentru datele lunare ș(cid:13)i 1996-1997 pentru datele anuale. Culgere de date incompletă pentru „Alte unități de cazare colectivă” pe anii 1996-1998 pentru date anuale ș(cid:13)i 1997-1998 pentru date lunare; — B. 1. 3: defalcare pe țara de reș(cid:13)edință pe anii 1996-1998; — B. 2. 1, B. 2. 2: perioada de referință 1997 pentru datele lunare; — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: perioada de referință 1997 pentru date trimestriale ș(cid:13)i 1996-1997 pentru date anuale. Italia — B. 1. 1, B. 1. 2, B. 1. 3: întârziere de ș(cid:13)ase luni la transmiterea datelor anuale pe perioada 1996-1997; — B. 2. 1, B. 2. 2: întârziere de ș(cid:13)ase luni la transmiterea datelor lunare pe 1997; — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: întârziere de 12 luni la transmiterea datelor anuale pe 1996 ș(cid:13)i trimestriale pe 1997. Luxemburg — A. 1. 2: numărul de paturi/locuri în „Alte unități de cazare colectivă” pe 1996; — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: perioadele de referință 1996-1997 pentru datele anuale. Austria — A. 1. 1, A. 1. 2: incluzând „Locuințe de vacanță” la grupa „Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare” pe perioada 1996-1997 pentru datele anuale; — B. 1, B. 2: incluzând „Locuințe de vacanță” la grupa „Hoteluri ș(cid:13)i unități de cazare similare” până în octombrie 1997 pentru datele lunare ș(cid:13)i pe perioada 1996-1997 pentru datele anuale; — B. 1. 3: defalcare pe țara de reș(cid:13)edință pentru perioada 1996-1997; — C. 1. 1, C. 1. 2, C. 1. 3, C. 1. 4: perioadele de referință 1996-1997 pentru datele anuale ș(cid:13)i 1997-1999 pentru datele trimestriale. 54 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16/vol. 1 Portugalia — A. 1. 2, B. 1. 2, B. 2. 1, B. 1. 3: perioada de referință 1997 pentru datele lunare ș(cid:13)i 1996-1997 pentru datele anuale referitoare la „Locuințe de vacanță”. Suedia — B. 1. 3: perioada de referință 1996-1997 pentru datele anuale; — B. 2. 1: perioada de referință 1997 pentru datele lunare; — C. 1. 1. 1: perioada de referință 1997 pentru datele trimestriale ș(cid:13)i 1996 pentru datele anuale; — C. 1. 3: perioada de referință 1997 pentru datele trimestriale ș(cid:13)i 1996 pentru datele anuale


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan myöntämisestä Ranskan tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
excise duty
mineral oil
motor fuel
tax harmonisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 12. 1998 KOM(1998)7481opull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI luvan myöntämisestä Ranskan tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti (komission esittämä) PERUSTELUT Kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/8l/ETY1 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1999 poikkeavaa valmisteverokantaa uuteen moottoripolttoaineeseen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä (Aquazole). Tämä veden ja dieselöljyn emulsio korvaa dieselmoottoreissa käytettävän dieselöljyn. Direktiivin mukaisesti Ranskan pyynnöstä on ilmoitettu muille jäsenvaltioille. tai Kuten direktiivissä säädetään, komissio arvioi säännöllisesti, soveltuvatko myönnetyt verovapautukset ja veronalennukset edelleen yhteismarkkinoille. Jos komissio katsoo, ettei verovapautuksia tai veronalennuksia enää voida soveltaa, koska ne vääristävät yhteisön toimintaa kilpailua ympäristönsuojelupolitiikan kanssa, se tekee aiheelliset ehdotukset neuvostolle. Poikkeusta on joka tapauksessa tarkasteltava uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä myönnetyn luvan voimassaolo päättyy. Neuvosto arvioi tilannetta komission ehdotuksen perusteella ja päättää, onko nämä poikkeukset syytä poistaa vai olisiko niitä muutettava tai laajennettava. sisämarkkinoiden ristiriidassa ovat tai EYVLL 316, 31. 10. 1992, s. 12. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan myöntämisestä Ranskan tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjä koskevia verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä, Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1999 poikkeavaa valmisteverokantaa uuteen moottoripolttoaineeseen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä; tähän poikkeusjärjestelyyn on sovellettava kyseisen direktiivin 8 artiklan 4 kohdassa määrättyä menettelyä, muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Ranskan pyynnöstä, komissio ja jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että poikkeavan valmisteverokannan soveltaminen uuteen moottoripolttoaineeseen, joka koostuu veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä, on perusteltua ympäristöpoliittisista syistä eikä vääristä kilpailua tai haittaa sisämarkkinoiden toimintaa, komissio arvioi näitä valmisteverovapautuksia ja valmisteveron alennuksia säännöllisesti tarkistaakseen, että ne ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden toiminnan tai yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kanssa, Ranska on pyytänyt, että poikkeavaa valmisteverokantaa sovellettaisiin aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 1999; neuvosto tarkastelee tätä poikkeuslupaa uudelleen komission kertomuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy, -3- ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ranskan tasavallalle annetaan direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla lupa soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1999 31 päivään joulukuuta 1999 poikkeavaa valmisteverokantaa uuteen moottoripolttoaineeseen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä, edellyttäen, että nämä poikkeavat valmisteverokannat noudattavat kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY 2 säädettyjä velvoitteita ja erityisesti kyseisen direktiivin 5 artiklassa säädettyjä valmisteveron vähimmäismääriä. Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. 2 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja EYVLL 316, 31. 10. 1992, s. 19. ISSN 1024-4492 KOM(98) 748 lopullinen riLoiriL JVJIlvJ rV X FI 09 12 02 15 Luettelonumero : CB-CO-98-746-F1-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 3867/98 by Joost LAGENDIJK Refusal by the Netherlands to implement the Nitrates Directive

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 11. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 289/99 (1999/C 289/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3855/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Uusiutuva energia Onko komissio edistynyt pyrkimyksessään perustaa uusiutuvan energian työryhmä, joka voisi kehittää selvät ja avoimet suuntaviivat pienten voimaloiden yhteyksiä, toimintaa ja kauppaehtoja varten ja joka voisi asettaa energiatehokkuuden keskeiseksi tekijäksi Euroopan yhdistetyssä energia- ja ympäristöstrategiassa? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Komissio on uusiutuvien energialähteiden alalla osana uusiutuvia energialähteitä koskevaan valkoiseen kirjaan (1) sisältyvän vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman toteuttamista perustanut uusiutuvia energialähteitä käsittelevän työryhmän. Se muodostuu henkilöistä, joilla on jäsenvaltioissa strateginen vastuu uusiutuvista energialähteistä. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1998 ja tarkasteli nykyistä tilannetta tämän alan kansallisten ohjelmien, toimien, toimenpiteiden ja suunnitelmien osalta. Ryhmä kokoontuu tulevaisuu- dessakin aika ajoin tarkastellakseen ja ohjatakseen alan kehitystä. Ensimmäisessä kokouksessa saatiin tiivistetty yleiskatsaus uusiutuvien energialähteiden hyväksi toteutetuista jäsenvaltioiden toimista. Tätä ensimmäistä keskustelua on seurannut yksityiskohtaisempi tarkastelu, joka on perustunut komission jäsenvaltioille osoittamaan kyselylomakkeeseen annettuihin kirjallisiin vastauksiin. Lisäksi komission päätöksen 96/642/EY (2) pohjalta perustettiin neuvoa-antava energiakomitea, joka käsittelee muun muassa energiatehokkuuteen liittyviä kysymyksiä. Energiatehokkuutta käsitellään erityisesti silloin, kun se liittyy energia- ja ympäristöalaan. Tammikuussa 1999 järjestettiin Brysselissä asiantuntijaryhmän kokous. Tarkoituksena oli auttaa energiate- hokkuutta koskevan toimintasuunnitelman valmistelussa. Tällä jäsenvaltioiden ja komission edustajista muodostuvalla ryhmällä odotetaan olevan keskeinen asema alan toiminnassa, sillä se hankkii jäsenvaltioiden politiikkaa koskevia lausuntoja ja antaa teknistä apua toimintasuunnitelman ja sen myöhemmän täytäntöön- panon kehittämisessä. (1) (2) KOM(97) 599 lopullinen. EYVL L 292, 15. 11. 1996. (1999/C 289/131) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3867/98 esittäjä(t): Jan Lagendijk (V) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Nitraattidirektiivin täytäntöönpanosta kieltäytyminen Alankomaissa Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden hallitus päätti joulukuun 1998 alussa olla soveltamatta nitraateista vuonna 1991 annettua direktiiviä (91/676/ETY) (1), joka hyväksyttiin Alankomaiden puheenjohtajakauden aikana? Alankomaiden parlamentin alahuoneen kirjelmän mukaan Alankomaiden hallitus ei aio soveltaa nitraattidirektiivin määräyksiä vuonna 2002. Alankomaiden hallitus ei aio soveltaa kyseistä direktiiviä myöskään vuonna 2008, sillä se haluaa lähtökohdaksi 2,5 lehmää hehtaaria kohden. Ruotsin hallitus on asettanut enimmäismääräksi 1,6 lehmää hehtaaria kohden ja Tanskan hallitus sallii korkeintaan 1,7 lehmää hehtaaria kohden vuonna 2003. Onko niin, että tällaisia raja-arvoja tarvitaan nitraattidirektiivin noudattamiseksi? Katsooko komissio, että Alankomaiden intensiivinen karjatalous saisi tällä tavalla kohtuuttoman suurta taloudellista etua ulkomaalaisiin kilpailijoihin nähden? Milloin komissio odottaa 169 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn päättyvän yhteisön tuomioistuimessa Luxemburgissa? Milloin komissio katsoo voivansa aloittaa 171 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn Alankomaiden hallitusta vastaan direktiivin, koska se ei ole pannut asianmukaisesti täytäntöön hyväksy- määnsä nitraattidirektiiviä? Milloin komissio odottaa yhteisön tuomioistuimen antavan päätöksen 171