eurovoc_concepts:
action programme
equal treatment
female work
gender equality
women's rights

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 12. 1998 KOM(1998) 770 slutlig Interimsrapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000) INNEHÅLLSFÖRTECKNING I ÖVERSIKT ÖVER PROGRAMMET 1. 1 Syften och mål 1. 2 Ekonomiska 1. 3 Förvaltningen av programmet 1. 4 Strategier som utvecklats inom programmet förutsättningar 1 1 2 3 4 H ANALYS EFTER HALVA TIDEN AV PROGRAMMETS VERKSAMHET OCH RESULTAT 5 II. 1 Analys av genomförandet av programmet för varje särskilt mål II. 1. 1 Allmänna kommentarer. //. /. 2 Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden II. 1. 3 Skapa engagemang för jämställdhet II. 1. 4 Jämställdhet i en föränderlig ekonomi II. 1. 5 Att förena arbete och familjeansvar II. 1. 6 En jämn könsfördelning i beslutsfattandet. II. 1. 7 Tillämpning av jämställdhetsrättigheter II. 2 Programmets roll i gemenskapens politik och åtgärder 11. 2. 1 Allmänna kommentarer. II. 2. 2 Strateginför att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden II2. 3 Den europeiska sysselsättningsstrategin II. 2. 4 Strukturfonderna II. 2. 5 Den europeiska jämställdhetslagstiftningen 5 5 7 8 10 13 14 16 18 18 19 20 21 21 SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER Gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000) antogs av rådet i december 1995. Handlingsprogrammet byggde vidare på de erfarenheter som gjorts inom tidigare gemenskapsprogram för lika möjligheter och syftade inte bara till att befästa tidigare insatser, utan även till att reagera på nya idéer, krav och utmaningar. Många av dessa utmaningar hade formulerats vid FN:s fjärde världskonferens i Peking i september 1995. de anges Genom denna interimsrapport fullgör kommissionen sin skyldighet enligt rådsbeslutet att I efter halva tiden lägga fram en utvärdering av genomförandet av programmet. rådsbeslutet integrera politiska målen med jämställdhetperspektivet i all politik och alla åtgärder, att få alla aktörer att engagera sig för att genomföra jämställdhet, att främja jämställdhet i en föränderlig ekonomi, att förena arbete och familjeansvar, att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet samt att stärka förutsättningarna för utövandet av jämställdhetsrättigheter). I beslutet fastställs också vilken typ av gemenskapsinsatser och stödmekanismer som behövs för att uppnå dessa mål. programmet (att Rapporten är upplagd på följande sätt: I avsnitt I beskrivs de grundläggande dragen i programmet och hur det organiseras och leds. I avsnitt II. 1 redogörs för resultaten av programmet med avseende på de sex mål som fastställs i beslutet, och i avsnitt II. 2 belyses programmets betydelse för och bidrag till olika utvecklingstendenser och politiska riktlinjer på gemenskapsnivå. Vid sidan av de sex främsta politiska målen finns de strategier som prövats under genomförandet av programmet, dvs. innovation, partnerskap och överföring av goda exempel. De har blivit en nödvändighet för effektiva insatser som bidrar till uppnåendet av de politiska målen och som innebär en vinst när det gäller organisatoriskt lärande för projektarbetsgrupperna. Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikornråden är den övergripande principen för handlingsprogrammet. Integreringen är både ett politiskt mål i sig och en strategi för att åstadkomma förändring på alla andra valda politikområden. Det har visat sig vara en komplex, långsiktig strategi, men det är just på grund av denna komplexitet och detta långsiktiga perspektiv som dessa insatser i programmet har så stor betydelse. I dessa insatser har ingått utbyte av erfarenheter, utveckling av konkreta verktyg och ramar för genomförande och övervakning på olika politikområden. sedan bekräftats genom den europeiska Integreringsstrategins betydelse har sysselsättningstrategin och genom den deklaration som gjordes vid Europeiska rådets möte i Cardiff integreringen av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden i sysselsättningsriktlinjerna och av stats- och regeringscheferna i Cardiff har stärkts avsevärt tack vare resultaten av olika projekt och studier som finansierats inom programmet och tack vare det arbete som utförts av programmets två expertgrupper. i juni 1998. Den vikt som lades vid Ett annat viktigt huvudtema i programmet har varit betoningen på att programmet och de nationella insatserna eller handlingsplanerna för lika möjligheter skall komplettera varandra. Detta har skett i samarbete med förvaltningskommittén, som består av m synergieffekter uppstått mellan programmet företrädare för medlemsstaternas jämställdhetsorgan. Tack vare detta samarbete har och medlemsstaternas positiva jämställdhetsorgan. Denna goda samverkan har också visats genom att man inom programmet lyckats samarbeta på ett bra sätt med de olika ordförandeskap i rådet som följt på varandra och genom de viktiga ordförandeskapsevenemang som anordnats med stöd av programmet. Det mervärde som programmet skapar ligger i att det kan bidra till att åstadkomma faktiska operativa förändringar på det lokala, nationella eller europeiska planet. Detta "inbyggda" mervärde visas i projektresultaten och kommer att bli allt mer uppenbart då projektet går in i spridningsfasen. En annan viktig aspekt på programmets mervärde är utvecklingen av gemensamma ramar för samordnade insatser på europeisk nivå. Viktiga begrepp, som till exempel "integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden" och "jämn könsfördelning i beslutsfattandet", håller nu på att utvecklas i ett europeiskt sammanhang och kopplas i allt högre grad samman med EU:s politik, tack vare programmets funktion som analys- och diskussionsforum. Samtidigt skapar programmet en gemensam dagordning för jämställdheten i Europa. Denna framväxande konvergens mellan medlemsstaterna är en av de mest positiva sidoeffekterna av de insatser som görs inom programmet. IV sociala kommittén Interimsrapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och samt Regionkommittén om genomförandet av gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996 till 2000) I ÖVERSIKT ÖVER PROGRAMMET 1. 1 Syften och mål Gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1996-2000)1 antogs genom ett rådsbeslut2. Handlingsprogrammet byggde vidare på de resultat som uppnåtts genom gemenskapens tre första handlingsprogram för lika möjligheter för kvinnor och män. Dessa tidigare program har spelat en viktig roll inte bara för att förbättra situationen för kvinnor på arbetsmarknaden och i samhället, utan också för att främja ett samarbete på alla nivåer i fråga om lika möjligheter. s ä Det mest innovativa inslaget i programmet jämfört med de tidigare programmen är att man har infört ett nytt begrepp - integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden (mainstreaming) - både som vägledande princip och som ett mål, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i rådets beslut. Programmet bör ge en referensram som avser att stimulera till samspel och samarbete på alla områden och på alla plan, såväl det europeiska som det nationella, regionala och lokala. Syftet är att integrera lika möjligheter i gemenskapens och medlemsstaternas hela politik och i alla åtgärder. För att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 3 i rådets beslut (dvs. att integrera jämställdhetperspektivet i all politik och alla åtgärder, att få alla aktörer att engagera sig, att främja jämställdhet i en föränderlig ekonomi, att förena arbete och familjeansvar, att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet samt att stärka förutsättningarna för utövandet av jämställdhetsrättigheter), har programmet enligt artikel 4 i rådets beslut följande instrument: © Stöd till projekt som syftar till att utbyta information och erfarenhet om goda exempel. © Genomförande av forskningsprojekt samt uppföljning av relevant politik på området. © Spridning av resultaten från påbörjade projekt och av all annan relevant information. Enligt artikel 5 i rådets beslut skall kommissionen och medlemsstaterna se till att de insatser som genomförs inom ramen för programmet står i överensstämmelse med och kompletterar dem som genomförs genom gemenskapens politik på andra områden eller genom andra insatser, bland annat dem som avser strukturfonderna, utbildning eller yrkesutbildning samt dem som genomförs av medlemsstaterna. Enligt artikel 12 i rådets beslut skall kommissionen senast den 31 december 1998 lägga fram en interimsrapport om genomförandet av programmet för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Genom denna rapport fullgörs denna skyldighet. Rapporten avser programperiodens första hälft, från 1996 till juli 1998. Inom kommissionen förbereds nu en öppen anbudsinfordran för de externa utvärderingar som föreskrivs i artikel 11 i beslutet. Dessa utvärderingar, som kommer att inledas i början av 1999, kommer att bidra till kommissionens arbete med att utarbeta den slutrapport som skall läggas senast den 31 december 2001. 1. 2 Ekonomiska förutsättningar Den totala budgeten för programmet uppgick 1996 till 9 000 000 ecu, varav 8 970 604,02 ecu motsvarade åtaganden, och 1997 uppgick den till 8 250 000 ecu, varav 8 089 835,95 ecu motsvarade åtaganden. Under de två första åren av genomförandet fördelades programmets budgetanslag mellan de tre delar som anges i artikel 4 i rådets beslut. Ett belopp på 11 798 254,56 ecu anslogs för att möjliggöra utbyte av information om och erfarenheter av goda exempel, och som stöd till projekt som syftar till att identifiera och utveckla goda exempel och sprida information om och erfarenheter från dessa. Åtagandena för exempelvis projekt och seminarier uppgick till 5 780 815,86 ecu för 1996 och till 6 017 438,70 ecu för 1997. Under dessa två år uppgick programmets finansieringsåtaganden för bevakning och uppföljning av relevant politik och genomförande av studier till sammanlagt 2 464 924,25 ecu. I denna verksamhet ingick 17 olika studier och att driva expertgruppen för rättsliga frågor och expertgruppen för kön och sysselsättning. Man har inom programmet investerat sammanlagt 2 797 261,16 ecu i att åstadkomma en snabb spridning av resultaten från påbörjade projekt och all annan relevant information, till exempel publicering av tidskrifter, tematiska publikationer och årsrapporten om lika möjligheter. Av detta belopp motsvarade 1 759 774,16 ecu åtaganden för 1996 och 1 037 487 ecu åtaganden för 1997. PROGRAMMETS VERKSAMHET Utbyte av erfarenheter (t. ex. projekt och seminarier) Studier och uppfbljning Spridning av resultaten, informationsverksamhet TOTALT 1996 1997 TOTALT 5 780 815,86 6 017 438,70 11798 254,56 1 430 014,00 1 034 910,25 2 464 924,25 1759 774,16 1 037 487,00 2 797 261,16 8 970 604,02 8 089 835,95 17 060 439,97 Det ekonomiska stöd som beviljats genom programmet uppgår enligt artikel 8 i rådets beslut till högst 60% av projektets totala kostnad. Resterande 4 0% utgörs av projektledarens egen delfinansiering. För många sökande har det varit ett problem att finna delfinansiering för 40 % av de totala kostnaderna för projektet. Skälen står att finna i programmets grundläggande natur, eftersom programmet är inriktat på utbyte av erfarenheter på transnationell nivå och därför inte kan förväntas ge ekonomiskt stöd till lokala, regionala eller nationella insatser. De flesta sökande har dock lättare att finna delfinansiering som är kopplad till det lokala, regionala eller nationella inslaget i projektet, än till själva utbytesinslaget. Ytterligare ett problem när det gäller små organisationer är att det är mycket vanligt att den enda delfinansiering de kan erbjuda är ett bidrag in natura i form av medlemmarnas arbetsinsatser. Det har därför varit svårt att få projekten att löpa friktionsfritt ur ekonomisk synpunkt under den aktuella perioden. Detta problem förväntas kvarstå under programmets andra hälft, såvida det inte blir lättare att ordna delfinansering för transnationella utbyten i medlemsstaterna. 1. 3 Förvaltningen av programmet När det gäller genomförandet av programmet biträds kommissionen av en kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna. Denna förvaltningskommitté skall enligt artikel 9 i rådets beslut anta det årliga arbetsprogrammet, de allmänna riktlinjerna för gemenskapens stöd och bestämma hur de gemenskapsstödda projekten skall väljas ut. Kommittén skall dessutom sköta uppföljningen av projekten och spridningen av Eftersom resultaten av de gemenskapsstödda projekten på medlemsstatnivå. förvaltningskommittén består av företrädare för de nationella organen har den också spelat en viktig roll i utveckla programmet i medlemsstaterna och stärka samarbetet och utbytet av information och goda exempel mellan medlemsstaternas olika nationella organ. I tidigare gemenskapsprogram för lika möjligheter har kommissionen biträtts av en rad olika stödstrukturer och expertgrupper. Dessa strukturer och grupper, som har haft en viktig roll i utvecklingen av gemenskapens regelverk, har i detta program fått ge vika för en mer rationaliserad inte bara gör EU:s jämställdhetspolitik mer enhetlig, utan också bidrar till att skapa större uppmärksamhet kring den. I det aktuella programmet biträds kommissionen därför bara av två expertgrupper - expertgruppen för jämställdhetslagstiftning och expertgruppen för kön och sysselsättning. Varje grupp består av relevanta experter från alla 15 medlemsstater och två av EES-länderna (Island och Norge). styrning av verksamheten som Som ett led i denna strävan att rationalisera strukturer och resurser har kommissionen inrättat ett kontor för tekniskt stöd (Anima) för att tillhandahålla stöd och expertis när det gäller att välja ut vilka projekt som skall beviljas stöd, för att sköta den löpande uppföljningen av de gemenskapsstödda projekten, för att främja att de samverkar i nätverk, för att med kommissionens vägledning regelbundet producera och sprida information om genomförandet av programmet och, slutligen, för att se till att de gemenskapsstödda projekten bevakas kontinuerligt. finns också ett antal transnationella partnerorganisationer Det i projektledningen på operativ nivå. Antalet sådana organisationer som ingår i programmets verksamhet varierar mellan de olika projekten, men generellt kan sägas att det har skett en utveckling i positiv riktning från år till år under programmets genomförande. Man har nyligen byggt upp en databas med organisationer som kan vara intresserade av att bli partnerorganisation i programmet, och denna kommer kontinuerligt att utökas och förbättras av programmets kontor för tekniskt stöd. Under programmets andra hälft kommer denna databas att underlätta projektledarnas sökande efter en passande partnerorganisation för deras respektive projekt. som deltar Programmets verksamhet kan enligt artikel 6 i rådets beslut vara öppen för andra länder. Två EES-länder - Island och Norge - har deltagit sedan programmet startade. Kommissionen har inbjudit alla tio central- och östeuropeiska stater att delta och anordnade i juni 1997 ett tvådagars seminarium för att förklara de förfaranden som Sex stater har redan anmält sitt intresse för att delta i används i programmet. programmet. För tre av dem (Rumänien, Ungern och Litauen) håller de juridiska och praktiska förberedelserna för närvarande på att avslutas. Med tanke på de utmaningar som utvidgningen av Europeiska unionen kommer att innebära, avser man att under programmets andra hälft skapa större uppmärksamhet kring gemenskapens jämställdhetsengagemang i enlighet med programmet. 1. 4 Strategier som utvecklats inom programmet De strategier som prövats under genomförandet av programmet är innovation, partnerskap och överföring av goda exempel. Dessa tre strategier har blivit nödvändiga för effektiva insatser och bör därför ligga till grund för all verksamhet i programmet. De har visat sig ge ett väsentligt bidrag till uppnåendet av de politiska målen och innebär dessutom en vinst när det gäller organisatoriskt lärande för projektarbetsgrupperna. I ansökningarna angavs en rad olika innovativa inslag i förslagen till projekt, från prövade metoder till planerade insatser. När det gäller partnerskap har detta en naturlig anknytning till programmets utformning och genomförs genom olika berörda aktörer och genom de samarbetsmetoder som vuxit fram. När det slutligen gäller överföringen av goda exempel inriktas programmet på insatser som syftar till att utveckla bättre metoder för att skapa jämställdhet och/eller sprida exempel som redan har visat sig vara effektiva. Det mervärde som programmet skapar ligger i att identifiera goda exempel när det gäller lika möjligheter för kvinnor och män och att åstadkomma ett utbyte av information om och erfarenheter av dessa goda exempel mellan viktiga aktörer på området (myndigheter, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter). Detta kräver transnationella inslag, både när det gäller berörda partnerorganisationer och den verksamhet som projektet avser. Jämfört med rent nationella eller lokala insatser är de insatser som görs inom programmet värdefulla genom att de bidrar till att åstadkomma faktiska operativa förändringar på det lokala, nationella eller europeiska planet. Detta "inbyggda" mervärde visas i projektresultaten och kommer först att uppnås helt och fullt när projektet går in i spridningsfasen. För de flesta projektledarna har det fungerat bra att identifiera goda exempel och utbyta information om dem och sedan överföra dem till transnationell nivå. Den mer komplexa fasen med internationellt samarbete vid utformning och genomförande av åtgärder (t. ex. multilateralt utbyte av erfarenheter av goda exempel eller strategin för spridning av resultat) var dock inte ett inslag som man från början hade planerat för i alla projekt. En utveckling mot mer genomarbetade transnationella partnerskap har därför angetts vara ett mål för programmets andra hälft. O ANALYS EFTER HALVA TIDEN AV PROGRAMMETS VERKSAMHET OCH RESULTAT För att beskriva genomförandet av programmet under dess första hälft ges i avsnitt II. 1 en redogörelse för verksamheten och resultaten indelad efter de särskilda målen för programmet enligt artikel 3 i rådets beslut. I avsnitt II. 2 i rapporten beskrivs hur programmet bidrar till utvecklingen av gemenskapens politik och insatser på andra områden. ELI Analys av genomförandet av programmet för varje särskilt mål • 77. /. 1 Allmänna kommentarer. Under programmets första år (1996) fick kommissionen in olika förslag till projekt efter ett omfattande utskick till berörda organisationer och olika aktörer och efter att programmet presenterats i nästan alla medlemsstater. Förslagen utvärderades enligt de kriterier för stödberättigande som fastställs i beslutet. Förvaltningskommittén yttrade sig positivt om den förteckning över projekt som lades fram av kommissionen, och 69 projekt fick sedan ett avtal som löpte fram till juni 1997. Av dessa var det endast 67 som fick stöd, eftersom två projekt drogs tillbaka efter det att avtalen hade utfärdats. 45 av projekten skulle löpa på flera år. Rapporteringen i slutet av den första avtalsperioden bestod därför enbart av en redogörelse för de resultat som dittills uppnåtts. En inbjudan att lämna förslag publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning som inledning på den andra projektomgången (budgetåret 1997). Efter ett urvalsförfarande som godkänts av förvaltningskommittén beviljades 71 projekt EU-stöd med avtal som löpte fram till juni 1998. 37 av projekten skulle enligt förslaget vara fleråriga. Man håller för närvarande på att lägga fram de olika rapporterna för avtalsperioden om de projekt som finansierats under det andra året. Samma förfarande har tillämpats för den tredje projektomgången som avser budgetåret 1998. På förslag av kommissionen godkände förvaltningskommittén vid sitt möte i juni 1998 förteckningen över de projekt som skall ges stöd från juli 1998 till juni 1999. Avtalen för dessa projekt håller nu på att utarbetas. Under de första två och ett halvt åren av programmets genomförande har företrädarna för medlemsstaterna sammanträtt tio gånger i förvaltningskommittén för att i enlighet med artikel 9 i rådets beslut utföra sina uppgifter när det gäller att biträda kommissionen. Kommittémedlemmarna har också flera gånger bjudits in att delta i projektledarnas möten. De kriterier som har använts vid urvalet av projekt har följt strategierna innovation, partnerskap och internationellt utbyte av goda exempel. En förklaring ges i avsnitt 1. 4 i denna rapport. När det gäller arbete i nätverk har man hittills anordnat elva projektledarmöten, vilket har möjliggjort ett livligt och aktivt utbyte av erfarenheter och information och underlättat det transnationella inslaget i de först utvalda projekten. Två kurser har anordnats för gemenskapens projektledarna, jämställdhetspolitik, programmets roll i denna och deras egen roll inom programmet, dels projektledarna informera dels om för att för att tillhandahålla information och utbildning om finansiella bestämmelser och förfaranden för att möjliggöra en optimal och effektiv finansiell styrning av projekten. Expertgrupperna har sammanträtt sammanlagt åtta gånger, med ett gemensamt möte för de två nätverken varje år i syfte att underlätta förberedelserna av gemensamma Två rundabordskonferenser har arbetsuppgifter enligt kommissionens begäran. anordnats för att diskutera frågan om medhjälpande makar till egenföretagare3. Ett möte med journalister hölls i maj 1998 för att öka medvetenheten bland journalister och för att informera dem om ett viktigt informationsevenemang på europeisk nivå som skulle markera inledningen av programmets andra hälft. Denna kongress och utställning hölls i september 1998 och blev en stor framgång. De teman som behandlas i de 17 studier som hittills har fått stöd genom programmet har fastställts utifrån programmets behov av vetenskapligt kunnande. Olika forskningsinstitut svarade på den inbjudan att lämna förslag på studier som publicerades 1996 och på en begränsad anbudsinfordran 1997. Huvudkriterierna var kvaliteten på metoderna och flesta av de utvalda studierna omfattar alla 15 forskarteamens meriter. medlemsstater. Fyra av studierna avsåg lägesöversikter på viktiga politikområden som ingår i programmet: arbetsmarknad, att förena arbete och familjeansvar, beslutsfattande och medier. Förvaltningskommittén godkände vid sitt möte i juni 1998 teman för den tredje inbjudan att lämna förslag på studier. En begränsad anbudsinfordran kommer snart att gå ut. De Spridningsstrategin har en viktig roll, eftersom ett av de viktigaste målen är att skapa större uppmärksamhet kring gemenskapens insatser på jämställdhetsområdet. För detta ändamål har man producerat en rad olika publikationer som alla riktar sig till en bestämd målgrupp: The Magazine som ges ut kvartalsvis (fem nummer hittills, med en upplaga på sammanlagt 51 150 exemplar) riktar sig till allmänheten och ger information om politiska frågor som rör lika möjligheter. Den interna bulletinen (fem nummer hittills, med en upplaga på sammanlagt 4 100 exemplar) riktar sig till läsare som redan är engagerade i programmet - projektledare, partnerorganisationer samt personer och organisationer som har uttryckt sitt intresse för programmet. The Equality Quarterly News (sex nummer, med en upplaga på sammanlagt 8100 exemplar) riktar sig särskilt till jurister i Europa. Denna tidskrift informerar om aktuell rättspraxis och situationen på lagstiftningsområdet både på europeisk nivå och på nationell nivå inom medlemsstaterna. Alla publikationer finns på engelska och franska, de flesta även på tyska. Man har gjort flera insatser för att ytterligare sprida den verksamhet som ingår i programmet. Ett årligt projektregister utarbetades 1996 och 1997 (på engelska, franska och tyska), med en upplaga på sammanlagt 2900. Registret innehöll översiktlig information om de gemenskapsstödda projekten under året4. Man har också utarbetat ett register över produkter (3000 exemplar) som visar resultaten av de projekt som finansierades under det första året av programmets genomförande5. Under återstoden av programmet kommer tonvikten att läggas vid att med hjälp av förvaltningskommittén anordna tematiska seminarier i medlemsstaterna. På utsändningslistan för programmets publikationer finns cirka 8200 adresser. Det är bland annat, förutom medlemmarna i förvaltningskommittén och Rådgivande kommittén, även ledamöter i Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter och medlemmar av andra europeiska institutioner, icke-statliga organisationer på jämställdhetsområdet på europeisk, nationell och regional nivå, jämställdhetsorgan i medlemsstaterna, alla projektledare och de tidigare gemenskapsprogram samt, slutligen, personer som har anmält intresse för kommissionens verksamhet när det gäller lika möjligheter. inom aktuella och som har utfört studier • II. 1. 2 Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden Det är på grundval av en bedömning av tidigare resultat som man har antagit integreringsprincipen som den främsta drivkraften för programmet. De flesta åtgärder som hittills vidtagits för att främja lika möjligheter för kvinnor och män har varit punktinsatser. Dessa särskilda insatser har varit viktiga för att bekämpa bristande jämställdhet, och är det fortfarande. Det finns dock ett behov av mer generella, kompletterande insatser som kan utöva ett starkt inflytande på den allmänna politikens inriktning och på beslutsfattarna. Denna kombination, som av kommissionen definieras som en tvådelad strategi - särskilda åtgärder och integrering av ett jämställdhetsperspektiv - anses vara det mest effektiva sättet att skapa jämställdhet. På grundval av denna iakttagelse har man antagit integreringsalternativet och det heltäckande angreppssätt som detta innebär både som vägledande princip och som det primära strategiska målet för programmet. Dess genomförande i praktiken har banat väg för nya insatser och en hel rad tidigare icke använda initiativ på alla plan. Två studier inleddes under 19976 för att skapa ökad förståelse för de faktorer som gör att en sådan integeringsstrategi kan lyckas, för de roller som olika aktörer har på olika plan, för de övervakningsmekanismer som används och för utvecklingen av resultatindikatorer. Dessa studier avser också att utveckla statistiska modeller med ett jämställdhetsperspektiv. Hittills har sammanlagt 14 projekt inriktats på en rad olika politiska nivåer och områden i syfte att främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden och utveckla verktyg och instrument för att genomföra detta. Inom programmet finns det många projekt på andra verksamhetsområden som bidrar till integreringsmålet, särskilt genom att införa partnerskapsstrategier, få viktiga aktörer att engagera sig, främja arbete i nätverk, bedriva upplysningsverksamhet riktad till beslutsfattare, främja kontakter med politiker samt genom att utveckla verktyg, databaser och vägledningar. Utifrån denna erfarenhet har vi sett att det sammanhang i vilket ett projekt kan sättas in är en faktor som starkt påverkar det angreppssätt som används. Lokal förvaltning har till exempel varit målgruppen för ett projekt som bedrivs av Equal Opportunities Commission i Storbritannien7. Projektet leds av ett partnerskap bestående av lokala förvaltningar och jämställdhetsorganisationer från fyra EU-länder. Man har med utgångspunkt från tidigare erfarenheter och partnerinstitutionernas organisatoriska intressen utvecklat en modell för en integreringsstrategi. Planering och utveckling, användning av arbets- och bostadslokaler, tidsanvändning och typ av infrastruktur i stad och på landsbygd är alla faktorer som på ett komplicerat men fundamentalt sätt påverkar jämställdheten. Genom programmet har man finansierat ett ambitiöst projekt som samordnas av det europeiska nätverket EuroFEM8 och inbegriper alla medlemsstater. Projektet behandlar rumslig planering, transport, bostäder och integrera ett jämställdhetsperspektiv i planering och utveckling. En "verktygslåda för integrering" lokal utveckling, och syftar till att avsedd för projektutvärdering med medvetenhet om jämställdhetsperspektivet, med en förteckning över goda exempel, har utarbetats med utgångspunkt från fallstudier om projekt i en rad europeiska länder. Women's Talent Bank,9 som har inrättats av European Women's Lobby (europeisk lobbygrupp för kvinnor), har utvecklat nya verktyg avsedda att underlätta integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i all politik och i alla åtgärder. Det är en databas med tusentals kvinnliga experter på alla de kompetensområden som gemenskapens politik omfattar. Denna informationskälla ställs nu till förfogande for europeiska och andra institutioner för att möjliggöra beslutsprocesser som bygger på såväl manlig som kvinnlig expertis. Efter antagandet av integrering av ett rådets -tieskt om att göra jämställdhetsperspektiv på alla postområden till en vägledande princip och ett strategiskt mål för programmet, antogs ett meddelande i februari 1996 som har gjort integrering av ett jämstalidhetsjeirspokiv till oHdell WJ-foMkm. Integrering av ett jäm$tälidh$t^fr|pektiv på alla politikområden är en helt ny strategi för att skapa jämställdhet ;méllan kvinnor och män. Det kräver engagemang från alla politikområden och aktörer, även trän dem som inte är insatta i jämställd&etsfrågor. Det k r ä v e r' p ê ^ i ' m M ^ ^ ^ ^ ^ ^B V& det gfflet attityder och beteenden. Efter endast tyå ;o£h"Ä jtösjst års projektverksamhet, satsMd forskning och arbete i nätve* ^ ^ t^ jäwtäÖdhet$perspelctiv på alla p^^^^^^i^måt vi&ètttvecklas. Mäniifigsprocessen - som ^DM^i;pi^$^x^--. bêàe när det gäller $éùow^xiÊù^iv^^èM^it^ Begreppet '• =|tv « ^ p i ^ ^ i; - komplext» ' vilket A J % ! ^' ;< :&tt måste fo'rtsatta;;^cï;-^eÙdas det gäller beslu^ttäma. *w* är mtegreriag av ett ett begrepp $oftifceH#ver II. 1. 3 Skapa engagemang för jämställdhet Erfarenheten från EU:s tidigare insatser och program för lika möjligheter har visat att engagemanget hos de "traditionella" (dvs. nationella jämställdhetsorgan och kvinnoorganisationer) inte räcker till för att skapa ett helt jämställt europeiskt samhälle. Det krävs ett ökat engagemang hos alla viktiga aktörer i näringsliv och samhälle för att jämställdhetsmålet skall kunna uppnås på ett effektivt sätt. jämställdhetsaktörerna Det har blivit nödvändigt att bredda kretsen av aktörer och institutioner som verkar för att främja jämställdhet genom en strategi som syftar till att integrera jämställdheten i all politik och i alla åtgärder och till att främja attityder som är mer gynnsamma ur ett jämställdhetsperspektiv. Det krävs ökad medvetenhet hos alla viktiga aktörer, till exempel fackföreningar, lokala och regionala myndigheter, och detta är något man arbetar för inom programmet. Programmet har hittills stött cirka 30 projekt som främst avser detta mål. I dessa projekt ingår att fa viktiga aktörer att engagera sig på sina respektive verksamhetsområden och att påverka den allmänna opinionen. Projekten syftar 8 huvudsakligen till att a) öka medvetenheten och ändra attityderna hos viktiga beslutsfattare och opinionsbildare, b) främja ledarskap i olika sektorer av näringsliv och samhälle samt till att c) skapa egenansvar när det gäller samhällsförändringar och gradvis bygga upp en kritisk massa när det gäller opinion och insatser för att främja lika möjligheter. Kommissionen har fått nya aktörer att delta i programmet genom att fastställa urvalskriterier som betonar vikten av att få aktörer i näringsliv och samhälle - eller män, särskilt på chefsnivå - att engagera sig samt genom att främja ett nytt och starkt partnerskap och genom att fastställa prioriterade aktörer enligt bilagan till beslutet (t. ex arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, lokala myndigheter). och Att bygga upp expertkunskap och att ändra politiken på jämställdhetsområdet när det gäller arbetsmarknadens parter kräver insatser på flera plan som syftar till att ändra förhållningssätt kollektivförhandlingar. Upplysningsverksamhet och utbildning för förhandlare, att lära in och utveckla en jämställdhetsstrategi är en av de främsta metoderna för att skapa engagemang hos de arbetsmarknadsparter som ingår arbetsmarknadens parter för handels- och kontorsanställda samt privatanställda tjänstemän och fackförbunden inom metallindustrin (IG Metal och FIM CISL). i programmet. I Euro-Fiet-projektet11 attityder gäller ingår när det Ledande organisationer i programmet är till exempel företag som det italienska järnvägsföretaget Ferrovia Nord Milano, Credito Italiano Bank och organ som exempelvis branschorganisationer och handelskammare från Spanien, Italien, Tyskland och Frankrike. Arbetsmarknadens parter, som till exempel Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), det franska fackförbundet CFDT, det tyska Beamtenbund, en facklig organisation för offentliganställda, och det svenska energiföretaget Sydkraft driver alla viktiga projekt. Dessa aktörer engageras också som nationella och transnationella partner i många andra projekt. Ett informationsmöte hölls i Bryssel den 5 februari 1998 med UNICE, EFS och Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag (CEEP) - arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna på europeisk nivå - i syfte att ytterligare stärka arbetsmarknadsparternas deltagande som prioriterade aktörer i programmet och för att uppmuntra dem att delta i gemensamma projekt för lika möjligheter. Att engagera nya aktörer har direkt samband med attitydförändringar. I linje med Charter on women in the Media12 som antogs i maj 1995 har flera radio- och TV- företag engagerat sig aktivt i programmet. Inom projekten har man i många olika sammanhang engagerat och informerat viktiga lokala och nationella aktörer i deras arbete. Man har till exempel bedrivit lobbyverksamhet, arbetat i nätverk, tillhandahållit information och anordnat kurser. Manifest, databaser, videor, seminarier, informationsblad och konferenser har utgjort grunden för informationsstrategin. Informations- och spridningsstrategierna för projekten har inriktats på företrädare för större institutioner och på den allmänna opinionen, och man har framhållit fördelarna med lika möjligheter i en föränderlig värld för dessa institutioner. 9 laästa fas av prograrnt^ på detma vericsanmet^spÉ-W deltagande, särskilt n^ 1^ g pp eller jämstätldhetsperspektrvet, n ^e ipå; Sland priöoteringärt^ lokala och regionala m p^ man skall lyckas //. 1. 4 Jämställdhet i en föränderlig ekonomi Vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 fastslogs att jämställdhet var en viktig uppgift för Europeiska unionen och dess medlemsstater och ett krav för den inre marknadens fortsatta utveckling. Att främja jämställdheten har allt sedan dess haft en central ställning i den ekonomiska planeringen och i politiken på europeisk nivå. Målet att skapa jämställdhet på arbetsmarknaden har stärkts betydligt under de senaste åren. Fler och fler företag drar nytta av mångfalden i arbetskraften. Trots att kvinnor har stått för de flesta nya arbetstillfällen som skapats under det senaste årtiondet, är sysselsättningen fortfarande betydligt lägre bland kvinnor än bland män. Dessutom är arbetsmarknaden fortfarande starkt segregerad. Kvinnor når sällan höga chefsbefattningar. Kvinnor tenderar också att utföra deltidsarbete, tillfälligt arbete och arbete i hemmet. Hittills har 20 transnationella projekt kommit igång, främst inriktade på sysselsättning och arbetsliv. Viktiga verksamhetsområden för detta mål är att fa in kvinnor i mansdominerade sektorer och yrken samt mentorprogram som syftar till att komma igenom glastaket på chefsnivå. Andra centrala teman som har behandlats i projekten är aktiva åtgärder, flexibilitet, organisatoriska förändringar och kvinnors företagande. När det gäller utbildning har man främst inriktat sig på pilotprojekt och goda praktiska exempel som rör särskilda målgrupper, till exempel invandrarkvinnor och deras integrering på arbetsmarknaden och i samhället som helhet. Man har särskilt strävat efter att undvika överlappning med Europeiska socialfondens initiativ och med gemenskapens insatser inom utbildning och yrkesutbildning (Leonardo- och Sokrates- programmen). Att kvinnors företagande främjas avspeglas också hos allmänna organisationer som till exempel handelskammare13 och andra företag i ett projekt som stöds genom programmet. Inom Credito Italiano £a«£-projektet14, som bedrivs i samarbete med brittiska, belgiska och portugisiska partner, håller man exempelvis på att utveckla särskilda resurser för företag som drivs av kvinnor som uppföljning till en undersökning av kvinnors behov av finansiella verktyg som exempelvis leasing, projektfinansiering och elektronisk bankverksamhet. Sex studier har hittills inletts inom programmet på detta område. Exempel på dessa är en översikt över aktuella undersökningar om kvinnor på arbetsmarknaden15 och en undersökning om egenföretagare och deras medhjälpande makar16. Med utgångspunkt från den sistnämda studien har man under 1997 anordnat två rundabordskonferenser om medhjälpande makar till egenföretagare. Under 1997 10 inleddes också två studier17 18 om ett register över indikatorer för utvärdering av sysselsättnings- och arbetsmarknadspoUtiken ur ett jämställdhetsperspektiv och om löneskillnaderna mellan kvinnor och män enligt resultaten av Eurostats lönestrukturundersökning. Dessa studier pågår fortfarande. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan inte på ett effektivt sätt uppnås utifrån. Man måste få viktiga aktörer att engagera sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt fattas gemensamt av anknytning fackföreningarna och ledningen. Som tidigare framhållits har man i programmet engagerat ett stort antal viktiga aktörer på området, som till exempel fackförbund, nationella och multinationella företag, handelskammare, som samarbetar med forskningscentrum och universitet som har stor erfarenhet på området. företagets behov och om besluten till Ett bra exempel på hur man får olika aktörer att engagera sig i att ge kvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik och industri inom energisektorn är det det projekt som leds av det svenska företaget Sydkraft19. I projektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter och företag. Man satsar hårt på att ändra förhållningssätt och attityder, föra upp lika möjligheter på styrelsernas dagordning, och lägga fram förslag till särskilda åtgärder och upplysningsverksamhet. Även när det gäller en flexibel arbetsorganisation finns det exempel på att goda exempel överförs och att man skapar en brett engagemang bland olika aktörer. En flexibel arbetsorganisation betraktas idag oftast som en ekonomisk nödvändighet på en föränderlig arbetsmarknad. Den strategi som används i programmet är att fackföreningar och arbetsgivare kan samarbeta när det gäller att införa en flexibilitet i arbetet som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Man håller inom ramen för olika projekt på att samla in positiva modeller för flexibilitet från olika medlemsstater, till exempel ett brittisk-holländskt fackligt samprojekt som leds av brittiska Trade Union Congress20. Detta projekt har lyckats utöva inflytande på den nationella debatten om flexibel arbetstid genom att visa positiva och genomförbara exempel på flexibilitet på arbetsplatsen. i programmets ägnades åt En särskild artikel kommissionens grönbok Partnerskap för en ny arbetsorganisation i december 1997. I artikeln gavs en översikt över de projekt som behandlar frågor som hänger samman med kommissionens grönbok. Programmet har på detta sätt bidragit till den debatt och informationsinsamling som inleddes genom grönboken. tidskrift, The Magazine21, Under det luxemburgska ordförandeskapet under andra halvåret 1997 anordnades med stöd av programmet en europeisk konferens om jämställdhetsaspekten när det gäller de nya formerna av arbetsorganisation22. Flera exempel på framgångsrika projekt som finansierats av programmet presenterades vid konferensen. En sammanfattning av konferensen har publicerats med stöd av programmet. Traditionella rollförväntningar och andra (indirekta) diskrimineringsmekanismer i företagskulturen hindrar fortfarande kvinnor från att delta i arbetslivet på samma villkor som männen. Denna länge förbisedda aspekt på bristande jämställdhet på arbetsmarknaden kan på ett effektivt sätt motverkas genom "mentorstrategin", som innebär att man får chefer på företag, offentliga förvaltningar och personalavdelningar att engagera sig för att driva fram en ny generation kvinnliga chefer. I programmet 11 stöds pilotprojekt och överföring av goda exempel på området, särskilt när det gäller högre chefsnivåer. Deutsche Jugendinstitut bedriver särskilt övergripande aktionsforskning23 som innebär startar att man kartlägger befintliga mentorprojekt mentorverksamhet i de medlemsstater där mentormetoden ännu inte har införts. Det framgår av de resultat som hittills framkommit av projekten att mentorprogram inte bara är en oerhört nyttig erfarenhet för såväl mentorn som adepten, utan också att de kan påverka ledningens strategier och bidra till att förändra företagskulturen. i hela Europa och Såväl arbetsmarknadspolitik som innovationer när det gäller arbetsorganisation och samhället i stort genomförs ofta utan att man har tänkt igenom konsekvenserna ordentligt ur ett jämställdhetsperspektiv. Man avser att med hjälp av verktyg som utarbetats på grundval av aktionsinriktad forskning och modeller som utvecklats inom programmet försöka påverka ledningens metoder positivt i riktning mot ökad resultatinriktade medvetenhet om strategiverktyg som syftar till att åstadkomma förändringar i näringslivet håller på att utarbetas genom transnationella projekt på området (t. ex. det franska CFDT- projektet24), som till exempel analys- och diagnosverktyg för jämställdhetsrevision, riktlinjer och handböcker för att införliva jämställdhetsfrågor i kollektivförhandlingar. jämställdhetsperspektivet. Konkreta och Framsteg görs också i fråga om kvinnor på höga befattningar inom företagande, vetenskap och teknologi. Genom WITEC-databasen25, som omfattar Belgien, Spanien, Tyskland, Sverige, Danmark och Nederländerna, vill man bidra till att ändra det förhållandet att kvinnor är underrepresenterade inom mansdominerade sektorer och yrken genom att tillhandahålla en omfattande förteckning över framstående kvinnliga forskare och specialister på nästan alla tekniska och vetenskapliga områden. för ramen projektledarnas Inom anordnat samarbetsseminarier i syfte att skapa kopplingar mellan projekten och ett samarbete Två särskilda bulletiner har publicerats på området, om på detta område. utvecklingstendenser när det gäller kvinnors sysselsättning under 1990-talet i april 199726 och om kön och arbetstid under 1990-talet i december 199727. reguljära möten har man s a j Ä tt sorti har Érekt i s a M l B l l ft koinmer^ Dessa aspekter, galler jämställdhet, 12 77. 1. 5 Att förena arbete och familjeansvar Detta mål avser den ökade mångfalden i såväl arbetslivet som familjelivet och förändringar i förhållandet mellan de två. För att tillvarata kvinnors ekonomiska potential och deras önskan att komma in på eller återinträda på arbetsmarknaden måste man fortsätta att driva en politik som gör det möjligt att på ett bättre sätt förena arbete och familjeansvar. Hushållsstrukturer och förhållanden utvecklas som ett resultat av snabba förändringar i riktning mot mer "icke-traditionella" hushåll. Det finns dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, och det gör insatserna på europeisk nivå mer komplexa samtidigt som det blir mer meningsfullt att utbyta erfarenheter och goda exempel. Att utveckla strategier och metoder för att på ett bättre sätt förena arbete och familjeansvar är en av de största utmaningarna i programmet. Det kräver informations- och upplysningsverksamhet riktad till både män och kvinnor, arbetsgivare och arbetstagare. Såväl strategiutveckling som informations- och upplysningsverksamhet ingår i projekten. En viktig lägesrapport om förenande av arbete och familjeliv när det gäller både män och kvinnor avslutades i juni 1997. I studien28 behandlas även kvaliteten på omsorgen och flexibelt arbete som ett sätt att förena arbete och familjeansvar, och det ingår även en analys av den potentiella risken att kvinnor får en mer otrygg arbetssituation. Under projektets två första år har 12 projekt finansierats. De är huvudsakligen inriktade på att förena arbete och familjeansvar och behandlar viktiga teman som till exempel hur möjligheten och tillgången till avlönat arbete samverkar med andra aspekter som rör familjeansvar, omsorg, fritid och samhällsliv. I projekten behandlas också könsroller inom familjen och ansvarsfördelningen inom hemmet, råd och stöd till arbetstagare som har omsorgsansvar samt den viktiga frågan om barnomsorg efter skoltid. Det finns flera projekt på det här området som är inriktade på åtgärder och strategier som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Det företagsekonomiska argumentet för att främja flexibelt arbete så att arbetstagarna kan förena arbete och familjeansvar framgår tydligt i projekten, t. ex. när det gäller att anställa och behålla personal, ökad motivation samt minskad frånvaro och personalomsättning. Modellösningar och utbildningsmaterial är de konkreta resultaten av fallstudier och gemensamma transnationella pilotprojekt. De brittiska, svenska, norska och danska arbetslivsprojekten utgör underlaget för en forskningsrapport och en praktisk vägledning för hur man stöder arbetstagare med omsorgsansvar som utarbetats av det brittiska projektet Children in Scotland9. Konkreta goda exempel avseende de "tidsbanker" som utvecklats i flera italienska städer används nu för att utveckla liknande verksamhet i Salud y Faroi/ia-projektet30 i Barcelona, som är inriktat på tidsanvändning inom familjen och på att inrätta ett ömsesidigt stödsystem. I en rad projekt har man gått längre när det gäller att beakta männens intressen och motivation. I Reykjavik31 har man gjort en ingående studie av vad som motiverar män till föräldraledighet och vilka ytterligare insatser som kan göras för att få män att ta föräldraledigt. En TV-dokumentär om hur män utnyttjar föräldraledigheten under 13 hela ledighetsperioden har skapat en bredare debatt på Island om jämställdhetsfrågor och kommer att sändas även i andra europeiska länder. Ett annat exempel på hur man engagerar både kvinnor och män kan hämtas från belgiska Bond van Grote en Jonge Gezinnen (förbundet för stora och unga familjer)32, som tillhandahåller konkret och tilltalande utbildningsmaterial som underlag för gruppdiskussioner om könsroller inom familjen. Materialet, som redan har skapat bred debatt i Belgien, har nu tagits fram i en spansk version som fått stor användning i spanska diskussionsgrupper. Det portugisiska Graa/-projektet33 och det projekt som bedrivs av kvinnoinstitutet i den spanska baskiska regionen3 innebär också att män engageras i diskussioner och olika kurser. Dessa exempel på transationellt utbyte av innovation och god praxis vittnar om det europeiska mervärdet hos de projekt som stöds genom programmet. De två expertgrupperna i programmet utarbetade i mars 1998 en gemensam rapport med titeln Care in Europe (Omsorg i Europa)35 som ger en översikt över situationen i Europa när det gäller barnomsorg och äldreomsorg (se avsnitt II. 2. 2). Ett viktigt inslag i programmet när åu gäller demografiska utvecklingstendenser under de kommande åren kommer att vara att fastställa goda exempel som rör omsorg och i synnerhet att stärka männens deltagande i omsorgen (både inom fai*$jea,oeh i omsorgssektorn). , Desjsutom har frågan om httr mmh® ferem arbete och familjeansvar hittills främst behandlats genom studier Gchprojé1$ kom större företag. Eftersom arbetsvillkoren i inl^l^retag och små företag i viSf|Wse:endeti, skiljer sig avsevärt från de större föirÄÄs,bör man under progtårÄeft'$n&ra hälft också specifikt, befcandja frågQr wi&:får]m/m%& Î6tm^-^)>^,^^i^^^m^û t mikroföretag och sm|;lbretag; ÉftefSoin det har slagits fast atiiÄveeMuigeo av^a familjevänlig politik î arbetslivet tiUsliiÉitniiismed bättre möjligheter att förena arbete och familjeliv har lyfts;fram ^^^^mf^igoti sysselsättÄgsril^jema, kan resultaten av dessa p II. 1. 6 En jämn könsfördelning i beslutsfattandet. Att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet är ett av de viktigaste målen för programmet. Trots att man idag är medveten om att det är viktigt med en jämn fördelning när det gäller kvinnors och mäns representation i beslutsfattandet, är kvinnor fortfarande underrepresenterade inom politik, offentliga och privata institutioner och generellt i beslutfattande ställning. I många europeiska länder håller de politiska strukturerna på att förändras till följd av politiska och ekonomiska kriser. Denna förändring innebär en möjlighet att snabbare stärka kvinnors representation i beslutsfattandet. Samhällsförändringarna innebär ett ytterligare erkännande av att en jämn könsfördelning i alla samhällssektorer inte bara är något som kvinnor kräver, utan ett oundvikligt inslag i ett modernt demokratiskt samhälle. 14 Gedigen information om kvinnors ställning på beslutsprocessens alla nivåer och inom alla sektorer är av avgörande betydelse för att man skall kunna engagera olika aktörer och fa dem att agera. Kommissionen har förbättrat de befintliga kunskaperna om denna fråga genom en översiktlig lägesrapport på det europeiska planet om kvinnor i det politiska, ekonomiska och samhälleliga beslutsfattandet i Europa36 som utarbetats under 1996 inom ramen för programmet. När det gäller politiskt beslutsfattande möjliggör den europeiska databas som skapats inom programmet av Frauen Computer Zentrum*1 utveckling av strategier eller kampanjer och därigenom upplysningsverksamhet angående den aktuella situationen, de framsteg som gjorts samt de kvarstående klyftorna och skillnaderna mellan medlemsstaterna. Tillgången på aktuella uppgifter om kvinnor i det politiska beslutsfattandet anses vara ett av de främsta resultaten som uppnåtts genom programmet och de uppgifter som har tillhandahållits genom programmet har redan använts i årsrapporten om lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen 1997. Ännu en studie om valsystemens inverkan på kvinnorepresentationen i parlamenten har inletts under 199738 och pågår fortfarande. Inom sammanlagt 16 projekt har man utvecklat en rad olika verksamheter som främjar en jämn könsfördelning i beslutsfattandet, särskilt inom politiken. Bland dessa kan nämnas inrättande och utvidgning av europeiska nätverk för kvinnliga politiker39, tre större europeiska konferenser40, upplysningskampanjer för att främja kvinnors deltagande i politiken41, ett utbytesprogram för svenska och spanska politiker42, flera insatser för kapacitetsutveckling och utbildning för kvinnor i ledarskapsställning43 samt ett stort antal publikationer och transnationella möten. Seminarier för projekt på detta område har anordnats vid alla projektledarmöten i syfte att skapa kopplingar och stärka samarbetet på området. En särskild artikel i programmets tidskrift i juli 199744 ägnades åt könsfördelningen i beslutsfattandet och gav information om de framsteg som gjorts inom projekten. Ett temamöte anordnades genom programmet i januari 1998 med deltagande av ledamöter från Europaparlamentet, projektledare och experter. De diskuterade nya begrepp, strategier och möjliga insatser som. skulle kunna göras för att åstadkomma en jämnare fördelning i valresultatet för de kommande valen till Europaparlamentet. I projekten behandlas erfarenheter från olika nivåer av beslutsprocessen (lokal, nationell och europeisk) och från olika medlemsstater. Denna process har underlättats genom att det redan finns europeiska instrument och verktyg, som till exempel rådets rekommendation45, Atendeklarationen46, Romstadgan47 och vägledningen Så skapar man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet** som utarbetats under tidigare program för att främja lika möjligheter. Frågan är inte längre om kvinnor skall ha tillträde till den politiska arenan. Nu ställs istället mer kvalitativt inriktade frågor. Erfarenheten har visat att lika representation för kvinnor och män leder till organisatoriska förändringar och ökade möjligheter att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all politik. Det är tydligt att fler och fler projekt som rör kvinnor i beslutsprocessen införlivar en sådan strategi i sin verksamhet. 15 Danske Kvinders Nationalråd har inom programmet systematiskt utvärderat lokala valkampanjer i Danmark49. Utvärderingen av uppgifterna, som också beaktar svenska uppgifter, tyder på att det särskilt när det gäller lokala valkampanjer är effektivt att engagera fler kvinnor för att uppnå en jämnare könsfördelning i resultatet. Utvärderingen av svenska valkampanjer visar att stödet från det politiska systemets toppskikt är av avgörande betydelse för att man skall kunna nå ett gott resultat. Det behövs också en stark organisation, helst över partigränserna. Flera projekt kan anses vara exempel på spridning av goda exempel, bland annat de som gjorts av Regimprensa50, en informationsinsatser i Lissabonregionen. Olika aktörer har engagerats lokalt för att öka antalet kvinnor i lokala beslutsfattande befattningar. Det är också ett exempel på hur den regionala pressen kan spela en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten om kvinnors deltagande i politiken. regional tidning Goda exempel när det gäller ledarskapsutbildning och strategier för ökad delaktighet har utvecklats och spritts \mder denna fas av programmet. Insatserna syftar inte bara till att förbättra rfcvi&!Lors tillgång till beslutsfattande befattningar, utan även till att de skall kunna behålla sina befattningar i en krävande situation. Resultaten av ledarskapsutbildningenhar visat att det är ytterligare ett verkningsfullt instrument för att öka kvinnors delaktighet. För a|t öka kvinnors deltagande på alla nivåer i beslutsprocessen och i alla sanäälissetorer kommer man tsndef programmets andra hälft att prioritera de samhällssektorer (t. ex: kultur, nfëdiet oelt miljö) och typer av strategier (t. ex. utveckling av, reglermgsätgärder^ffc^ligä kampanjer och kvotsystem) som ännu kvantivativa som kvalitativa in|e. !W/ianalyserats i^&^^^^^;0\^'j^2X även i fortsättningen att övervaka slaÉerl ' GeriomVpröjgrlim^^ <Mg|f^^ lokala,, regionala,. nationella ^^EL^ssMÔ^âp^^^^SE^' «iki^iâaq^yçMbL^r^ ^^^^y^^j^^^l^c^^SCi^^îÇ^ÎMC: s t ä r ka s a m a r b e t et m ed a n d ra II. 1. 7 Tillämpning av jämställdhetsrättigheter På europeisk nivå utgör formella jämställdhetsrättigheter genom lagstiftning och EG- domstolens rättspraxis en unik och allmänt erkänd modell. Ändå är det så i de olika medlemsstaterna att såväl de som den europeiska jämställdhetslagstiftningen riktar sig till som merparten av dem som arbetar med dessa frågor ofta inte är medvetna om eller saknar kännedom om denna lagstiftning och rättspraxis. Denna uppenbara paradox gör att det är fullt berättigat med ett program på detta område. till att undanröja Två handlingslinjer har fastställts i programmet. För det första en rad insatser som syftar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och, för det andra, insatser som syftar till att öka mängden information om jämställdhetsrättigheter och förbättra dess kvalitet, med särskild inriktning på kvinnor och jurister. för den faktiska hindren 16 När det gäller lika lön för lika arbete har flera insatser gjorts för att underlätta genomförandet av denna grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen. Bland dessa insatser ingår konferenser, seminarier och utbyte av projekt51 som visar i vilken utsträckning tillämpningen av jämställdhetsrättigheter behöver stärkas, såväl i domstolar som på andra håll, med hjälp av nya metoder och mekanismer. Kommissionen har publicerat en vägledning52 för tillämpning av lika lön för lika arbete, som har fått stor spridning och som utgör en referensverktyg på området. Den konferens som med stöd av programmet organiserades i Dublin den 25 november 199653 bekräftade att orsakerna i arbetsutvärderingssystemen och i svårigheterna att genomföra effektiva sanktioner mot lönediskriminering. till dagens löneklyfta står att finna Två transnationella projekt har också ägnats åt temat lika lön. Inom ETUC- projektet54 har man anordnat en rad nationella konferenser som syftar till att öka medvetenheten bland fackliga förhandlare och tillhandahålla information om lönediskriminering med tanke på deras arbete med kollektivavtal. Inom det belgiska arbetsmarknadsministeriet och i och med "klassificerings- och löneprojektet"55 har det skett en övergång från det strängt juridiska området till att identifiera andra metoder genom vilka man kan få ett slut på lönediskrimineringen. Resultaten har spridit ljus över de möjligheter man i medlemsstaterna har att främja lika lön med andra medel än med lagstiftning. De goda exempel som identifierats genom projektet består av dé insatser i fråga om de arbetsutvärderingssystem som används för att undanröja eller undvika den könsdiskriminering som - avsiktligt eller oavsiktligt - förekommer på arbetsmarknaden idag. Två frågor har skapat debatt och utbyte inom programmet på europeisk nivå. Det gäller situationen för makar till egenföretagare och individualiseringen av sociala och skatterelaterade rättigheter. Två rundabordskonferenser om makar till egenföretagare har anordnats under första halvåret 1997. En sammanfattning har publicerats56 och sprids i syfte att öka medvetenheten om denna fråga. Ett viktigt resultat av dessa konferenser anses vara att man har fastställt att det finns ett behov av att planera andra insatser än lagstiftning i syfte att synliggöra dessa makars arbete, genom till exempel upplysningsverksamhet, utbildning och registrering. Ett seminarium hölls i Paris i oktober 199757 om individualisering av rättigheter. Genom detta framträdde en tydligare bild av de olika strategier som används för socialförsäkrings- och skattesystemen i medlemsstaterna. Direkt information till kvinnor om deras rättigheter är ett projekt på lång sikt, som måste genomföras genom en rad olika kanaler. Den informationspolitik som utvecklas inom programmet är avsedd att trygga spridningen och populariseringen av information om kvinnors rättigheter genom olika publikationer. The Magazine innehåller en del om nyheter när det gäller jämställdhetsrättigheter i Europa. Dessutom utges periodiskt en åttasidig bilaga om det arbete som utförs av expertgruppen för jämställdhetslagstiftning. 17 Det grekiska projektet för kvinnors rättigheter58 illustrerar på ett mycket konkret sätt behovet av information och stöd, som är av avgörande betydelse för att kvinnors rättigheter skall tillämpas i praktiken. Att åtal för könsdiskriminering så sällan väcks i Sydeuropa avspeglar snarare den begränsade kunskapen om dessa rättigheter och frånvaron av lämpliga stödstrukturer, än någon verklig frånvaro av diskriminering. Inom projektet har man därför utvecklat en flerdimensionell verksamhet som särskilt inbegriper stödinsatser för att göra det lättare att vidta rättsliga åtgärder. Resultaten understryker kvinnors bristande kunskaper om deras rättigheter och deras behov av lämplig juridisk rådgivning. spanska leds av det informations- och upplysningsprojekt I det la Mujer59 jämställdhetsorganet Instituto de fastställs också detta centrala informationsbehov. Genom att informera om gemenskapsrätten och genom att öka medvetenheten bland arbetsmarknadens parter och jurister anpassar och sprider man genom projektet befintliga mekanismer och åtgärder från de medlemsstater som har mer utvecklade informationsmekanismer. som Behovet att stärka förutsättningarna för tillämpningen av jämstäEdhetsrättigheter understryks genom den europeiska lagstiMngens växande betydelse i såväl kvinnliga som manliga EU-medborgares dagliga Jiv. Information om rättigheter och andra insatser måste,; grundas på, «Mq^tÔ^^p^tt^^'^Q^^I^teit'; jbodE^KfiaaisJt^ii måste erkännas av och riktas till jiirister o ^ j | t im Upi%$nmg$kan^anje|::0,|to\j[|tt^ områden, behöver ur*e^a&oÄ g e n ö i Ä ^ ' ' " ^ '' 44)^^^y^^^^^^^^ jf »"*- II. 2 Programmets roll i gemenskapens politik och åtgärder • II. 2. 1 Allmänna kommentarer. Programmet har bidragit till att föra upp jämställdheten högt på EU:s politiska dagordning och har stimulerat till debatt om jämställdhetens betydelse när det gäller att utforma och utveckla viktiga gemenskapspolitiska riktlinjer. Mer konkret uttryckt har programmet berett vägen för att stärka jämställdhetsprincipens ställning och öka dess räckvidd jämstMdlietslagstifming). Integreringsstrategin har varit särskilt framgångsrik och har gett målet jämställdhet på arbetsmarknaden en central ställning i den europeiska sysselsättningsstrategin och kommissionens aktuella förslag om att reformera strukturfonderna (2000-2006). (Amsterdamfördraget, europeisk nivå på Nedan följer en beskrivning av hur relevanta programmets mål är när det gäller utveckling och riktlinjer inom olika gemenskapspolitiska områden. 18 11. 2. 2 politikområden Strategin för att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla En metodisk strategi som utvecklats inom programmet har valts för att genomföra integreringen av ett jämställdhetsperspektiv inom kommissionen. Det innebär ett nära samarbete mellan alla avdelningar, utnämning av ansvariga tjänstemän på hög nivå i samordning med programmet, upplysningsverksamhet och utbildning, utveckling av konkreta verktyg och riktlinjer samt regelbunden övervakning och utvärdering av resultaten. avdelningar ansvarar som för de Gemenskapens engagemang i att integrera ett jämställdhetsperspektiv har på ett avgörande sätt fått stöd i Amsterdamfördraget60. I artiklarna 2 och 3 i detta fördrag fastställs att en av gemenskapens uppgifter är att främja jämställdheten och att detta är Införlivandet av dessa en övergripande fråga som skall genomsyra all verksamhet. principer integrera ett fördraget har visat hur effektivt det är att jämställdhetsperspektiv på alla politikområden och att engagera alla aktörer inom politik och samhälle när det gäller att uppnå jämställdhet. Det åtagande om att främja jämställdhet på alla gemenskapspolitiska områden som tydligt anges i det nya fördraget utgör en gedigen grund för de insatser som vidtas på gemenskapsnivå i syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla områden. i Två år efter antagandet av kommissionens meddelande61 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden antogs den 4 mars 1998 en lägesrapport62 om genomförandet av integreringen av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden. Betydande resultat har uppnåtts och är väl dokumenterade i lägesrapporten när det gäller utvecklingssamarbete och yttre förbindelser, informations- och personalpolitik samt utbildnings- och ungdomspolitik. Även när det gäller forskningspolitiken har man gjort avsevärda insatser för att öka kvinnors deltagande. Två europeiska nätverk med kvinnliga politiker har getts stöd genom programmet. Det gäller nätverket för förtroendevalda kvinnor på lokal och regional nivå i Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR)63 samt konferensen för de nationella parlamentens jämställdhetsutskott (CCEO),64 som startats av den belgiska senaten. Båda har ytterligare engagerat sina medlemmar i frågor som rör regeringskonferensen och införlivandet av jämställdhet i det nya fördraget, och har underlättat jämställdhetspolitiken inom sina respektive institutioner, särskilt när det gäller frågor som rör programmets mål. Det europeiska kvinnonätverket EUDIF65 som får stöd genom programmet har velat stimulera till debatt om jämställdhet bland icke-statliga organisationer under regeringskonferensen. Komämamm ^ratc^x^^^'^M^HmS^^^'^^' /. jtoai^^tt*«*^pei^pdk^ på alla ç^jjpfc** «SVÄsftii. yjt^r%are •Mtrn* noggranti;^^^ oçn råil^^É(^'0-Cii;|pi^. jau||ie|||^i|§|{|^^ i|^^^p^^|^i|||^fö|||^l0^ •in^tii^i^^;>n1(t0' rör |fj|[w||^ Wqû zx'"':y^:'S 1,7 7)4} ??ss'j 19 II. 2. 3 Den europeiska sysselsättningsstrategin jämställdhetsaspekten 66 Genom sysselsättningsriktlinjerna för 1998 som antogs av rådet i december 1997 fick europeiska central sysselsättningsstrategin. Jämställdheten är nu en av de prioriteringar som bör ligga till grund för den nationella sysselsättningspolitiken. Medlemsstaterna måste föra en politik som syftar till att komma till rätta med klyftan mellan könen och göra det möjligt för kvinnor och män att förena arbete och familjeansvar och att återgå till arbete efter en tids frånvaro. ställning den en i Gemenskapsprogrammet för lika möjligheter har hittills gett ett viktigt bidrag till att motivera, utforma och utveckla jämställdhetsaspekten i sysselsättningsriktlinjerna. Resultaten av olika forskningsprojekt och insatser har visat att det fortfarande finns en klyfta mellan könen på arbetsmarknaden och att kvinnor fortfarande inte har en ställning som är likvärdig männens. De erfarenheter som gjorts under genomförandet av programmet har varit väsentliga som stöd för att införliva jämställdhetsaspekten i sysselsättningsriktlinj erna. Utvecklingen när det gäller kvinnors ställning på arbetsmarknaden har bekräftats genom den forskning som har bedrivits av programmets expertgrupp för kön och sysselsättning. Denna arbetsgrupp har utarbetat en studie67 om sysselsättning och arbetstidsregler i Europa, som har stimulerat till debatt i den här frågan. Under 1997 avslutades ett forskningsprojekt om kvinnor och arbetsmarknaden inom programmet, och resultaten publicerades i juli 199868. Denna studie har gjort det möjligt att fastställa nästa steg inom forskningen. Den gemensamma rapporten Care in Europe, som har utarbetats inom programmet (se avsnitt II. 1. 5), har legat till grund för kommissionens bakgrundsdokument inför rådsmötet för de ministrar som ansvarar för jämställdhetsfrågor i Belfast i maj 1998. Mötet i Belfast beredde vägen för den viktiga deklaration69 som Europeiska rådet gjorde vid sitt möte i Cardiff i juni 1998. Medlemsstaterna enades då om att stärka integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i sysselsättningsriktlinjerna och att främja insatser som gör det lättare att förena arbete och familjeliv. Expertgruppen för kön och sysselsättning har gjort en djupgående analys av de enligt den gemensamma som medlemsstaterna nationella handlingsplaner sysselsättningsstrategin skulle lämna in till kommissionen. Syftet med analysen var att stödja kommissionens förberedelser inför det gemensamma informella rådsmötet för social- och jämställdhetsministrarna i Innsbruck i juli 1998. Programmet kommer även under dess andra hälft att tillhandahålla dokumenterad information och modelleripr go*& exempel när det gäller kvinnornas ställning på den europeiska a r ^ p ^ J | i | Ö en. ;öcii ^^|to^ys<^)%iMfe:?. ;| ^ ^iWJ^ - cr^öa^i»^öa handlingsplanerna ur jamställdrietssynpunkt jaet -kêÊ^t^^à^k att »Huka j # n s ^^ att bidra till '•"^ '• ' tfe^yjjffg^-C. -X. »^. :- ;,V<5< 20 II. 2. 4 Strukturfonderna Strukturfonderna är EU:s främsta styrmedel när det gäller att skapa ekonomisk och social sammanhållning. Den strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden som kommissionen har utvecklat inom programmet har bidragit starkt inom de avdelningar på kommissionen som ansvarar för att utarbeta förslaget till reform av strukturfonderna. till att vidareutveckla medvetenheten om jämställdhetsfrågor I kommissionens förslag till reform av strukturfonderna beaktas jämställdhetsaspekten i hög grad. Här ingår den "tvådelade strategin", dvs. både integrering av ett jämställdhetsperspektiv och särskilda åtgärder. Införlivandet av integreringstrategin i allmänna och särskilda förordningar för de olika strukturfonderna kommer att till genomsyra rapporteringen. Stödet till särskilda insatser, till exempel när det gäller att bekämpa arbetslösheten, stödja dem som vill komma tillbaka in på arbetsmarknaden, förbättra tillgången till företagande och minska segregeringen på arbetsmarknaden, kommer att vara viktigt för att helt och fullt integrera kvinnor på arbetsmarknaden. genomförandeprocessen, programplaneringsfasen hela från Utan att föregripa resultaten av de pågående förhandlingarna om detta förslag inom EU-institutionerna kan man utan tvekan säga att jämställdheten har en central ställning i gemenskapens prioriteringar för strukturfondernas framtid. «MSW<W1»»!:». !:!;! Under andra hälften (a%fJ$g! eftersträva ytterligare ^ ä É t A| med Europeiska s o d a l | ? | | e m i ]i information och resultat; som finansieras av5 BSB|$: programmets andra upplysningseveneniang i «led hÄ HnföranäépeHöd kommer man att ; med $Ä^urfonderna och särskilt ter man särskilt att stärka utbytet av # g år i programmet och de projekt , ^^lëfe 'UV'* •* M$t' ?^' informations- och II. 2. 5 Den europeiska jämställdhetslagstiftningen Under de två första åren av programmets genomförande har kommissionen fortsatt sitt lagstiftningsarbete för att slutföra de befintliga rättsakterna på områden som hittills inte har täckts helt. Under denna period antog rådet efter en livlig diskussion kommissionens förslag till ett direktiv om bevisbörda70 vid mål om könsdiskriminering på arbetsplatsen. Denna rättsakt är avsedd att stärka förutsättningarna för utövandet av rättigheter, eftersom den gör det lättare att väcka åtal i könsdiskrimineringsfall. Jämställdhetens relevans har getts ytterligare erkännande i rådets direktiv om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNIÇE, CEEP och EFS71. Enligt till minst tre månaders direktivet har män och kvinnor en individuell rätt föräldraledighet som - i princip - inte kan överföras till den andra föräldern. Denna rättighet, som är lika för män och kvinnor, kan således bidra till att fördela familjeansvaret jämnare mellan kvinnor och män. Denna metod för att få män att 21 delta mer aktivt i omsorgen kommer därigenom att göra det lättare att få bukt med könsbaserade stereotyper. I programmet har man betonat projekt som syftar till att få män att delta i omsorgen72. En viktig rättsakt antogs av rådet 1996 - rekommendationen om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen73. I maj 1998 hölls inom programmet ett seminarium för regeringsföreträdare för att diskutera de framsteg som gjorts i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av denna rekommendation och att på detta sätt göra det lättare för kommissionen att övervaka uppföljningen av rekommendationen. Expertgruppen för jämställdhetslagstiftning är ett grundläggande verktyg för kommissionens övervakning av utvecklingen på medlemsstatsnivå när det gäller jämställdhetsrättigheter. Expertgruppen producerar varje år en rapport om tillämpningen av jämställdhetsrättigheter i EU som läggs fram för kommissionen. Förutom informationen om utvecklingen när det gäller lagstiftning och rättspraxis på nationell och europeisk nivå, innehåller den en unik analys av den aktuella utvecklingen och en kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas när det gäller lagar förfaranden. Rapporten är ett referensverktyg för jurister i alla och rättsliga Information om aktuell rättspraxis och lagstiftningssituationen i medlemsstater. Europa och inom medlemsstaterna ges i Equality Quarterly News. Man kommer under prog» genomförandet av den europeisk||| att följa utvecklingen när det insatser kommer Särskilda 1 Kallas hädanefter "programmet". 2 Rådets beslut (95/593/EG), EGT L 335, 30. 12. 95, s. 37. 3 Se fotnot 56 nedan. 4 Europeiska kommissionen, handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män, "Directory of Projects 1996" och "Directory of Projects 1997". 5 Europeiska kommissionen, handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män, "Directory of projects - Year 1". 6 Centre for Regional Economic and Social Research (CRESR), "Criteria for success of a "Mainstreaming" approach to gender equality", SEDEP (Service de développement et d'évaluation de programmes de formation), "Mechanisms and indicators in the monitoring of the mainstreaming process", forskningsprogram 1997/98. 7 Equal Opportunities Commission, "Mainstreaming Gender Equality in Local Government", 1996 (UK1/52/96). 8 EuroFEM, "Development of infrastructure for everyday life - Evaluation of EuroFEM projects", 1996 (FN1/47/96) -1997 (FNa/47/97). 9 European Women's Lobby, "Women's Talent Bank", 1996 (EUR5/66/96) - 1997 (EURa/66/97). 10 Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser" (KOM(96)67 slutlig), 21. 2. 1996. 11 Euro-Fiet: den europeiska organisationen för Internationalen för handels- och kontorsanställda samt privatanställda tjänstemän, "Transnational Women's Network in the Private Services Sector - Mainstreaming in the Social Dialogue", 1997 (EURa/98/97). 22 \ ^ 12 Charter for Equal Opportunities for Women in Broadcasting, antaget av europeiska TV- och radioorganisationer vid EBU/EG-konferensen den 5 maj 1995. 13 Camara de Comercio e Industria de Toledo, "INNOVADONNA - the dynamism and internationalisation of women's entrepreneurial activityH, 1997 (ESb/80/97). 14 Crédite Italiano Bruxelles - A. I. D. D. A. , "W. E. PRO - Access to credit for women entrepreneurs in SMEs. Globalisation and international trade", 1997 (TTb/87/97). 15 Se fotnot 10. 16 EIM Small business research and consultancy, "Self-employed workers and assisting spouses", forskningsprogram 1996/97. 17 ENGENDER asbl, "Inventory of indicators for the gender assessment of employment and labour market policies", forskningsprogram 1997/98. 18 APPLICA sprl, "Earning differentials between men and women based on the results of the Eurostat structure of earning survey", forskningsprogram 1997/98. 19 Sydkraft AB, "ENEQO: An overview of Equal Opportunities in the Energy Sector" (Ökad jämställdhet i energisektorn), 1997 (SWb/95/97). 20 Trade Union Congress, "Gender and Flexibility: the organisation of work and time - an action programme", 1997 (UKb/97/97). 21 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine" nr 3 - december 1997. 22 Internationell konferens om arbetsorganisation, anordnad av det luxemburgska ordförandeskapet den 23 oktober 1997 i Luxemburg. 23 Deutsches Jugendinstitut e. V. , "Mentoring on women in Europe - Research on existing mentoring and counselling projects in Europe and evaluation of examples of good practice" 1996 (DE2/06/96} - 1997 (DEb/06/97). 24 Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT), "Bargaining for equal opportunities" 1997 (FRb/82/97). 25 WITEC, "Development of a database of Women experts in science, engineering and technology on the World Wide Web", 1996 (EUR5/67/96). 26 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 1 - april 1997. 27 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 3 - december 1997. 28 Thomas Coram Research Unit (TCRU) Institute of Education, University of London, "Overview state of the art study on reconciliation of work and family life for men and women and the quality of care services", forskningsprogram 1996/97. 29 Children in Scotland, "Taking account of children and families in the environment structure and organisation of the workplace: Promoting Public Sector Action", 1996 (UK2/53/96) - 1997 (UKb/53/97). 30 Asociaciôn Salud y Familia, "Sharing : promoting a better distribution of time between women and men", 1997 (ESb/79/97). 31 Reykjaviks stad - kommittén för jämställdhet i Reykjavik, "Fathers on Paternity Leave" 1996 (IC2/68/96) -1997 (ICb/68/97). 32 Bond van Grote en van Jonge Gezinnen, "European family dialogue leading to a new division of labour between women and men in the European family", (B1/01/96) - 1997 (Bb/01/97). 33 GRAAL, "Towards an active society", 1996 (PT2/45/96) - 1997 (PTb/45/97). 34 EMAKUNDE/ Instituto Vasco de la Mujer, " AUKERA: Shared responsibility for domestic tasks of women and men", 1997 (ESb/81/97). 35 Francesca Bettio, Sacha PrechaL Salvatore Bimonte, Silvana Giorgi: "Care in Europe", gemensam rapport från expertnätverken för kön och sysselsättning respektive för kön och lagstiftning, enheten för jämställdhet, GD V, Europeiska kommissionen, mars 1998. 36 University of Southampton, Department of Politics, "State of the art study of research on the quantity and quality of women's participation in European political, social and economic decision-making" forskningsprogram 1996/97. • 37 Frauen Computer Zentrum Berlin, "European Database - Women in decision-making" 1996 (DE5/19/96)-1997(DEc/14/97). 38 P & D Analytics, "Electoral Systems: a Gender Impact Assessment", forskningsprogram 1997/998 *'. Se fotnoterna 5 och 6. 40 AFEM, (Association des Femmes de l'Europe Méridionale), "Concerted, specific strategies to promote women's access to decision-making in Southern Europe", 1996 (FR3/28/96) - 1997 (FRc/28/97) och ûberpartiUche Frauen initiative - Berlin, Stadt der Frauen e. V. , "Citizen's Union: strategies and co operation for Europe in the year 2000", 1997 (DEa/71/97). 23. -. * 41 National Women's Council of Ireland, "Getting the balance right: A quality approach to gender equality in decision-making", 1996 (IRL3/32/96) - 1997 IRLc/32/97). 42 Landstingsförbundet, "Nätverk för svenska och spanska kvinnliga regionpolitiker", 1996 (SW3/50/96). 43 Women of the North West Ltd. , "Moygownah - Women in Leadership", 1997 (IRLc/84/97) Technische Universität Berlin, "Preparing women to lead: support for a new generation of women managers", 1997 (DEc/78/97). 44 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 2 -juli 1997. 45 Rådets rekommendation av den 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (96/694/EC), EGT L 319, 10. 12. 96. 46 Atendeklarationen undertecknades den 3 november 1992 av kvinnor i höga befattningar från EU:s medlemsstater, EFTA, de östeuropeiska länderna samt från Europaparlamentet, Europarådet och FN. Se rapporten "Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen 1996" (CE-98-96-566-EN) s. 86. 47 Romstadgan undertecknades den 18 maj 1996 av kvinnliga ministrar från 13 medlemsstater vid konferensen "Kvinnor för förnyelse i politik och samhälle" i Rom och har publicerats i "Så skapar man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet" (se hänvisning i fotnot 59), s. 73. 48 "Så skapar man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet", en vägledning för genomförande av strategier som syftar till att öka kvinnors deltagande i det politiska beslutsfattandet utarbetad av Monique Leijenaar i samarbete med det europeiska expertnätverket kvinnor i beslutsprocessen (CE-01- 96-131-EN-C). 49 Danske Kvinders Nationalrad, "To kon - et demokrati", (DKc/70/97). 50 Regimprensa CRL, "Actors in local politics. When the essential issues become the women's cause", 1996 (PT4/46/96) - 1997 (PTc/46/97). 51 Se fotnoterna 53, 54 och 55. 52 Vägledning för tillämpning av lika lön för lika arbete för kvinnor och män i arbetslivet, KOM (96) 336 slutlig. 53 Expertseminarium om lika lön för likvärdigt arbete, organiserat av irländska Equality Employment Agency (EEA) den 25 november 1996 för att lansera kommissionens vägledning för tillämpning av lika lön för lika arbete. 54 Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), "Equal pay for work of equal value", 1996 (EUR2/61/96). 55 Ministerie van Tewerkstelling en Arbeid - Dienst Gelijke Kansen, "From classification to remuneration", 1996 (B2/02/96) -1997 (Bb/02/97). 56 Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik, enhet V/D/5, "Assisting spouses of the self-employed - Report of the two round tables organised by the European Commission in Brussels on 7 February and 23 and 24 June 1997". 37 Seminarium om individualisering av rättigheter, social trygghet och jämställdhet, organiserat av Université de Nanterre den 9-11 oktober 1997, Paris. 58 Citizens for Athens, "Watch for Women's Rights in Athens", 1996 - (EL4/7/96) - 1997 (ELb/17/97). 59 Institute de la Mujer, "Equal opportunities between women and men on the labour market", 1996 (ES2/22/96)•-1997 (ESb/22/97). 60 Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, undertecknat i Amsterdam den 2 oktober 1997 (97/C 340), EGT C 340,10. 11. 97, s. l. 61 Se fotnot 10. 62 Lägesrapport från kommissionen om uppföljningen av meddelandet - Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser (KOM(1998) 122 slutlig). 63 Europeiska samarbetsorganisationen for kommunala och regionala myndigheter (CEMR), "Development of a European network of local and regional women politicians", 1996 (EUR 3/63/96) - 1997 (EUR c/63/97). 64 Belgische Senaat, "Network of Equal Opportunities Committees of National Parliaments in the EU Member States and the Committee on Women's Rights of the European Parliament"(CCEO), 1996 (B3/03/96) - 1997 (Bc/03/97). 65 EUDIF, "Citizens in the Europe of equal representation", 1996 (EUR 4/65/96) - 1997 (EUR d/65/97). 66 Rådets resolution av den 15 december 1997 om riktlinjer för sysselsättning under år 1998 (98/C 30/01), EGT C 030, 28. 1. 98, s. 1. 24 67 Francesca Bettio, Emilia Del Bono, Mark Smith,; "Employment and working time policies: A gender perspective", det europeiska expertnätverket för kön och sysselsättning, rapport utarbetad på uppdrag av jämställdhetsenheten, GD V, Europeiska kommissionen, juli 1997. 68 Institute of Economics, University of Utrecht, "Overview of the state of the art studies: the labour market", forskningsprogram 1996/97. 69 Europeiska rådets möte i Cardiff, ordförandeskapets slutsatser av den 15-16 juni 1998, DOK/98/10. 70 Rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering, EGTL 14/6, 10. 1. 1998 71 Rådets direktiv (96/34/EG) av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS, EGT L 145,19. 6. 96, s. 4. 72 Se fotnot 32. 73 Rådets rekommendation av den 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (96/694/pC), EGT L 319,10. Î2. 96, s. 11. 25 ISSN 1024-4506 KOM(98) 770 slutlig DOKUMENT SV 05 06 04 17 Katalognummer ; CB-CO-98-778-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 34


title: A Bizottság 2728/98/EK rendelete (1998. december 17.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításárólEGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
public health
veterinary drug
veterinary legislation
waste

formats: html pdf print

text: 198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/24. kötet 31998R2728 L 343/8 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 12. 18. A BIZOTTSÁG 2728/98/EK RENDELETE (1998. december 17. ) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag- határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. , II. és III. mellékletének módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 2692/98 bizottsági rendelettel (1) módo- sított, az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyó- gyászati készítmények maximális maradékanyag-határérté- keinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. , 7. és 8. cikkére, mivel a 2377/90/EGK rendelet értelmében minden olyan farmakológiai hatóanyag tekintetében, amelyet a Közösségen belül élelmiszertermelő állatokon történő alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítményekben használnak, fokozatosan ma- radékanyag-határértékeket kell meghatározni; mivel a maradékanyag-határértékeket azután szükséges megha- tározni, miután az állatgyógyászati készítmények bizottságán belül minden olyan lényeges információt megvizsgáltak, amely az érintett készítmény maradékanyagainak az állati eredetű élel- miszerek fogyasztójára vonatkozó ártalmatlanságára, valamint a maradékanyagoknak az élelmiszerek ipari feldolgozására gyako- rolt hatására vonatkozik; mivel az állatgyógyászati készítmények állati eredetű élelmisze- rekben lévő maradékanyagaira vonatkozó maradékanyag-határ- értékek megállapítása során pontosan meg kell határozni azokat az állatfajokat, amelyekben a maradékanyagok jelen lehetnek, azokat a szinteket, amelyek a kezelt állatból nyert valamennyi megfelelő testszövetben jelen lehetnek (célszövet), valamint a maradékanyag természetét, amely a maradék- anyagok nyomon követése szempontjából fontos (jelző mara- dékanyag); mivel a megfelelő közösségi joganyagban előírtak szerint a ma- radékanyagok ellenőrzése céljából a maradékanyag-határérté- keket rendszerint a máj vagy a vese célszövetei tekintetében szükséges megállapítani; mivel azonban a nemzetközi kereske- delemben részt vevő hasított testekből a májat és a vesét rend- szerint eltávolítják, és ezért az izom-, illetve zsírszövetek tekin- tetében is minden esetben maradékanyag-határértékeket kell megállapítani; mivel a tojószárnyasokon, a tejelő állatokon vagy a mézelő méheken történő felhasználásra szánt állatgyógyászati készítmé- nyek esetében a tojás, a tej, illetve a méz tekintetében is mara- dékanyag-határértékeket kell meghatározni; mivel az enrofloxacint és az ivermectint be kell 2377/90/EGK rendelet I. mellékletébe; illeszteni a mivel a hyperici oleumot, az eucalypti aetheroleumot, a nátrium-2- metil-2-fenoxi-propionátot, a nonivamidet, a nicoboxilt, a metil-nikotinátot, a mecillinamot, a 8-hidroxikinolint és a dieti- lénglikol-monoetil-étert be kell illeszteni a 2377/90/EGK ren- delet II. mellékletébe; mivel a tudományos vizsgálatok befejezésének lehetővé tétele érdekében a 2377/90/EGK rendelet III. mellékletében korábban meghatározott ideiglenes maradékanyag-határértékek érvényes- ségi idejét az enrofloxacinra meg kell hosszabbítani; mivel 60 napos időtartamot szükséges engedélyezni e rendelet hatálybalépése előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék az esetleg szükséges módosítások elvégzését az érintett állatgyógyászati készítmények forgalomba hozatalára a legutóbb a 93/40/EGK irányelvvel (3) módosított, 81/851/EGK tanácsi irányelvnek (4) megfelelően kiadott engedé- lyekben azért, hogy figyelembe vegyék e rendelet rendelkezé- seit; mivel az e rendeletben meghatározott intézkedések össz- hangban állnak az Állatgyógyászati Készítmények Bizottsá- gának véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 2377/90/EGK rendelet mellékletben meghatározottak szerint módosulnak. II. és III. mellékletei a csatolt I. , 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hatvanadik napon lép hatályba. (1) HL L 338. , 1998. 12. 15. , 5. o. (2) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 1. o. (3) HL L 214. , 1993. 8. 24. , 31. o. (4) HL L 317. , 1981. 11. 6. , 1. o. 03/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 199 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. december 17-én. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja A. A 2377/90/EGK rendelet I. melléklete a következők szerint módosul: 1. 1. 2. Fertőzések elleni hatóanyagok Antibiotikumok 1. 2. 3. Kinolonok MELLÉKLET Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Jelző maradékanyag Állatfajok Maximális maradékanyag- határértékek Célszövetek Egyéb rendelkezések Enrofloxacin Az enrofloxacin és a ciprofloxacin összege Szarvasmarhafélék Nyulak Sertésfélék Baromfi Emberi fogyasztásra tojást termelő álla- toknál nem alkalmazható 100 µg/kg Izom 100 µg/kg Zsír 300 µg/kg Máj 200 µg/kg Vese 100 µg/kg Tej 100 µg/kg Izom 100 µg/kg Zsír 200 µg/kg Máj 300 µg/kg Vese Izom 100 µg/kg 100 µg/kg Bőr + zsír 200 µg/kg Máj 300 µg/kg Vese Izom 100 µg/kg 100 µg/kg Bőr + zsír 200 µg/kg Máj 300 µg/kg Vese 2. 2. 3. Paraziták elleni hatóanyagok Endo- és ektoparaziták elleni hatóanyagok 2. 3. 1. Avermectinek Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Jelző maradékanyag Állatfajok Ivermectin 22,23-Dihydro-avermectin B1a Szarvas, beleértve a rénszarvast is Célszövetek Egyéb rendelkezések Maximális maradékanyag- határértékek 20 µg/kg Izom 100 µg/kg Zsír 50 µg/kg Máj 20 µg/kg Vese 2 0 0 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 4. k ö t e t B. A 2377/90/EGK rendelet II. melléklete a következők szerint módosul: 2. Szerves vegyületek Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Állatfajok Egyéb rendelkezések 8-Hidroxikinolin Dietilén-glikol-monoetil-éter Mecillinam Metil-nikotinát Nicoboxil Nonivamid Nátrium-2-metil-2-fenoxi-propaonát 6. Növényi eredetű anyagok Minden, élelmiszer-termelésre szolgáló emlős állatfaj Kizárólag külső felhasználásra újszülött állatoknál Szarvasmarhafélék, sertésfélék Szarvasmarhafélék Szarvasmarhafélék, lófélék Lófélék Lófélék Szarvasmarha-, sertés-, kecske-, lófélék Kizárólag méhen belüli felhasználásra Kizárólag külső felhasználásra Kizárólag külső felhasználásra Kizárólag külső felhasználásra Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Állatfajok Egyéb rendelkezések Eucalypti aetheroleum Hyperici oleum Minden élelmiszer-termelő állatfaj Minden élelmiszer-termelő állatfaj Kizárólag külső felhasználásra C. A 2377/90/EGK rendelet III. melléklete a következők szerint módosul: 1. 1. 2. Fertőzések elleni hatóanyagok Antibiotikumok 1. 2. 06. Kinolonok Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Jelző maradékanyag Állatfajok Enrofloxacin Az enrofloxacin és a ciprofloxacin összege Juhfélék Maximális maradékanyag- határértékek 100 µg/kg Izom 100 µg/kg Zsír 300 µg/kg Máj 200 µg/kg Vese Célszövetek Egyéb rendelkezések Az ideiglenes határértékek 1999. jén hatályukat vesztik július 1- 0 3 / 2 4. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 2 0 1


title: Reglamento (CE) n° 2736/98 de la Comisión de 17 de diciembre de 1998 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2004/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 343/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 12. 98 REGLAMENTO (CE) No 2736/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de diciembre de 1998 relativo a las ofertas comunicadas para la exportaci(cid:155)n de trigo blando en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el su Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, art(cid:146)culo 7, Considerando que el Reglamento (CE) no 2004/98 de la Comisi(cid:155)n (5), ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando a determinados Estados ACP; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir que no dar(cid:145) curso a la licitaci(cid:155)n; Considerando que, teniendo en cuenta, en particular, los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95, no resulta oportuno proceder a la fijaci(cid:155)n de una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima o de un gravamen m(cid:146)nimo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 No se dar(cid:145) curso a las ofertas comunicadas del 11 al 17 de diciembre de 1998 en el marco de la licitaci(cid:155)n para la restituci(cid:155)n o el gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 18 de diciembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 4