title: 1999/589/EG: Kommissionens beslut av den 22 december 1998 om statligt stöd från Österrike till Ergee Textilwerk GmbH [delgivet med nr K(1998) 4568] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
aid for restructuring
aid to industry
restriction on competition
textile industry

text: 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 22 december 1998 om statligt st(cid:246)d fr(cid:229)n (cid:214)sterrike till Ergee Textilwerk GmbH [delgivet med nr K(1998) 4568] (Endast den tyska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/589/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha uppmanat de ber(cid:246)rda parterna att inkomma med synpunkter enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:246)rdraget och med h(cid:228)nsyn till dessa synpunkter, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. F(cid:214)RFARANDET december 1997 beviljade kommissionen unds(cid:228)ttningsst(cid:246)det under nummer NN 181/97 (ex N 455/97) f(cid:246)r perioden juli 1997 till slutet av 1997. (cid:214)sterrike underr(cid:228)ttades om kommis- sionens beslut genom en skrivelse av den 22 januari 1998. Ett motsvarande meddelande offentliggjordes i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning (1). regeringen Genom en skrivelse av den 19 december 1997 anm(cid:228)lde (cid:246)ster- rikiska omstruktureringsst(cid:246)det. Kommissionen beg(cid:228)rde genom en skrivelse av den 26 januari 1998 komplette- rande uppgifter, vilka (cid:214)sterrike tillhandah(cid:246)ll genom en skri- velse av den 10 mars 1998. Genom en skrivelse av den 20 april 1998 kr(cid:228)vde kommissionen p(cid:229) nytt uppgifter som den borde ha f(cid:229)tt inom den vanliga tidsfristen p(cid:229) tjugo arbetsdagar. Den 9 juni 1998 diskuterade kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n i Bryssel fr(cid:229)gan med de (cid:246)sterrikiska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 23 juni f(cid:246)rmedlade dessa bakgrundsuppgifter om GBI. De kompletterande uppgifter som kr(cid:228)vdes den 20 april 1998 kom emellertid inte kommissionen tillhanda. Genom ett fax av den 3 juli 1998 f(cid:246)rmedlade (cid:214)sterrike vissa (cid:228)ndringar av anm(cid:228)lan till kommissionen. Genom en skrivelse av den 30 juni 1997 anm(cid:228)lde (cid:214)sterrike till kommissionen ett unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Ergee Textil- werk GmbH, Schrems, (cid:214)sterrike (Ergee). (cid:214)sterrikiska rege- ringen och delstaten Nieder(cid:246)sterreich hade planerat en garanti f(cid:246)r ett driftsl(cid:229)n p(cid:229) 150 miljoner (cid:246)sterrikiska schilling (10,8 miljoner ecu). Genom en skrivelse av den 18 november 1997 anm(cid:228)lde (cid:214)sterrike dessutom ett kapitaltillskott fr(cid:229)n den nya del(cid:228)garen p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu) som skulle omvandlas till eget kapital. Den nya del(cid:228)garen (cid:228)r det statliga Gesellschaft des Bundes f(cid:252)r Industriepolitische Ma(cid:223)- nahmen GmbH i Wien (GBI). Eftersom GBI (cid:246)verf(cid:246)rde kapitalet innan kommissionen fattat n(cid:229)got beslut i fr(cid:229)gan och kommis- sionen sedan ans(cid:229)g att kapitaltillskottet m(cid:246)jligen utgjorde ett statligt st(cid:246)d p(cid:229) grund av att det inte fanns n(cid:229)gon omstrukture- ringsplan, registrerades det fallet som icke anm(cid:228)lt st(cid:246)d. Den 17 Kommissionen underr(cid:228)ttade (cid:214)sterrike genom en skrivelse av den 4 augusti 1998 om sitt beslut att inleda ett f(cid:246)rfarande i enlighet med artikel 93. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen ans(cid:229)g n(cid:228)mligen att (cid:214)sterrike (cid:228)nnu inte p(cid:229)visat att samtliga omstruk- turerings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndiga eller att det statliga st(cid:246)det (cid:228)r begr(cid:228)nsat till en absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndig miniminiv(cid:229). Dess- utom ville kommissionen veta om Ergee hade f(cid:229)tt omstrukture- ringsst(cid:246)d redan 1994. F(cid:246)r (cid:246)vrigt konstaterade den att GBI:s kapitaltillskott p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu), under de sex m(cid:229)nader som unds(cid:228)ttnings(cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229)gick, eventuellt utg(cid:246)r ett f(cid:246)rl(cid:228)ngt unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d och att andra (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n GBI:s sida kanske m(cid:229)ste unders(cid:246)kas n(cid:228)rmre. (1) EGT C 70, 6. 3. 1998, s. 8. L 227/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 1999 I enlighet med domstolens avg(cid:246)rande av den 13 april 1994 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len C-324/90 och C-342/90 (F(cid:246)rbundsrepubli- ken Tyskland och Pleuger Worthington GmbH/kommissio- nen) (2) (cid:229)lade kommissionen (cid:214)sterrike att genast (cid:246)vers(cid:228)nda alla bel(cid:228)gg, upplysningar och uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att pr(cid:246)va huruvida omstruktureringsst(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden. 3. SYNPUNKTER FR¯N BER(cid:214)RDA PARTER I en skrivelse av den 20 oktober 1998 inst(cid:228)mmer British Apparel & Textile Confederation helt och fullt i kommissionens (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskaper- nas officiella tidning (3). D(cid:228)r uppmanades alla ber(cid:246)rda parter att komma in med synpunkter och en synpunkt inkom. 2. ING¯ENDE BESKRIVNING AV ST(cid:214)D¯TG˜RDERNA (cid:214)sterrike anm(cid:228)lde f(cid:246)ljande omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder: 1) Den federala regeringen och delstaten Nieder(cid:246)sterreich pla- nerar att fr(cid:229)n och med (cid:229)r 1998 till och med slutet av (cid:229)r 2000 (cid:246)verta en garanti f(cid:246)r ett driftsl(cid:229)n p(cid:229) upp till 90 mil- joner schilling (6,5 miljoner ecu). Den federala regeringen (cid:228)mnar svara f(cid:246)r tv(cid:229) tredjedelar ev garantin medan delstaten Nieder(cid:246)sterreich svarar f(cid:246)r en tredjedel. Garantin skall vara avgiftsfri f(cid:246)r Ergee. 2) Den federala regeringen och delstaten Nieder(cid:246)sterreich pla- nerar att f(cid:246)rbereda ett l(cid:229)n p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljoner ecu), d(cid:228)r regeringen svarar f(cid:246)r tv(cid:229) tredjedelar och delstaten f(cid:246)r en tredjedel. Under f(cid:246)rsta (cid:229)ret skall l(cid:229)net vara r(cid:228)nte- och amorteringsfritt. D(cid:228)refter f(cid:246)ljer en sex(cid:229)rsperiod, d(cid:229) (cid:229)terbetalningen skall ske. ¯terbetalningsvillkoren och riktlinjerna f(cid:246)r r(cid:228)ntesatsen motsvarar best(cid:228)mmelserna i Europeiska utvecklingsfonden f(cid:246)r 1996/97. 3) Bundesministerium f(cid:252)r Arbeit, Gesundheit und Soziales och delstaten Nieder(cid:246)sterreich kommer inte att kr(cid:228)va n(cid:229)gon r(cid:228)nta p(cid:229) det l(cid:229)n p(cid:229) 42 miljoner schilling (3 miljoner ecu) som beviljades Ergee den 30 december 1994. Om f(cid:246)retaget kan p(cid:229)visa att det under perioden 1997 till 1999 har 370 anst(cid:228)llda, eftersk(cid:228)nker de dessutom (cid:229)terbetal- ningen av en tredjedel av l(cid:229)nebeloppet per (cid:229)r, dvs. 14 mil- joner schilling (1 miljon ecu) (cid:229)rligen. (cid:214)sterrike bekr(cid:228)ftade att inga andra f(cid:246)retag inom koncernen erh(cid:229)llit st(cid:246)d. Dessutom meddelade (cid:214)sterrike kommissionen att GBI avser att h(cid:246)ja utbetalningen av en relaterad h(cid:246)jning av det egna kapita- let fr(cid:229)n 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu) till 50 miljoner schilling (3,6 miljoner ecu). (cid:214)sterrike anm(cid:228)lde inte denna (cid:229)tg(cid:228)rd i enlighet med artikel 93. 3 i EG-f(cid:246)rdraget, eftersom den ans(cid:229)g att GBI:s verksamhet inte faller under artikel 92 i EG-f(cid:246)r- draget. (2) Rec. 1994, s. I-1173. (3) EGT C 298, 26. 9. 1998, s. 2. 4. (cid:214)STERRIKES ST˜LLNINGSTAGANDE Genom en skrivelse av den 17 september 1998 (cid:246)vers(cid:228)nde den (cid:246)sterrikiska regeringen de uppgifter som kommissionen beg(cid:228)rt i sitt beslut om att f(cid:246)rfarande om de aktuella omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna. inleda ett Den (cid:246)sterrikiska regeringen kompletterade den redan (cid:246)verl(cid:228)m- nade omstruktureringsplanen. Den (cid:246)sterrikiska regeringen (cid:246)verl(cid:228)mnade uppgifter om det egna kapitalet och (cid:246)vriga (cid:229)taganden (cid:229)r 1997 och den ber(cid:228)k- nade balansr(cid:228)kningen f(cid:246)r (cid:229)ren 1998 till 2000. Dessa uppgifter diskuterades ing(cid:229)ende. Dessutom (cid:246)vers(cid:228)nde den (cid:246)sterrikiska regeringen uppgifter om de investeringar som genomf(cid:246)rts under 1997 och de som pla- nerats f(cid:246)r (cid:229)ren 1998 till 2000. De enskilda investeringarna beskrevs ing(cid:229)ende och kopplades samman med utvecklingen av anl(cid:228)ggningens tillg(cid:229)ngar och Ergees produktionskapacitet. (cid:214)sterrike ans(cid:229)g att de enskilda investeringsprojekten (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhet. Den (cid:246)sterrikiska regeringen (cid:246)vers(cid:228)nde en aktuell f(cid:246)rteckning (cid:246)ver samtliga omstruktureringskostnader, inklusive de verksam- hetsinriktade och finansiella omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna, och en uppdaterad f(cid:246)rteckning (cid:246)ver samtliga omstrukturerings- (cid:229)tg(cid:228)rder. Dessutom tillhandah(cid:246)ll den (cid:246)sterrikiska regeringen kassafl(cid:246)des- ber(cid:228)kningar som den anser bevisa att det totala st(cid:246)det inskr(cid:228)n- ker sig till det belopp som kr(cid:228)vs att (cid:229)terst(cid:228)lla Ergees l(cid:246)nsam- het. Den (cid:246)sterrikiska regeringen p(cid:229)visade att det r(cid:228)ntesubventione- rade l(cid:229)net (cid:229)r 1994 fr(cid:229)n Bundesministerium f(cid:252)r Arbeit, Gesund- heit und Soziales och delstaten Nieder(cid:246)sterreich p(cid:229) 42 miljoner schilling (3 miljoner ecu) var avsett till en investering. Investe- ringskostnaderna belades i detalj. Regeringen beskrev vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits av GBI i detta fall och GBI:s allm(cid:228)nna metoder. Den ans(cid:229)g att GBI upptr(cid:228)der som en privat investerare och att dess (cid:229)tg(cid:228)rder d(cid:228)rf(cid:246)r inte utg(cid:246)r n(cid:229)got statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget. Slutligen (cid:246)vers(cid:228)nde den (cid:246)sterrikiska regeringen de ber(cid:228)kningar som GBI st(cid:246)dde sig p(cid:229) i beslutet att (cid:246)verta Ergee. Enligt rege- ringens uppfattning bevisar dessa ber(cid:228)kningar, i vilka h(cid:228)nsyn tas till vilka risker som detta kompanjonskap medf(cid:246)r, att GBI kunde f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att denna investering skulle leda till enorma f(cid:246)rdelar. 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/3 5. BED(cid:214)MNING Kommissionen unders(cid:246)kte fallet utifr(cid:229)n de uppgifter som den (cid:246)sterrikiska regeringen tillhandah(cid:229)llit genom en skrivelse av den 17 september 1998. 5. 1 St(cid:246)dmottagaren Ergee grundades 1960 av f(cid:246)retaget Edwin E. R(cid:246)ssler KG, Sont- hofen, Ergee ligger i regionen Waldviertel, som enligt ett beslut av EFTA:s (cid:246)vervakningsmyndighet (4) (cid:228)r ett st(cid:246)domr(cid:229)de i enlig- het med artikel 92. 3 i EG-f(cid:246)rdraget. Den 1 september 1994 beg(cid:228)rde R(cid:246)ssler KG sig sj(cid:228)lvt i konkurs. insolvensf(cid:246)rfarande. D(cid:228)rp(cid:229) i n(cid:229)got Ergee var inte inblandat (cid:246)vertog den verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)ren f(cid:246)r Ergee andelarna och en del av det tyska moderbolagets tillg(cid:229)ngar. F(cid:246)retagsledning- ens huvudsakligen externfinansierade uppk(cid:246)p av det egna f(cid:246)re- taget blev resultatl(cid:246)st. juli 1997 (cid:246)vertog det statliga GBI andelarna i Ergee f(cid:246)r en schilling. I Ergee hade under 1997 i genomsnitt 417 anst(cid:228)llda, en oms(cid:228)tt- ning p(cid:229) 495,8 miljoner schilling (35,8 miljoner ecu) och en balansomslutning p(cid:229) totalt 428 miljoner schilling (30,9 miljo- ner ecu). Ergee (cid:228)ger 69,7 % av Loana a. s. , Roznov, Tjeckoslova- kien, som (cid:228)r verksamt p(cid:229) fyra orter med 926 anst(cid:228)llda (1997 (cid:229)rs siffror). Dessutom innehar Ergee samtliga andelar i drifts- bolaget Ergee GmbH, Tyskland (190 anst(cid:228)llda) och Ergee AG, Krohb(cid:252)hl, Schweiz (sju anst(cid:228)llda). Enligt kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (5) (cid:228)r Ergee ett stort f(cid:246)retag som inte kan definieras som litet eller medelstort. Ergee och dess dotterf(cid:246)retag verkar inom textilindustrin. I (cid:214)sterrike tillverkar Ergee strumpor och stickade varor. Det tjeckiska dotterf(cid:246)retaget tillverkar sockor, strumpor, medicinska st(cid:246)dstrumpor och ytterkl(cid:228)der f(cid:246)r barn. ¯r 1996 visade den vanliga aff(cid:228)rsverksamheten inom Ergee ett negativt resultat p(cid:229) 214,2 miljoner schilling (15,5 miljoner ecu) under en oms(cid:228)ttning p(cid:229) 600,1 miljoner schilling (43,3 miljoner ecu). Det negativa egna kapitalet uppgick i slutet av 1996 till 168,3 miljoner schilling (12,2 miljoner ecu). N(cid:228)r (cid:214)sterrike anm(cid:228)lde omstrukturerings- och unds(cid:228)ttningsst(cid:246)det var Ergee ett f(cid:246)retag p(cid:229) obest(cid:229)nd. 5. 2 GBI:s verksamhet (cid:214)sterrikes regering grundade 1983 GBI med statliga medel och sedan dess drivs f(cid:246)retaget med statliga medel. Enligt (cid:246)sterrikisk aktiebolagslagstiftning kr(cid:228)vs vid f(cid:246)rv(cid:228)rv av dotterbolag, exem- pelvis f(cid:246)rv(cid:228)rvet av Ergee, ett godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n GBI:s styrelse. (cid:214)sterrikiska staten har i egenskap av GBI:s (cid:228)gare tillsatt styrel- semedlemmarna. D(cid:228)rut(cid:246)ver har staten inflytande (cid:246)ver besluts- fattandet. Dessutom verkar GBI p(cid:229) en marknad som av allt att d(cid:246)ma lider av (cid:246)verkapacitet. Slutligen uppn(cid:229)ddes GBI:s kom- panjonskap med Ergee med hj(cid:228)lp av ett anm(cid:228)lt unds(cid:228)ttnings- och omstruktureringsst(cid:246)d. I enlighet med sin m(cid:229)ng(cid:229)riga under- s(cid:246)kningspraxis m(cid:229)ste kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r pr(cid:246)va, huruvida GBI:s verksamhet utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d (6). GBI:s huvuduppgift (cid:228)r att (cid:246)verta f(cid:246)retag p(cid:229) obest(cid:229)nd, (cid:229)terst(cid:228)lla deras l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet och sedan s(cid:228)lja dem. GBI framh(cid:246)ll med emfas att f(cid:246)rfarandena unders(cid:246)ks mycket noggrant inte blott av f(cid:246)retagets omstruktureringsexperter utan ocks(cid:229) av erk(cid:228)nda revisionsfirmor och oberoende konsultf(cid:246)retag. Enligt uppgifter fr(cid:229)n (cid:214)sterrike (cid:246)vertar GBI ett f(cid:246)retag endast om en v(cid:228)ndning kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas inom de n(cid:228)rmaste tv(cid:229) till tre (cid:229)ren. Sedan 1983 har GBI unders(cid:246)kt omkring 90 f(cid:246)retag och inlett kompanjonskap i blott nio fall. Hittills har GBI varit ytterst framg(cid:229)ngsrikt i sin sanering av f(cid:246)retag p(cid:229) obest(cid:229)nd. ¯r 1983 f(cid:246)rv(cid:228)rvade GBI fyra f(cid:246)retag. Det (cid:246)vertog Austria Haustechnik GmbH, Rottenmann; Glanzstoff Austria GmbH, St. P(cid:246)lten, (cid:214)sterrike; Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH, Spielberg, och IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG, Waidhoffen/Ybbs. GBI s(cid:229)lde alla dessa f(cid:246)retag i vinstgivande skick under (cid:229)ren 1988 och 1989 efter framg(cid:229)ngs- rik omstrukturering. ¯r 1993 (cid:246)vertog GBI de (cid:246)sterrikiska f(cid:246)re- tagen Schmid Schrauben Hainfeld GmbH och Assmann Laden- bau Leibnitz GmbH. I b(cid:229)da fallen bildades f(cid:246)rvaltningsbolag som k(cid:246)pte upp de krisdrabbade f(cid:246)retagens lager och hyrde deras att efter omstruktureringen med s(cid:228)kerhet hade varit framg(cid:229)ngsrik. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH avyttrades 1996 som ett vinstgivande f(cid:246)retag. F(cid:246)r Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH (cid:246)verv(cid:228)gs en b(cid:246)rsintroduktion. ¯r 1997 f(cid:246)rv(cid:228)rvade GBI Ergee, ATB Austria Antriebstechnik AG, Spielberg, och ATB Antriebs- technik AG, Weinheim (Tyskland). anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar. Dessa s(cid:229)ldes f(cid:246)rst Kommissionen har unders(cid:246)kt GBI:s finansiella situation och konstaterat att det (cid:228)r ett mycket l(cid:246)nsamt f(cid:246)retag. Dess int(cid:228)kts- k(cid:228)llor omfattar honorar f(cid:246)r konsulttj(cid:228)nster till dotterf(cid:246)retagen, aktieutdelning och vinster fr(cid:229)n dessa, avkastning p(cid:229) investe- ringar, beh(cid:229)llning fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:246)retag. ¯r 1983 f(cid:246)rs(cid:229)gs GBI med ett eget kapital p(cid:229) 44 miljoner schilling (3,2 miljoner ecu) som det med hj(cid:228)lp av vinster och utan statlig insats hade (cid:246)kat till 241 miljoner schilling (17,4 miljoner ecu) fram till (cid:229)r 1996. I fr(cid:229)ga om Ergee f(cid:246)rklarade (cid:214)sterrike att GBI genomf(cid:246)rde en unders(cid:246)kning med vederb(cid:246)rlig f(cid:246)rsiktighet och att styrelsen f(cid:246)rst d(cid:228)refter beslutade sig f(cid:246)r att (cid:246)verta f(cid:246)retaget som d(cid:229) befann sig p(cid:229) obest(cid:229)nd. Produktionen inom Ergee fortsatte p(cid:229) grundval av resultatet fr(cid:229)n denna unders(cid:246)kning, enligt vilken Ergee (cid:228)r ett ytterst k(cid:228)nt m(cid:228)rke i Centraleuropa (Tyskland, Tjeckien, Schweiz, Slovakien och (cid:214)sterrike). F(cid:246)retaget hade en avsev(cid:228)rd omstruktureringspotential, inte blott i fr(cid:229)ga om perso- nal, organisation, logistik och ett minskat antal etableringsorter utan ocks(cid:229) i fr(cid:229)ga om optimal arbetsdelning i de kvarvarande produktionsbolagen och p(cid:229) omorganisationen av driftsn(cid:228)tet. Enligt uppgifter fr(cid:229)n (cid:214)sterrike var GBI ocks(cid:229) intresserat av en annan (cid:246)sterrikisk konkurrent till Ergee, men man besl(cid:246)t att inte (cid:246)verta den. I anslutning till detta f(cid:246)rs(cid:229)g GBI Ergee med ett kapital p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu) och integre- (4) EGT C 199, 11. 5. 1994, s. 7. (5) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (6) Bull. EG 9-1984. L 227/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 1999 rade f(cid:246)retaget i koncernens kassaf(cid:246)rvaltning, f(cid:246)r att t(cid:228)cka dess kortsiktiga finansiella behov. Under 1998 kommer GBI att p(cid:229) nytt tillf(cid:246)ra Ergee ett kapital p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 mil- joner ecu). Dessutom skickade f(cid:246)retaget tv(cid:229) av sina experter p(cid:229) marknadsf(cid:246)ring och finanskontroll till Ergee f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka f(cid:246)retagets ledning. (cid:214)sterrike gjorde en ing(cid:229)ende ber(cid:228)kning av avkastningen p(cid:229) investeringarna. GBI kommer att beh(cid:229)lla sina andelar i Ergee till (cid:229)r 2003. [(cid:133)](*). Mot bakgrund av samtliga framlagda fakta drar kommissionen slutsatsen att GBI:s verksamhet kan likst(cid:228)llas med en privat investerares och d(cid:228)rf(cid:246)r inte utg(cid:246)r n(cid:229)got statligt st(cid:246)d enligt arti- kel 92 i EG-f(cid:246)rdraget. 5. 3 De anm(cid:228)lda statliga st(cid:246)den Garantin, det nya statliga l(cid:229)net och de eftersk(cid:228)nkta r(cid:228)ntorna samt m(cid:246)jligen ocks(cid:229) den eftersk(cid:228)nkta (cid:229)terbetalningen av det redan beviljade l(cid:229)net (cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits av statliga myn- digheter. De anm(cid:228)lda (cid:229)tg(cid:228)rderna beviljas allts(cid:229) fr(cid:229)n statliga medel. Genom dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skulle det krisdrabbade Ergee kunna drivas vidare och (cid:229)ter bli l(cid:246)nsamt. P(cid:229) detta s(cid:228)tt har Ergee gynnats i f(cid:246)rh(cid:229)llande till sina konkurrenter. F(cid:246)retaget verkar fortfarande inom textilsektorn, d(cid:228)r flera konkurrenter inom EES (cid:228)r verksamma. F(cid:246)retagets viktigaste konkurrenter (cid:228)r (cid:246)sterrikiska Palmers Textil AG, (cid:246)sterrikiska Wolford AG, tyska Falke Gruppe och tyska Kunert VertriebsgmbH, som alla verkar internationellt. De anm(cid:228)lda (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229)verkar s(cid:229)ledes den ekonomiska situationen f(cid:246)r dessa konkurrenter i andra med- lemsstater. P(cid:229) grund av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder snedvrids eller hotas handeln mellan medlemsstater av snedvridning, varf(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)r- derna utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. St(cid:246)den ing(cid:229)r inte i n(cid:229)gra beviljade eller redan p(cid:229)g(cid:229)ende st(cid:246)d- program och m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:246)rdraget anm(cid:228)las var f(cid:246)r sig. (cid:214)sterrike har uppfyllt detta anm(cid:228)lnings- krav. 5. 4 Undantagsbest(cid:228)mmelse Enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet (cid:228)r st(cid:246)d med de s(cid:228)rdrag som anges i artiklarna principiellt of(cid:246)r- enliga med den gemensamma marknaden. I artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 2 och 61. 3 i EES-avtalet f(cid:246)reskrivs det att bidrag i undantagsfall kan betraktas som f(cid:246)r- enliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen har unders(cid:246)kt om de anm(cid:228)lda st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna faller under n(cid:229)gon av dessa best(cid:228)mmelser om undantag fr(cid:229)n st(cid:246)df(cid:246)rbudet. Undantaget enligt artikel 92. 2 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 2 i EES-avtalet (cid:228)r inte till(cid:228)mpliga i detta fall, eftersom det vare sig (cid:228)r fr(cid:229)ga om st(cid:246)d av social karakt(cid:228)r som ges till enskilda kon- sumenter, st(cid:246)d f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa skador som orsakats av natur- katastrofer eller st(cid:246)d som ges till n(cid:228)ringslivet i vissa omr(cid:229)den av F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland som p(cid:229)verkats genom Tysk- lands delning. Undantaget enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 i EES-avtalet samt den regionala aspekten av undantagsbest(cid:228)m- melsen i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES- avtalet (cid:228)r inte till(cid:228)mpliga, eftersom st(cid:246)den inte beviljas f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den ekonomiska utvecklingen i regioner, d(cid:228)r levnads- standarden (cid:228)r onormalt l(cid:229)g eller f(cid:246)r att utveckla s(cid:228)rskilda gre- nar inom ekonomin. Vad g(cid:228)ller undantagen enligt artikel 92. 3 b i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 b i EES-avtalet, har kommissionen kunnat konsta- tera att det ber(cid:246)rda f(cid:246)rfarandet inte uppfyller de kriterier som normalt g(cid:228)ller (cid:148)projekt av gemensamt europeiskt intresse(cid:148) och heller inte syftar till att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i en med- lemsstats ekonomi. Undantaget enligt artikel 92. 3 d i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 d i EES-avtalet kan likaledes inte till(cid:228)mpas, eftersom st(cid:246)den var- ken (cid:228)r (cid:228)mnade att fr(cid:228)mja kulturen eller bevara det kulturella arvet. S(cid:229)ledes kan endast den f(cid:246)rsta delen av undantagsbest(cid:228)mmel- serna i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-av- talet till(cid:228)mpas, s(cid:229) l(cid:228)nge st(cid:246)den bidrar till utvecklingen av vissa inte p(cid:229)verkar handeln i n(cid:228)ringsverksamheter och samtidigt negativ riktning p(cid:229) ett s(cid:228)tt som st(cid:229)r i strid med det gemen- samma intresset. 5. 5 Gemenskapens riktlinjer Ergee (cid:228)r ett f(cid:246)retag p(cid:229) obest(cid:229)nd. De anm(cid:228)lda (cid:229)tg(cid:228)rderna utg(cid:246)r omstruktureringsst(cid:246)d. Gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (7) (riktlinjerna) inneh(cid:229)ller de f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar under vilka omstruk- tureringsst(cid:246)den kan betraktas som f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden. Enligt riktlinjerna m(cid:229)ste omstruktureringen ing(cid:229) i en realistisk, sammanh(cid:228)ngande och omfattande plan f(cid:246)r (cid:229)terskapande av f(cid:246)retagets l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet. Detta skall ske inom en rimlig (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakparentes och (cid:228)r mar- kerade med en asterisk. (7) EGT, C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/5 tidsperiod och p(cid:229) grundval av realistiska antaganden om de framtida f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r verksamheten. D(cid:228)rvid skall bl. a. h(cid:228)nsyn tas till de omst(cid:228)ndigheter som ger upphov till f(cid:246)reta- gets sv(cid:229)righeter, utbud och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) marknaden f(cid:246)r de aktuella produkterna samt deras v(cid:228)ntade utveckling och f(cid:246)reta- gets s(cid:228)rskilda styrka och svagheter. Planen m(cid:229)ste m(cid:246)jligg(cid:246)ra en friktionsfri (cid:246)verg(cid:229)ng f(cid:246)r f(cid:246)retaget till en l(cid:229)ngsiktigt h(cid:229)llbar ny struktur, som g(cid:246)r att f(cid:246)retaget kan fortbest(cid:229) av egen kraft och utan vidare statligt st(cid:246)d. En omstrukturering sker vanligen genom en nyordning och rationalisering av f(cid:246)retagets verksamhet p(cid:229) effektivare grund, vilket normalt betyder retr(cid:228)tt fr(cid:229)n vissa verksamhetsomr(cid:229)den som inte l(cid:228)ngre (cid:228)r l(cid:246)nsamma eller redan f(cid:246)rorsakar f(cid:246)rluster. D(cid:228)rtill kommer omstruktureringen av de verksamhetsomr(cid:229)den som p(cid:229) nytt kan bli konkurrenskraftiga och eventuellt en utbyggnad av eller (cid:246)verg(cid:229)ng till nya l(cid:246)nsamma verksamheter. Den fysiska omstruktureringen m(cid:229)ste i regel ske tillsammans med en finansiell omstrukturering. Enligt del tre i riktlinjerna skall kommissionen pr(cid:246)va huruvida f(cid:246)rsta omstruktureringen uppfyller f(cid:246)ljande villkor: F(cid:246)r det skall omstruktureringen (cid:229)terst(cid:228)lla den l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamheten inom en rimlig tidsperiod, inte st(cid:246)den snedvrida konkurrensen och f(cid:246)r det tredje skall st(cid:246)den st(cid:229) i ett rimligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till kostnaderna och nyttan med omstruk- tureringen. f(cid:246)r det andra f(cid:229)r Dessutom f(cid:246)reskrivs det i gemenskapens riktlinjer att kommis- sionen skall kontrollera att omstruktureringsplanen genomf(cid:246)rs p(cid:229) ett framg(cid:229)ngsrikt s(cid:228)tt. 5. 6 ¯terskapande av den l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamheten (cid:214)sterrike har lagt fram en realistisk, sammanh(cid:228)ngande och omfattande omstruktureringsplan. Kommissionen konstaterar att f(cid:246)retaget (cid:228)r f(cid:246)rpliktat att genomf(cid:246)ra omstruktureringspla- nen. I omstruktureringsplanen tas det h(cid:228)nsyn till de omst(cid:228)ndigheter som lett till f(cid:246)retagets sv(cid:229)righeter. Dessa sv(cid:229)righeter kan delas upp i tre grupper. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta tyngdes Ergee av en d(cid:229)lig finansiell struktur. I slutet av 1996 visade koncernen ett negativt eget kapital p(cid:229) 122 miljoner schilling (8,8 miljoner ecu). F(cid:246)r det andra kontrollerades koncernens produktionsanl(cid:228)gg- ningar i (cid:214)sterrike och Tjeckien inte tillr(cid:228)ckligt, man saknade l(cid:228)mplig kostnadsf(cid:246)rvaltning och koncernen hade uppenbarligen inte i tillr(cid:228)cklig grad anpassat sin produktionsprocess till f(cid:246)r- (cid:228)nderliga marknadsvillkor. Dessutom hade inte f(cid:246)retaget n(cid:229)gon l(cid:228)mplig m(cid:228)rkes- och produktionsstrategi. Det tredje problemomr(cid:229)det har uppst(cid:229)tt p(cid:229) grund av att Ergee inte har gjort tillr(cid:228)ckliga investeringar p(cid:229) senare (cid:229)r. Enligt riktlinjerna skall ocks(cid:229) f(cid:246)retaget fullst(cid:228)ndigt uppfylla den omstruktureringsplan som f(cid:246)relagts kommissionen och god- k(cid:228)nts av denna samt alla (cid:229)ligganden som kommissionens beslut om godk(cid:228)nnande kan ha f(cid:246)renats med. som S(cid:229)ledes koncentreras Ergees omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder, sammanfattats i nedanst(cid:229)ende tabell, p(cid:229) dessa tre huvudomr(cid:229)- den. Omstruktureringskostnader Balansering av negativt eget kapital Tillf(cid:246)rsel av tillr(cid:228)ckligt eget kapital Driftsf(cid:246)rluster 1997 och 1998 Extra nedskrivning av lagret och fordringarna Miljoner schilling 121,0 165,0 148,0 56,0 Summa av de finansiella omstruktureringskostnaderna 491,0 Plan f(cid:246)r socialt st(cid:246)d F(cid:246)rflyttning av lagerkapacitet och kontorsutrymmen Organisatoriska f(cid:246)r(cid:228)ndringar Konsult Extra marknadsf(cid:246)rings(cid:229)tg(cid:228)rder Summa av de driftsrelaterade omstruktureringskostnaderna Investeringar 1997 till 1999 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 84,1 76,0 Miljoner ecu % 8,8 12,0 10,7 4,1 35,6 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 6,1 5,5 18,7 25,3 22,7 8,9 75,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) 12,9 11,7 Summa omstruktureringskostnader 651,1 47,2 100,0 L 227/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 1999 5. 6. 1 Finansiella omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder De finansiella omstruktureringskostnaderna bel(cid:246)per sig p(cid:229) 491 miljoner schilling (35,6 miljoner ecu). F(cid:246)r att sanera koncer- nens finanser var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att balansera dess negativa egna kapital p(cid:229) 121 miljoner schilling (8,8 miljoner ecu), att f(cid:246)rse koncernen med tillr(cid:228)ckligt mycket eget kapital, omkring 165 miljoner schilling (12,0 miljoner ecu) motsvarande 25 % av koncernens balansr(cid:228)kningssumma, att t(cid:228)cka de prognostise- rade f(cid:246)rlusterna p(cid:229) 148 miljoner schilling (10,7 miljoner ecu) f(cid:246)r (cid:229)ren 1997 och 1998 och att utj(cid:228)mna en extraordin(cid:228)r ned- skrivning av lagerbest(cid:229)nd och fordringar p(cid:229) 56 miljoner schil- ling (4,1 miljoner ecu). Kommissionen anser att de finansiella omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)r- derna (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att sanera Ergee finansiellt. Saneringen av koncernens finanser lyckades framf(cid:246)r allt tack vare att Ergees banker eftersk(cid:228)nkte (cid:229)terbetalningen av os(cid:228)kra l(cid:229)n p(cid:229) 338 miljoner schilling (24,5 miljoner ecu) (cid:229)r 1997. Dessa (cid:246)sterrikiska banker var Bank Austria AG, Erste Bank der (cid:246)sterreichischen Sparkassen AG och Raiffeisenbank Oberers Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschr(cid:228)nkter Haf- tung. Genom skrivelser av den 28 maj 1998 och 8 juni 1998 bekr(cid:228)ftade dessa banker att de hade godk(cid:228)nt att (cid:229)terbetalningen skulle eftersk(cid:228)nkas, eftersom deras f(cid:246)rluster skulle ha blivit vida st(cid:246)rre om Ergee hade g(cid:229)tt i konkurs. Trots att mer (cid:228)n 50 % av andelarna i Bank Austria AG (cid:228)gs av privata investerare, anser kommissionen att Bank Austria AG (cid:228)r ett offentligt f(cid:246)retag, eftersom staten kontrollerar f(cid:246)retaget i egenskap av st(cid:246)rsta enskilda andels(cid:228)gare. De andra tv(cid:229) bankerna (cid:228)r privata. Det avgjort st(cid:246)rsta bidraget kom fr(cid:229)n den privata Erste Bank der (cid:246)sterreichischen Sparkassen AG. Bankerna grundade ett kon- sortium och fattade endr(cid:228)ktiga beslut. Kommissionen menar p(cid:229) grundval av detta att den offentlig(cid:228)gda banken Bank Austria AG agerade som privat investerare. GBI tillhandah(cid:246)ll medel p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu) f(cid:246)r att (cid:246)ka kapitalet och f(cid:246)rpliktade sig att tillhandah(cid:229)lla ytterligare 25 miljoner schilling, n(cid:228)r kommissionen fattat ett beslut i denna fr(cid:229)ga. Staten (cid:228)mnar avst(cid:229) fr(cid:229)n (cid:229)terbetalning av det os(cid:228)kra l(cid:229)net p(cid:229) 42 miljoner schilling (3,0 miljoner ecu), om kommissionen god- k(cid:228)nner detta och Ergee uppfyller villkoren f(cid:246)r antalet anst(cid:228)llda vid produktionsanl(cid:228)ggningarna i (cid:214)sterrike. Dessutom t(cid:228)nker f(cid:246)retaget sj(cid:228)lvt bidra genom avyttring av tillg(cid:229)ngar p(cid:229) [(cid:133)] (*) och den vinst p(cid:229) sammanlagt [(cid:133)] (*) som v(cid:228)ntas f(cid:246)r 1999 och 2000. Sammanlagt uppg(cid:229)r medlen till 494 miljoner schilling (35,8 miljoner ecu), vilket garanterar att f(cid:246)retaget kommer att (cid:229)terf(cid:229) sunda finanser. framf(cid:246)r allt minska sin personal. D(cid:228)rf(cid:246)r minskades antalet anst(cid:228)llda fr(cid:229)n 1 966 medarbetare (cid:229)r 1996 till 1 397 (cid:229)r 1998. Detta motsvarar en minskning med 29 %. Kostnaderna f(cid:246)r det sociala st(cid:246)det (huvudsakligen f(cid:246)r Tyskland) uppg(cid:229)r till 55,5 miljoner schilling (4,0 miljoner ecu). Nedanst(cid:229)ende tabell inneh(cid:229)ller statistik om antalet anst(cid:228)llda: Minskning av antalet anst(cid:228)llda 1996 1997 1998 (cid:214)sterrike Tjeckien Tyskland Schweiz 521 1 215 225 5 417 926 197 8 390 921 78 8 Totalt 1 966 1 548 1 397 Totalt i % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1996 100,0 78,7 71,1 Personalminskningen (cid:228)r framf(cid:246)r allt resultatet av organisato- riska f(cid:246)r(cid:228)ndringar inom koncernen. Koncernen kommer att kontrollera sina produktionsanl(cid:228)ggningar i Tjeckien och (cid:214)ster- rike b(cid:228)ttre. Dessutom kommer koncernen att l(cid:228)gga ned sina lager i Tyskland och koncentrera lagerverksamheten till den (cid:246)sterrikiska etableringsorten. Det tyska dotterbolaget omvand- las till ett distributionsf(cid:246)retag. [(cid:133)] (*). Kostnaderna f(cid:246)r omorga- nisationen i den (cid:246)sterrikiska anl(cid:228)ggningen uppg(cid:229)r till 1 miljon schilling (0,1 miljoner ecu). Efter att GBI (cid:246)vertagit Ergee byttes styrelsemedlemmarna i Ergee och Loana a. s. ut mot erfarna saneringsf(cid:246)rvaltare. Dess- utom skickade GBI tv(cid:229) av sina experter p(cid:229) marknadsf(cid:246)ring och till Ergee f(cid:246)r att st(cid:228)rka ledningskapaciteten i finanskontroll f(cid:246)retaget. Ut(cid:246)ver detta ersattes Ergees styrelse med erfarna saneringsf(cid:246)rvaltare och textilexperter. ˜ndringarna i ledningen var n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra kostnadsminskande (cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att (cid:246)ka effektiviteten i produktionen och minska genom- str(cid:246)mningstiden f(cid:246)r produkter i de (cid:246)sterrikiska och tjeckiska fabrikerna. Konsulter (cid:228)r ocks(cid:229) ansvariga f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna. [(cid:133)] (*). F(cid:246)r att garantera l(cid:229)ngsiktig l(cid:246)nsamhet, m(cid:229)ste gruppen ocks(cid:229) omdefiniera sin marknadsst(cid:228)llning och f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin m(cid:228)rkes- och produktstrategi. [(cid:133)] (*). De driftsrelaterade omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna skall huvudsak- ligen finansieras med ett driftsl(cid:229)n p(cid:229) upp till 90 miljoner schil- ling (6,5 miljoner ecu) som vilar p(cid:229) en statlig garanti. 5. 6. 2 Driftsrelaterade omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder 5. 6. 3 Investeringar med koppling till omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna Kostnaderna f(cid:246)r de driftsrelaterade omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna uppg(cid:229)r sammanlagt till 84,1 miljoner schilling (6,1 miljoner ecu). F(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin kostnadsstruktur m(cid:229)ste koncernen (cid:214)sterrike har p(cid:229)visat att koncernen m(cid:229)ste investera f(cid:246)r att (cid:229)terf(cid:229) sin l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet. F(cid:246)r (cid:229)ren 1997 till 1999 plane- rar koncernen investeringar p(cid:229) 76 miljoner schilling (5,5 miljo- ner ecu) som i genomsnitt motsvarar [(cid:133)] % av oms(cid:228)ttningen. 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/7 Investeringarna g(cid:228)ller i f(cid:246)rsta hand utbyggnaden och den tek- niska moderniseringen av centrallagret vid den (cid:246)sterrikiska anl(cid:228)ggningen, eftersom centrallagret i Tyskland kommer att st(cid:228)ngas. Denna tekniska modernisering best(cid:229)r i investeringar i utrustning, bl. a. genom anpassning av mjuk- och h(cid:229)rdvara till nuvarande teknisk niv(cid:229). En mindre del av investeringarna g(cid:228)ller maskinparken. Med hj(cid:228)lp av dessa investeringar skall gamla, avskrivna maskiner ers(cid:228)ttas, s(cid:229) att en h(cid:246)g kvalitetsniv(cid:229) kan uppr(cid:228)tth(cid:229)llas, nya fibrer och mer ambiti(cid:246)s design framst(cid:228)llas och materialkostnaderna s(cid:228)nkas avsev(cid:228)rt. (cid:214)sterrike har kunnat visa att gruppen minskat sin anl(cid:228)ggningsf(cid:246)rm(cid:246)genhet under senare (cid:229)r. Nedanst(cid:229)nde uppgifter visar att v(cid:228)rdet p(cid:229) de nyligen anskaffade (cid:150) antingen k(cid:246)pta eller hyrda (cid:150) maskinerna var l(cid:228)gre (cid:228)n avskriv- nings- och hyreskostnaderna f(cid:246)r de maskiner som anv(cid:228)nds av koncernen, trots att ett flertal redan skrivits av. Maskinv(cid:228)rdets utveckling 1996 1997 1998 Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Anskaffning av nya maskiner (k(cid:246)p och f(cid:246)rhyrning) 24,0 1,7 19,3 1,4 15,6 1,1 Avskrivnings- och hyreskostnader ﬂ 30,7 ﬂ 2,2 ﬂ 31,6 ﬂ 2,3 ﬂ 21,4 ﬂ 1,6 Nyanskaffning i procent av avskrivnings- och hyreskost- nader 78 % 61 % 73 % Investeringarna skall finansieras med hj(cid:228)lp av det nya statliga l(cid:229)net p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljoner ecu) och andra bankl(cid:229)n. Kommissionen anser att investeringarna (cid:228)r begr(cid:228)nsade till ett minimun f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en omstrukturering av koncernen. 5. 6. 4 Ber(cid:228)kningar Kommissionen har unders(cid:246)kt prognostiserade balansr(cid:228)kningar, ber(cid:228)kningar av vinster och f(cid:246)rluster samt kassafl(cid:246)desuppgifter fram till (cid:229)r 2000, f(cid:246)r att utr(cid:246)na huruvida omstrukturerings- (cid:229)tg(cid:228)derna kommer att (cid:229)terst(cid:228)lla l(cid:246)nsamheten i f(cid:246)retaget. Kom- missionen konstaterar att ber(cid:228)kningarna presenterades fullst(cid:228)n- digt och att de underliggande antagandena f(cid:246)rklarades i detalj. Som ett resultat av strategin att minska produktutbudet, antalet anst(cid:228)llda och produktionskapaciteten kommer koncernen att minska sin produktion. ¯r 2000 kommer den fortfarande att ligga under 1997 (cid:229)rs resultat. 1998. Denna f(cid:246)rb(cid:228)ttring kommer huvudsakligen att uppn(cid:229)s genom en avsev(cid:228)rd s(cid:228)nkning av personalutgifterna m(cid:228)tt p(cid:229) produktionskapaciteten, 41,7 % (cid:229)r 1997 och 34,0 % (cid:229)r 1998. Resultatet f(cid:246)r den vanliga aff(cid:228)rsverksamheten kommer p(cid:229) grund av de fortsatt h(cid:246)ga r(cid:228)nteutgifterna att vara negativt. Enligt planen kommer koncernen att g(cid:229) med vinst (cid:229)r 1999. [(cid:133)] (*). F(cid:246)rb(cid:228)ttringen grundar sig p(cid:229) kostnadss(cid:228)nkande (cid:229)tg(cid:228)r- der och en (cid:246)kad effektivitet i produktionsprocessen. ¯r 2000 kommer koncernen enligt ber(cid:228)kningarna att h(cid:246)ja sina vinster till [(cid:133)] (*), dvs. [(cid:133)] (*) % av produktionskapaciteten. Denna uppgift visar tydligt att koncernen f(cid:246)rvisso m(cid:229)ste forts(cid:228)tta med kostnadsf(cid:246)rvaltningen, men att den definitivt saneras. Framf(cid:246)r allt tack vare att bankerna avst(cid:229)tt fr(cid:229)n kravet p(cid:229) (cid:229)ter- betalning av bankl(cid:229)net och tack vare kapitaltillskott fr(cid:229)n GBI kunde koncernen redan 1997 uppvisa ett positivt eget kapital p(cid:229) 15,2 % av balansr(cid:228)kningssumman. Med hj(cid:228)lp av ytterligare kapitaltillskott fr(cid:229)n GBI och inneh(cid:229)llna vinster f(cid:246)r (cid:229)ren 1999 och 2000 kommer det egna kapitalet att uppg(cid:229) till 27,8 % av balansr(cid:228)kningssumman (cid:229)r 2000. Enligt uppskattningar fr(cid:229)n kommissionen kommer koncernen att ha sunda finanser (cid:229)r 2000. Kommissionen konstaterar att produktionsresultatet (cid:150) trots en avsev(cid:228)rd minskning av produktionskapaciteten 1998 i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r ﬂ 6 % (cid:150) kommer att bli positivt redan S(cid:229)ledes anser kommissionen att prognoserna inneh(cid:229)ller bel(cid:228)gg f(cid:246)r att koncernen har f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r en l(cid:229)ngfristig l(cid:246)nsam- het och att den kan verka av egen kraft och utan st(cid:246)d fr(cid:229)n sta- ten. L 227/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 1999 I f(cid:246)ljande tabell summeras de viktigaste uppgifterna kommissionens analys: Ber(cid:228)kning av vinst och f(cid:246)rlust (koncern) Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu 1997 1998 1999 2000 Produktionskapacitet 949,8 68,8 893,7 64,8 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) R(cid:246)relseresultat Finansnetto Resultat f(cid:246)r den vanliga aff(cid:228)rsverksamheten ﬂ 97,2 ﬂ 7,0 6,2 0,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) ﬂ 37,4 ﬂ 2,7 ﬂ 19,7 ﬂ 1,4 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) ﬂ 134,6 ﬂ 9,8 ﬂ 13,5 ﬂ 1,0 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Balansr(cid:228)kning (koncern) Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu Miljoner schilling Miljoner ecu 1997 1998 1999 2000 Eget kapital Skulder 113,0 8,2 117,3 8,5 149,9 10,9 185,0 550,8 39,9 506,0 36,7 476,2 34,5 440,5 Balansr(cid:228)kningssumma 663,8 48,1 623,3 45,2 624,1 45,2 625,5 13,4 31,9 45,3 5. 7 Undvikande av otillb(cid:246)rlig snedvridning av konkurren- sen p(cid:229) grund av st(cid:246)d Kommissionen har unders(cid:246)kt huruvida (cid:229)tg(cid:228)rder vidtagits f(cid:246)r att utj(cid:228)mna negativa effekter av omstruktureringsst(cid:246)det p(cid:229) konkurrenterna. 5. 7. 1 Neddragning av produktionskapaciteten Kommissionen noterar att ocks(cid:229) externa faktorer har bidragit till koncernens sv(cid:229)righeter. Enligt resultaten av en rundfr(cid:229)ga (8) sparar 40 % av de konsumenter som s(cid:228)nker sina utgifter fram- f(cid:246)r allt p(cid:229) ink(cid:246)p av kl(cid:228)der. Dessutom sjunker efterfr(cid:229)gan p(cid:229) textil med 5(cid:150)7 % (cid:229)rligen i Europa. Samtidigt (cid:246)kar importen fr(cid:229)n Fj(cid:228)rran (cid:246)stern. Dessa faktorer har lett till s(cid:228)nkta priser, mycket h(cid:229)rd konkurrens och strukturell (cid:246)verkapacitet. Kom- missionen konstaterar vidare att (cid:214)sterrike inte har f(cid:246)rnekat f(cid:246)rekomsten av strukturell (cid:246)verkapacitet p(cid:229) den aktuella mark- naden. till omstruktureringen av den relevanta marknadsgrenen och som kommer den relevanta marknaden inom gemenskapen till godo. En kapacitetsminskning eller nedl(cid:228)ggning betraktas som produktionsanl(cid:228)ggningarna o(cid:229)terkallelig antingen skrotas eller g(cid:246)rs permanent of(cid:246)rm(cid:246)gna att producera till tidigare kapacitet, eller permanent omvandlas till annan anv(cid:228)ndning. om de ber(cid:246)rda Kommissionen noterar att f(cid:246)retaget som en del av omstruk- turerings(cid:229)tg(cid:228)rderna m(cid:229)ste ers(cid:228)tta gamla avskrivna maskiner, f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en h(cid:246)g kvalitetsniv(cid:229) och framst(cid:228)lla nya fibrer och mer ambiti(cid:246)s design samt (cid:246)ka sin effektivitet s(cid:229) att koncernens l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet garanteras. Bytet av maskiner medf(cid:246)r emellertid ingen utvidgning av maskinparken eller kapaciteten. (cid:214)sterrike har p(cid:229)visat att p(cid:229) koncernniv(cid:229) och med h(cid:228)nsyn till b(cid:229)de egna och hyrda maskiner minskar inte blott antalet maskiner utan d(cid:228)rut(cid:246)ver reduceras ocks(cid:229) o(cid:229)terkalleligt den potentiella produktionskapaciteten uttryckt i enheter per dag. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kommer koncernens stickkapacitet att minskas med 11 %, spetsstickningskapacitet med 23,9 % och flatstick- ningskapacitet med 51,2 %. Detta (cid:228)r den kapacitet som g(cid:228)ller f(cid:246)r framst(cid:228)llningen av gruppens produkter. Andelen hyrda maskiner i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de egna (cid:228)r liten. Enligt punkt 3. 2. 2 ii) i riktlinjerna skall omstruktureringsplanen genom en o(cid:229)terkallelig minskning eller nedl(cid:228)ggning av kapaci- tet ge ett bidrag, proportionellt till det st(cid:246)dbelopp som erh(cid:229)lls, Nedanst(cid:229)ende tabell ger en bild av hur koncernens produk- tionskapacitet utvecklats. (8) Rundfr(cid:229)gan genomf(cid:246)rdes av veckotidningen (cid:148)TV H(cid:246)ren und Sehen(cid:148) i mars 1995. [(cid:133)] (*) 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/9 Kommissionen noterar ocks(cid:229) att minskningen i produktions- kapacitet sammanf(cid:246)ll med en minskning av arbetsstyrkan med 28,9 % vid sidan av en minskning av koncernens lageryta fr(cid:229)n 24 000 m2 till 13 000 m2 och en minskning med 15 % i pro- duktutbudet. Dessutom p(cid:229)pekar kommissionen att koncernen (cid:229)r 2000 inte kommer att ha h(cid:246)jt sin produktion (cid:246)ver 1997 (cid:229)rs niv(cid:229). I fr(cid:229)ga om det nya statliga l(cid:229)net p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljoner ecu) anser kommissionen att l(cid:229)net kr(cid:228)vs f(cid:246)r att garan- tera finansieringen av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringarna. Dess- utom har kommissionen tagit h(cid:228)nsyn till att f(cid:246)retaget enligt ett beslut av EFTA:s (cid:246)vervakningsmyndighet av den 11 maj 1994 finns inom ett eftersatt omr(cid:229)de enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)r- draget med en till(cid:229)ten h(cid:246)gsta st(cid:246)dniv(cid:229) p(cid:229) 20 % netto. Enligt uppgifter fr(cid:229)n (cid:214)sterrike har Ergee en marknadsandel p(cid:229) 10,9 % respektive 6 % p(cid:229) de st(cid:246)rsta marknaderna, (cid:214)sterrike och Tyskland. Ergee har inte n(cid:229)gra betydande marknadsandelar i (cid:246)vriga EES-stater. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r Ergee en j(cid:228)mf(cid:246)relsevis liten kon- kurrent p(cid:229) EES-marknaden. 5. 7. 2 Det statliga st(cid:246)dets snedvridande effekter p(cid:229) konkurrensen Vad g(cid:228)ller planerna p(cid:229) att eftersk(cid:228)nka (cid:229)terbetalning av det os(cid:228)kra statliga l(cid:229)net p(cid:229) 42 miljoner schilling (3,0 miljoner ecu), anser kommissionen att detta bidrag beh(cid:246)vs f(cid:246)r att garantera att koncernen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver tillr(cid:228)ckliga likvida medel. Dess- utom har kommissionen tagit h(cid:228)nsyn till att staten enligt (cid:246)ster- rikiska uppgifter skulle f(cid:246)rlora hela beloppet om Ergee ginge i liknande s(cid:228)tt som konkurs. Dessutom agerar staten p(cid:229) ett Ergees banker som ocks(cid:229) avst(cid:229)r fr(cid:229)n (cid:229)terbetalning av 100 % av sina os(cid:228)kra l(cid:229)n. Dessutom villkoras den eftersk(cid:228)nkta avbetal- ningen av antalet anst(cid:228)llda som (cid:228)r verksamma inom Ergee (cid:229)r 2000. Med hj(cid:228)lp av en garanti p(cid:229) 90 miljoner schilling (6,5 miljoner ecu) kan Ergee skaffa fram tillr(cid:228)ckligt med likvida medel, f(cid:246)r att finansiera sina omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen p(cid:229)pekar emellertid att Ergee slipper betala f(cid:246)r denna garanti. Eftersom koncernen har utsikter att n(cid:229) en l(cid:229)ngsiktig l(cid:246)nsamhet och d(cid:229) den finansiella situationen redan (cid:228)r sanerad, (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att l(cid:229)ta den slippa betala garantiavgiften f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhet. Dessutom uppg(cid:229)r koncernens finansiella utgifter till endast omkring 2 % av driftsresultatet. Det kan ocks(cid:229) p(cid:229)visas att en avgiftsfri garanti inte (cid:228)r motive- rad. Att inte ta ut avgifter skulle d(cid:228)rf(cid:246)r minska f(cid:246)retagets finan- siella kostnader till och med (cid:229)r 2000 p(cid:229) ett or(cid:228)ttvist s(cid:228)tt. F(cid:246)lj- aktligen anser kommissionen att garantin som utg(cid:246)r ett statligt st(cid:246)d (cid:228)r of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden, eftersom Ergee inte beh(cid:246)ver erl(cid:228)gga n(cid:229)gon marknadsanpassad avgift f(cid:246)r den. 5. 8 St(cid:246)dets relation till kostnaderna f(cid:246)r omstrukture- ringen och nyttan d(cid:228)rmed Kommissionen har unders(cid:246)kt huruvida st(cid:246)det (cid:228)r begr(cid:228)nsat till det minimikrav som st(cid:228)lls p(cid:229) omstruktureringen av f(cid:246)retaget. I f(cid:246)ljande tabell har bidragen till koncernens omstrukturering sammanfattats (cid:228)nnu en g(cid:229)ng: Bidrag till omstrukturering Eftersk(cid:228)nkt (cid:229)terbetalning av l(cid:229)n Nytt l(cid:229)n Statligt garanterade l(cid:229)n Miljoner schilling 42,0 40,0 90,0 Totalt statligt st(cid:246)d 172,0 Bidrag fr(cid:229)n moderbolaget 50,0 Miljoner ecu % 3,0 2,9 6,5 12,5 3,6 6,5 6,1 13,8 26,4 7,7 Inneh(cid:229)llna vinster f(cid:246)r 1999 och 2000 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Avyttring av tillg(cid:229)ngar [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Total bidrag fr(cid:229)n f(cid:246)retaget 63,5 Eftersk(cid:228)nkta (cid:229)terbetalningar av l(cid:229)n Ytterligare n(cid:246)dv(cid:228)ndig bankfinansiering 338,0 23,8 Totalt bidrag fr(cid:229)n bankerna 365,6 4,6 24,5 1,7 26,5 9,8 51,9 4,2 56,2 Totalt belopp f(cid:246)r alla bidrag 651,1 47,2 100,0 L 227/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 1999 Tabellen visar att omstruktureringen av f(cid:246)retaget huvudsakli- gen finansieras av bankerna (56,2 %). Det statliga bidraget upp- g(cid:229)r f(cid:246)retagets till 26,4 % av omstruktureringskostnaderna, bidrag till 9,8 % och moderbolaget GBI:s bidrag till 7,7 %. Procentsatserna ovan visar att det statliga st(cid:246)det st(cid:229)r i ett rim- ligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till omstruktureringskostnaderna och till bidra- gen fr(cid:229)n (cid:246)vriga ber(cid:246)rda parter. Kommissionen p(cid:229)pekar emel- lertid p(cid:229) nytt att avst(cid:229)ndet fr(cid:229)n garantiavgiften inte beh(cid:246)vs f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhet. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r denna garanti inte f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. rimlig tidsperiod. D(cid:228)rf(cid:246)r ans(cid:229)g kommissionen att GBI:s (cid:229)tg(cid:228)r- der m(cid:246)jligen inneh(cid:246)ll statliga st(cid:246)d vid den tidpunkt d(cid:229) unds(cid:228)tt- nings(cid:229)tg(cid:228)rderna vidtogs. Eftersom kommissionen dock redan har konstaterat att GBI:s (cid:229)tg(cid:228)rder efter omstruktureringsfasen (cid:228)r ekonomiskt motiverade och inte utg(cid:246)r n(cid:229)gra statliga st(cid:246)d enligt artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget, finns det allts(cid:229) ingen anledning att betrakta GBI:s kapitaltillskott som en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av n(cid:229)got unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d. 6. SLUTSATSER 5. 9 Det befintliga l(cid:229)nets utformning Kommissionen anser att GBI:s verksamhet (cid:228)r att j(cid:228)mst(cid:228)lla med en privat investerares och att den inte utg(cid:246)r n(cid:229)got statligt st(cid:246)d i enlighet med artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget. (cid:214)sterrike har p(cid:229)visat att det befintliga l(cid:229)net p(cid:229) 42 miljoner schilling (3 miljoner ecu) var avsedda f(cid:246)r investeringar p(cid:229) 92,7 miljoner schilling (6,7 miljoner ecu) under (cid:229)ren 1994 och 1995. En detaljerad uppdelning av investeringskostnaderna bifogades. Det befintliga l(cid:229)net beviljades i enlighet med § 35 a i Arbeits- marktf(cid:246)rderungsgesetz (Lagen om fr(cid:228)mjande av arbetsmark- naden). EFTA:s (cid:246)vervakningsmyndighet registrerade lagen som nummer 93-359 i f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver befintliga regionala st(cid:246)d- program. Kommissionen anser s(cid:229)ledes att detta st(cid:246)d ing(cid:229)r i ett befintligt program. Kommissionen konstaterar f(cid:246)r (cid:246)vrigt att Ergee enligt (cid:246)sterri- kiska uppgifter inte var inblandat i det tyska moderbolagets konkursf(cid:246)rfarande och att det inte befann sig i sv(cid:229)righeter n(cid:228)r l(cid:229)net beviljades. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att l(cid:229)net utg(cid:246)r ett investeringsst(cid:246)d. Kommissionen konstaterar att Ergee ans(cid:246)ker om omstrukture- ringsst(cid:246)d f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. Kommissionen menar att (cid:214)sterrike har framlagt en realistisk, sammanh(cid:228)ngande och omfattande omstruktureringsplan och p(cid:229)visat att koncernen har potential f(cid:246)r en l(cid:229)ngsiktig l(cid:246)nsamhet samt att den (cid:228)r i st(cid:229)nd att verka av egen kraft och utan ytterli- gare statligt st(cid:246)d. Minskningen i produktionskapaciteten (cid:228)r avsev(cid:228)rd och r(cid:228)cker f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra or(cid:228)ttvis snedvridning av marknaden. De statliga st(cid:246)den st(cid:229)r i ett rimligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till omstruktureringskostnaderna och bidragen fr(cid:229)n (cid:246)vriga ber(cid:246)rda parter. Dessutom anser kommissionen att Ergee har ans(cid:246)kt om omstruktureringsst(cid:246)d f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen. Slutligen finns det inte l(cid:228)ngre n(cid:229)gon anledning att betrakta GBI:s kapitaltillskott som en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av n(cid:229)got unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Kommissionen menar emellertid att det inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)retaget slipper garantiavgiften f(cid:246)r att dess l(cid:246)nsamhet skall (cid:229)terst(cid:228)llas. Detta skulle ge koncernen en or(cid:228)ttvis f(cid:246)rdel. D(cid:228)rf(cid:246)r godk(cid:228)nner kommissionen endast beviljandet av ett nytt statligt l(cid:229)n p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljoner ecu) och att f(cid:246)retaget slipper betalningen av r(cid:228)ntor och (cid:229)terbetalningen av l(cid:229)net p(cid:229) 42 miljoner schilling (3,0 miljoner ecu). Kommissionen anser d(cid:228)remot att det statliga st(cid:246)det i form av en avgiftsfri garanti p(cid:229) 90 miljoner schilling (6,5 miljoner ecu) till Ergee inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. 5. 10 Ingen f(cid:246)rl(cid:228)ngning av unds(cid:228)ttningsst(cid:246)det Den 17 december 1997 godk(cid:228)nde kommissionen ett unds(cid:228)tt- ningsst(cid:246)d fr(cid:229)n GBI i form av en garanti och en utbetalning till konto f(cid:246)r en senare (cid:246)kning av det egna kapitalet f(cid:246)r perioden juli 1997 till slutet av 1997. Enligt uppgifter fr(cid:229)n (cid:214)sterrike beviljades garantin endast fram till slutet av 1997. Ergee f(cid:246)r- fogar dock (cid:228)nnu idag (cid:246)ver de medel p(cid:229) 25 miljoner schilling (1,8 miljoner ecu) som GBI tillhandah(cid:246)ll. Kommissionen ans(cid:229)g i sitt beslut om unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d att utan en relaterad omstruktureringsplan kan man varken p(cid:229)visa eller f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att en normal avkastning kan uppn(cid:229)s inom en Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att tillhandah(cid:229)llandet av ett nytt statligt l(cid:229)n p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljoner ecu) och eftersk(cid:228)nkningen av r(cid:228)ntorna och (cid:229)terbetalningen av det befint- liga l(cid:229)net p(cid:229) 42 miljoner schilling (3,0 miljoner ecu) bidrar till utvecklingen av vissa n(cid:228)ringsverksamheter utan att p(cid:229)verka handeln i negativ riktning p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen beslutar d(cid:228)rf(cid:246)r att de statliga st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna kan betraktas som f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden i enlighet med den f(cid:246)rsta delen av artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. Det statliga st(cid:246)det i form av en avgiftsfri garanti p(cid:229) 90 miljo- ner schilling (6,5 miljoner ecu) p(cid:229)verkar emellertid handeln i negativ riktning p(cid:229) ett s(cid:228)tt som strider mot det gemensamma intresset och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r of(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden. 28. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 227/11 Kommissionen uppmanar (cid:214)sterrike att inom tv(cid:229) m(cid:229)nader efter delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att efterkomma beslutet. I enlighet med avsnitt 3 i kommissionens riktlinjer uppmanar kommissionen (cid:214)sterrike att l(cid:228)gga fram utf(cid:246)rliga (cid:229)rsrapporter, f(cid:246)r att p(cid:229)visa att omstruktureringsplanen genomf(cid:246)rs p(cid:229) veder- b(cid:246)rligt s(cid:228)tt. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Det statliga st(cid:246)d som (cid:214)sterrike (cid:228)mnar bevilja Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form av eftersk(cid:228)nkta r(cid:228)ntor p(cid:229) och avbetal- ningar av ett statligt l(cid:229)n p(cid:229) 42 miljoner schilling (3,0 miljoner ecu) och ett nytt statligt l(cid:229)n p(cid:229) 40 miljoner schilling (2,9 miljo- ner ecu) (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Det st(cid:246)d som (cid:214)sterrike (cid:228)mnar bevilja Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form av en avgiftsfri garanti p(cid:229) upp till 90 miljoner schilling (6,5 miljoner ecu) (cid:228)r inte f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden. Detta st(cid:246)d f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte beviljas. Artikel 2 (cid:214)sterrike skall f(cid:246)r att p(cid:229)visa att omstruktureringsplanen genomf(cid:246)rs p(cid:229) vederb(cid:246)rligt s(cid:228)tt. l(cid:228)gga fram detaljerade (cid:229)rsrapporter Artikel 3 (cid:214)sterrike skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att efterkomma beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken (cid:214)sterrike. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 22 december 1998. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Voorstel voor een Âesluit van de Raad betreffende de monetaire regelingen in de Franse territoriale gemeenschappen Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
Mayotte
Saint Pierre and Miquelon
single monetary policy

formats: html pdf print

text: * * * ** COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 22. 12. 1998 COM(1998) 801 def. 98/ 0364(CNB) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende de monetaire regelingen in de Franse territoriale gemeenschappen Saint-Pierre-et- Miquelon en Mayotte (door de Commissie ingediend) Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de monetaire regelingen in de Franse territoriale gemeenschappen Saint-Pierre-et- Miquelon en Mayotte MEMORANDUM VAN TOELICHTING Per 1 januari 1999 zullen de munteenheden van de lidstaten die de euro invoeren, door de euro worden vervangen. De Raad, in de samenstelling van staatshoofden of regeringsleiders bijeen, heeft op 3 mei 1998 bevestigd dat Frankrijk de noodzakelijke voorwaarden voor de invoering van de eenheidsmunt op 1 januari 1999 vervult; de Franse franc zal derhalve vanaf die datum door de euro worden vervangen. De Commissie dient hierbij een ontwerpbesluit van de Raad in dat aan Frankrijk is gericht en ervoor zorgt dat de euro ook de munt wordt van die delen van Frankrijk die geen deel van de Gemeenschap vormen. I. Algemene overwegingen Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte zijn territoriale gemeenschappen ("collectivités territoriales") van Frankrijk- De beide gemeenschappen maken geen deel uit van de Gemeenschap. Zonder verdere actie zouden de monetaire wettelijke regeling van het eurogebied en andere communautaire voorschriften met betrekking tot de Economische en Monetaire Unie niet van toepassing zijn in deze gebieden. Momenteel is de Franse franc de munteenheid van Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte en hebben de Franse bankbiljetten en munten de status van wettig betaalmiddel in deze gebieden. De bankbiljetten en munten worden in beide gemeenschappen in omloop gebracht door het IEDOM (Institut d'Emission de Départements d'Outre-Mer) (in Mayotte vanaf 1. 1. 1999). Het IEDOM verstrekt ook herfinancieringsfaciliteiten en legt de voorwaarden betreffende de verplichte reserve vast (tot dusver alleen in Saint-Pierre-et- Miquelon). Het Verdrag bevat geen bepalingen over het monetaire regime dat van toepassing is in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte. Vanaf 1 januari 1999 zal de Gemeenschap de uitsluitende bevoegdheid hebben voor monetaire en wisselkoersaangelegenheden in de lidstaten die de euro invoeren. Het is noodzakelijk dat de Raad, in een besluit gericht aan Frankrijk, het monetaire regime vaststelt dat in deze Franse gemeenschappen van toepassing zou zijn. Artikel 109 L, lid 4, is de aangewezen rechtsbasis voor dit besluit. Dit artikel bepaalt dat de Raad tevens de overige maatregelen neemt die nodig zijn voor de spoedige invoering van de euro als enige munteenheid van de lidstaten. Met liet voorgestelde besluit wordt beoogd te waarborgen dat Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte dezelfde munt zullen blijven hebben als Europees Frankrijk. Daarom wordt voorgesteld dat de euro de munt van Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte wordt en dat Frankrijk in deze gebieden de status van wettig betaalmiddel toekent aan de bankbiljetten en muntstukken die worden uitgegeven door het Europees Stelsel van Centrale Banken en de lidstaten die de euro hebben ingevoerd. Bovendien zullen de Europese Centrale Bank en de Banque de France de functies van het Europees Stelsel van Centrale Banken, zoals bepaald in de statuten van de ECB en het ESCB, in deze gebieden uitvoeren. Om de eenheid in het monetaire beleid van het eurogebied en een level playing field voor de in dit gebied gevestigde financiële instellingen te waarborgen, moet Frankrijk ervoor zorgen dat die onderdelen van het Gemeenschapsrecht die noodzakelijk zijn of zullen worden voor een goed functioneren van de EMU, van toepassing zijn in Saint-Pierre-et- Miquelon en Mayotte. II. Toelichting bij de artikelen Artikel 1 Dit artikel regelt de invoering van de euro in de twee gemeenschappen door Frankrijk. De euro die in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte wordt ingevoerd, zal alle kenmerken van de euro hebben; zo zal deze met name verdeeld zijn in 100 cent en, tijdens de overgangsperiode, in de nationale valuta-eenheden overeenkomstig de bepalingen van Verordening (EG) nr. 974/98. Artikel 2 Dit artikel regelt de kwestie van wettige betaalmiddelen. Het verplicht Frankrijk om erop toe te zien dat dezelfde betaalmiddelen de status van wettig betaalmiddel in Saint-Pierre- et-Miquelon en Mayotte en in Europees Frankrijk hebben. Het eerste en tweede lid in de weerspiegelen de verschillende regelingen voor wettige betaalmiddelen deelnemende lidstaten vóór en na het eind van het jaar 2001. Artikel 3 Dit artikel maakt het duidelijk dat de Europese Centrale Bank en de nationale centrale banken, wanneer zij herfinanciering aan financiële instellingen gevestigd in de twee gemeenschappen verstrekken, dit volgens de regels moeten doen die op de monetaire functies en de verrichtingen van het ESCB en op de uitgifte van bankbiljetten, zoals vervat in het statuut van het ESCB, van toepassing zijn. De nationale centrale bank die deze verrichtingen in de twee gemeenschappen uitvoert, zal doorgaans de Banque de France zijn. Overeengekomen is dat Frankrijk op tijd de positie en de rol van het Institut d'Emission de Départements d'Outre Mer (IEDOM) zal herzien om deze in overeenstemming te brengen met de bij het Verdrag aan het Europees Stelsel van Centrale Banken toegewezen taken. Ook is overeengekomen dat het Institut d'Emission d'Outre Mer (I EO M) vanaf 1 januari 1999 geen taken meer in Mayotte zal vervullen. Artikel 4 Artikel 4 verplicht Frankrijk om erop toe te zien dat het geldende of toekomstige Gemeenschapsrecht dat noodzakelijk is voor het functioneren van de Economische en Monetaire Unie in de twee gemeenschappen van toepassing is. Hierbij dient Frankrijk de Commissie en de Europese Centrale Bank te raadplegen. De betrokken rechtsgebieden zijn in het bijzonder de monetaire wetgeving (bijvoorbeeld de beide euro-verordeningen 1103/97 en 974/98), de door de Europese Centrale Bank vastgestelde voorschriften en elk ander rechtsvoorschrift dat noodzakelijk is voor het functioneren van de EMU. Artikel 5 Dit artikel maakt duidelijk dat het besluit in werking treedt op 1 januari 1999, de datum waarop de bevoegdheid voor monetaire aangelegenheden wordt overgedragen aan de Gemeenschap en de euro voor de Franse franc wordt gesubstitueerd. Artikel 6 Dit artikel verduidelijkt dat het besluit is gericht tot Frankrijk. Voorstel voor een besluit van de Raad [ ] van. betreffende de monetaire regelingen in de Franse territoriale gemeenschappen Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte De Raad van de Europese Unie, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 109 L, lid 4, derde volzin, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van de Europese Centrale Bank, (1) Overwegende dat op grond van Verordening (EG) nr. 974/98 van de Raad van 3 mei 1998i de euro vanaf 1 januari 1999 de munteenheid van elke deelnemende lidstaat zal vervangen tegen de omrekeningskoers. (2) Overwegende dat de Gemeenschap met ingang van dezelfde datum bevoegd is voor monetaire en wisselkoersaangelegenheden in de lidstaten die de euro hebben ingevoerd; Overwegende dat de Franse franc op 1 januari 1999 door de euro wordt (3) vervangen; territoriale gemeenschappen Overwegende dat de Franse (4) ("collectivités territoriales") Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte een integraal deel van Frankrijk uitmaken; overwegende dat zij geen deel van de Gemeenschap vormen; overwegende dat het monetaire regime van Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte niet geregeld is in het Verdrag; overwegende dat het noodzakelijk is hun monetaire regime te verduidelijken; overwegende dat deze territoriale gemeenschappen dezelfde munt zouden moeten hebben als Europees Frankrijk; (5) Overwegende dat bankbiljetten en muntstukken in Franse francs in omloop worden gebracht door het "Institut d'Emission de Départements d'Outre Mer (IEDOM)" in Saint-Pierre-et-Miquelon, en vanaf 1 januari 1999 ook in Mayotte; overwegende dat de in deze gemeenschappen gevestigde financiële instellingen toegang hebben tot de herfinancieringsfaciliteiten in Franse francs van het IEDOM; overwegende dat Frankrijk voornemens is om tijdig de positie en de rol van het IEDOM te herzien om deze in overeenstemming te brengen met de taken die bij het Verdrag en Protocol nr. 3 zijn toegewezen aan het Europees Stelsel van Centrale Banken; PBL 139 van 11. 5. 1998, blz. 1. -4- Overwegende dat de euro de munt van deze gemeenschappen zou moeten zijn; (6) Overwegende dat Frankrijk de status van wettig betaalmiddel dient te verlenen aan bankbiljetten en muntstukken in Franse franc en aan bankbiljetten en muntstukken in euro die worden uitgegeven door het ESCB en de lidstaten die de euro hebben ingevoerd; (7) Overwegende dat vanaf 1 januari 1999 het Europees Stelsel van Centrale Banken het monetaire beleid van de Gemeenschap formuleert en ten uitvoer legt; overwegende dat de Europese Centrale Bank en de nationale centrale banken alle soorten banktransacties kunnen verrichten met betrekking tot in derde landen gevestigde financiële instellingen; overwegende dat zij deze transacties ook kunnen verrichten in gebieden van een lidstaat die geen deel uitmaken van de Gemeenschap; overwegende dat zij met betrekking tot deze gemeenschappen van deze bevoegdheid gebruik zouden moeten maken; overwegende dat het, om de eenheid in het monetaire beleid van het eurogebied en een level playing field voor de in dit gebied gevestigde financiële instellingen te waarborgen, passend is dat die onderdelen van het Gemeenschapsrecht die noodzakelijk zijn of zullen worden voor een goed functioneren van de EMU, van toepassing zijn in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte; Overwegende dat de monetaire regelingen in Saint-Pierre-et-Miquelon en (8) Mayotte door Frankrijk bij nationale wetgeving moeten worden vastgesteld; HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD: Artikel 1 De euro wordt de munteenheid van Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte. Artikel 2 Frankrijk zal tot uiterlijk 30 juni 2002 de status van wettig betaalmiddel aan bankbiljetten en muntstukken in Franse franc in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte blijven toekennen. Vanaf 1 januari 2002 zal Frankrijk de status van wettig betaalmiddel aan bankbiljetten en muntstukken in euro in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte toekennen. Artikel 3 De Europese Centrale Bank en de nationale centrale banken zullen de functies en de verrichtingen van het Europees Stelsel van Centrale Banken, zoals bepaald in hoofdstuk IV en artikel 16 van het Statuut van het ESCB en de ECB, uitvoeren in Saint-Pierre-et- Miquelon en Mayotte. Artikel 4 Frankrijk zal er in overleg met de Commissie en de Europese Centrale Bank op toezien dat die onderdelen van het Gemeenschapsrecht die noodzakelijk zijn of zullen worden voor het functioneren van de Economische en Monetaire Unie, van toepassing zijn in Saint-Pierre-et-Miquelon en Mayotte. Artikel 5 Dit besluit treedt in werking op 1 januari 1999. Artikel 6 Dit besluit is gericht tot Frankrijk. Gedaan te Voor de Raad De Voorzitter ISSN 0254-1513 COM(98) 801 def. DOCUMENTEN NL 09 02 01 10 Catalogusnummer : CB-CO-98-809-NL-C Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg


title: Reglamento (CE) nº 2809/98 de la Comisión de 22 de diciembre de 1998 que adopta para el sector de los cereales disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) nº 1706/98 del Consejo, por el que se establece el régimen aplicable a los productos agrícolas y a las mercancías resultantes de su transformación originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP)

eurovoc_concepts:
ACP countries
agro-industry
cereals
import licence
originating product
quantitative restriction

text: 24. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 349/41 REGLAMENTO (CE) No 2809/98 DE LA COMISIÓN de 22 de diciembre de 1998 que adopta para el sector de los cereales disposiciones de aplicación del Regla- mento (CE) no 1706/98 del Consejo, por el que se establece el régimen aplicable a los productos agrícolas y a las mercancías resultantes de su transformación originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1706/98 del Consejo, de 20 de julio de 1998, por el que se establece el régimen aplicable a los productos agrícolas y a las mercancías resultantes de su transformación originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) y se deroga el Reglamento (CEE) no 715/90 (1) y, en particular, su artículo 30, Considerando que, en aplicación del artículo 12 del citado Reglamento (CE) no 1706/98, hay productos del sector de los cereales originarios de los países ACP que, dentro de unos límites máximos anuales, pueden importarse en la Comunidad con una exención total o parcial de los dere- chos del arancel aduanero común; Considerando que es preciso adoptar las disposiciones de aplicación de ese régimen de importación; Considerando que tales disposiciones vienen a comple- mentar o a excluir, según los casos, las contenidas en dos Reglamentos: el Reglamento (CEE) no 3719/88 de la Comisión, de 16 de noviembre de 1988, por el que se establecen disposiciones comunes de aplicación del régimen de certificados de importación, de exportación y de fijación anticipada para los productos agrícolas (2), cuya última modificación la. constituye el Reglamento (CE) no 1044/98 (3), y el Reglamento (CE) no 1162/95 de la Comi- sión, de 23 de mayo de 1995, por el que se establecen disposiciones especiales de aplicación del régimen de certificados de importación y de exportación en el sector de los cereales y del arroz (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 444/98 (5); las cantidades importación de Considerando que procede disponer que los certificados de los productos antes mencionados se expidan tras un plazo de reflexión y aplicando, en su caso, un porcentaje único de reducción a las cantidades solicitadas; que, en caso de aplicarse ese porcentaje único de reducción, los opera- dores deben poder retirar sus solicitudes si así lo desean; fijadas para Considerando que, no obstante lo dispuesto en los artículos 8 y 21 del Reglamento (CEE) no 3719/88, antes citado, es pertinente establecer los datos que deban figurar en las solicitudes y en los certificados; Considerando que, para garantizar que este régimen se gestione con eficacia, es oportuno que, no obstante el artículo 10 del citado Reglamento (CE) no 1162/95, la garantía de los certificados de importación quede fijada en 25 ecus por tonelada; que, para evitar todo intento de especulación, es necesario que los derechos derivados de los certificados de importación sean intransmisibles; Considerando que procede recordar que el reembolso parcial de derechos de importación resultante de la reduc- ción aplicada a éstos desde el 1 de enero de 1996 debe efectuarse de acuerdo con las disposiciones de dos Regla- mentos: el Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo, de 12 de octubre de 1992, por el que se aprueba el código aduanero comunitario (6), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 82/97 (7), y el Regla- mento (CEE) no 2454/93 de la Comisión, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/93 del Consejo por el que se establece el código aduanero comunitario (8), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1677/98 (9); Considerando que es preciso derogar el Reglamento (CEE) no 865/90 de la Comisión, de 4 de abril de 1990, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen especial de importación de sorgo y mijo originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) o de los países y territorios de Ultramar (PTUM) (10), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1575/98 (11); Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las importaciones en la Comunidad de los productos 1. contemplados en el artículo 12 del Reglamento (CE) no 1706/98 podrán acogerse, en su caso dentro de los límites cuantitativos en él previstos, a las reducciones o exen- ciones de derechos de aduana que se fijan en el mismo y se transcriben en el anexo, siempre que, a tal efecto, se presente un certificado de importación expedido en las condiciones del presente Reglamento. (1) DO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12. (2) DO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. (3) DO L 149 de 20. 5. 1998, p. 11. (4) DO L 117 de 24. 5. 1995, p. 2. (5) DO L 56 de 26. 2. 1998, p. 12. (6) DO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (7) DO L 17 de 21. 1. 1997, p. 1. (8) DO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1. (9) DO L 212 de 30. 7. 1998, p. 18. (10) DO L 90 de 5. 4. 1990, p. 16. (11) DO L 206 de 23. 7. 1998, p. 13. L 349/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 12. 98 2. Para que los productos citados puedan beneficiarse de esas reducciones o exenciones, en el momento de su despacho a libre práctica deberá presentarse un certificado EUR 1 que haya sfido expedido por las autoridades competentes del país exportador de conformidad con el Protocolo no 1 del Acuerdo ACP-CE. Artículo 2 1. Las solicitudes de certificados de importación se presentarán a las autoridades competentes de cualquier Estado miembro el segundo lunes de cada mes, hasta las 13 horas (hora de Bruselas). En el caso de los productos sujetos a límites cuantitativos, la cantidad objeto de las solicitudes no podrá sobrepasar la que se halle disponible para la importación del producto de que se trate dentro del año considerado. Las solicitudes que sobrepasen esa cantidad no serán admitidas. 2. Los Estados miembros transmitirán a la Comisión, por télex o fax, las solicitudes de certificados de importa- ción que hayan recibido; dichas solicitudes se comuni- carán no después de las 18 horas (hora de Bruselas) del mismo día de su presentación. Esta comunicación se efectuará por separado de las que tengan por objeto las demás solicitudes de certificados de importación de cereales. 3. Si las solicitudes de certificados de importación de un producto sobrepasaren la cantidad para él establecida en el anexo, la Comisión fijará, no después del tercer día laborable siguiente a la fecha de presentación de las solici- tudes, un coeficiente único de reducción que se aplicará a todas ellas. En este caso, las solicitudes de certificado podrán retirarse dentro del día laborable siguiente a la fecha en que se haya fijado el coeficiente de reducción. Los certificados se expedirán el quinto día laborable 4. siguiente a la fecha de presentación de las solicitudes. 5. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3719/88, el periodo de validez de los certificados se calculará a partir del día de su expedición efectiva. Artículo 3 No obstante lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento (CEE) no 3719/88, los derechos derivados de los certifi- cados de importación no serán transmisibles. Artículo 4 Las solicitudes de certificados de importación y los certifi- cados correspondientes llevarán: a) en la casilla 8, el nombre del país del que sea origi- nario el producto; b) en la casilla 20, una de las indicaciones siguientes: — Reglamento (CE) no 2809/98 — Forordning (EF) nr. 2809/98 — Verordnung (EG) Nr. 2809/98 — Jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2809/98 — Regulation (EC) No 2809/98 — Règlement (CE) no 2809/98 — Regolamento (CE) n. 2809/98 — Verordening (EG) nr. 2809/98 — Regulamento (CE) nº 2809/98 — Asetus (EY) N:o 2809/98 — Förordning (EG) nr 2809/98. Los certificados obligarán a importar del país que en ellos se indique. Además, en su casilla 24, se hará constar el porcentaje o, en su caso, el importe de reducción al que se sujete el derecho de importación aplicable. Artículo 5 No obstante lo dispuesto en las letras a) y b) del artículo 10 del Reglamento (CE) no 1162/95, la garantía de los certificados de importación contemplados en el presente Reglamento será de 25 ecus por tonelada. Artículo 6 Queda derogado el Reglamento (CEE) no 865/90. Artículo 7 El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de diciembre de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión 24. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 349/43 ANEXO Número de orden Código NC Designación de la mercancía Cantidad anual (en toneladas) Reducción del derecho de importación (%) Importe de reducción del derecho de importación (en ecus/t) 0709 90 60 0712 90 19 1005 10 90 1005 90 00 Maíz dulce Maíz para siembra Los demás Sin límite — 1,81 09. 3904 1007 00 Sorgo de grano 100 000 60 09. 3905 1008 20 00 Mijo 60 000 Exención de derechos 1101 00 Harina de trigo o de morcajo Sin límite 16 — — — 1102 10 00 Harina de centeno 1103 11 Grañones y sémola de trigo 1103 21 00 Pellets de trigo 09. 4098 1001 10 00 Trigo duro 15 000 50 — 09. 4098 1001 90 91 Trigo blando y morcajo para siembra 09. 4098 1001 90 99 Los demás 09. 4098 1002 00 00 Centeno 09. 4098 1003 00 09. 4098 1004 00 00 09. 4098 1008 Cebada Avena Alforfón alpiste, demás cereales triticale y En el caso de los productos incluidos en los códigos NC 1001, 1002, 1003, 1005 y 1007, la reducción se efectuará en el derecho de importación resultante de la aplicación del Reglamento (CE) no 1249/96


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4011/98 του Vincenzo VIOLA προς την Επ τροπή. Διαδικασία του άρθρου 93.2 σχετικά με την εκχώρηση της Sicilcassa στο Banco di Sicilia SpA

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
bank
competition law
free competition
liquidation

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/157 Κοινη΄ απα΄ντηση του κ. Bonino εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-4002/98 και E-0082/99 (15 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η διατυ΄πωση του α΄ρθρου 7 της οδηγι΄ας 90/314/ΕΟΚ, που υποχρεω΄νει τους οργανωτε΄ς και τους πωλητε΄ς οργανωµε΄νων ταξιδιω΄ν και διακοπω΄ν να «αποδεικνυ΄ουν ο΄τι διαθε΄τουν επαρκει΄ς εγγυη΄σεις κατα΄λληλες να εξα- σφαλι΄σουν, σε περι΄πτωση αφερεγγυο΄τητας η΄ πτω΄χευσης, την επιστροφη΄ των καταβληθε΄ντων και τον επαναπατρισµο΄ του καταναλωτη΄» αφη΄νει πλατυ΄ περιθω΄ριο ερµηνει΄ας. Εφαρµο΄ζοντας αυτη΄ τη δια΄ταξη τα κρα΄τη µε΄λη ακολου΄θησαν πολυ΄ διαφορετικε΄ς προσεγγι΄σεις. Η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ απο΄ κοντα΄ την εφαρµογη΄ σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη. Προς το παρο΄ν διαδικασι΄ες λο΄γω παρα΄βασης εκκρεµου΄ν κατα΄ της Ιταλι΄ας, ο΄που το αποθεµατικο΄ που προβλε΄πεται για τους ταξιδιω΄τες βα΄σει του νο΄µου 111/95 δεν ε΄χει ακο΄µη συσταθει΄ και κατα΄ της Ελλα΄δας ο΄που οι εταιρει΄ες θαλα΄σσιας µεταφορα΄ς επιβατω΄ν εξαιρου΄νται πλη΄ρως απο΄ την υποχρε΄ωση να παρε΄χουν εγγυη΄σεις σε περι΄πτωση πτω΄χευσης η΄ αφερεγγυο΄τητα΄ς τους. Ωστο΄σο πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι η Επιτροπη΄ µπορει΄ να ξεκινη΄σει διαδικασι΄ες λο΄γω παρα΄βασης µο΄νο σε περιπτω΄σεις ο΄που οι ελλει΄ψεις ο΄σον αφορα΄ τη µεταφορα΄ και την εφαρµογη΄ του α΄ρθρου 7 της οδηγι΄ας ει΄ναι προφανει΄ς, δηλαδη΄ ο΄που δεν υπα΄ρχει εφαρµογη΄ καθο΄λου (ο΄πως στην Ιταλι΄α) η΄ ο΄που οι εγγυη΄σεις που πρε΄πει να παρε΄χονται απο΄ τους οργανωτε΄ς και τους πωλητε΄ς ει΄ναι σαφω΄ς ανεπαρκει΄ς. Ει΄ναι πολυ΄ δυ΄σκολο να προβληθει΄ το επιχει΄ρηµα ο΄τι ε΄να ασφαλιστικο΄ συ΄στηµα ει΄ναι ανεπαρκε΄ς, εα΄ν δεν διαπιστω΄νονται ελλει΄ψεις στην πρα΄ξη. Πρα΄γµατι η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει λα΄βει καταγγελι΄ες απο΄ καταναλωτε΄ς η΄ σωµατει΄α καταναλωτω΄ν ει΄τε στο ΗΒ ει΄τε σε οποιοδη΄ποτε κρα΄τος µε΄λος, που να αφορου΄ν την ανεπα΄ρκεια εθνικω΄ν µε΄τρων για την εφαρµογη΄ του α΄ρθρου 7. Απο΄ αυτο΄ φαι΄νεται ο΄τι δεν ε΄χουν εµφανιστει΄ σοβαρα΄ προβλη΄µατα στην πρα΄ξη. Παρ’ ο΄λα αυτα΄ η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ απο΄ κοντα΄ το θε΄µα. Οι προ΄σφατες εξελι΄ξεις ιδι΄ως οι αποφα΄σεις του ∆ικαστηρι΄ου στις υποθε΄σεις Dillenkofer (C-178/94), VKI κατα΄ Φsterreichische Kreditversicherung (C-364/96) και Ambry (C-410/96) µας κα΄νουν να πιστευ΄ουµε ο΄τι τα µε΄τρα που ε΄χουν επιλε΄ξει τα κρα΄τη µε΄λη για την εφαρµογη΄ του α΄ρθρου 7 δεν συµβαδι΄ζουν µε την ερµηνει΄α που δι΄νει το ∆ικαστη΄ριο στη δια΄ταξη αυτη΄. Η Επιτροπη΄ θα καλε΄σει τα κρα΄τη µε΄λη να συζητη΄σουν το θε΄µα στις αρχε΄ς του 1999 και εα΄ν ει΄ναι αναγκαι΄ο θα λα΄βει περαιτε΄ρω µε΄τρα. Όσον αφορα΄ το α΄ρθρο 4 (4) της οδηγι΄ας 90/314/ΕΟΚ περι΄ της αναθεω΄ρησης των δηµοσιευµε΄νων τιµω΄ν, η Επιτροπη΄ καλει΄ την κυρι΄α βουλευτη΄ να διευκρινι΄σει τους λο΄γους που την οδη΄γησαν να πιστευ΄ει ο΄τι αυτη΄ η δια΄ταξη δεν εφαρµο΄ζεται σωστα΄ στο ΗΒ. (1999/C 207/218) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-4011/98 υποβολη΄: Vincenzo Viola (PPE) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: ∆ιαδικασι΄α του α΄ρθρου 93. 2 σχετικα΄ µε την εκχω΄ρηση της Sicilcassa στο Banco di Sicilia SpA Σχετικα΄ µε την εκχω΄ρηση της Sicilcassa στο Banco di Sicilia SpA και τη σχετικη΄ δροµολο΄γηση εκ µε΄ρους της Ευρωπαι¨κη΄ς Επιτροπη΄ς της διαδικασι΄ας του α΄ρθρου 93, παρα΄γραφος 2 στις 7 Μαι΅ου 1998, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει κατα΄ πο΄σο η Ιταλικη΄ Κυβε΄ρνηση ε΄θεσε στη δια΄θεση΄ της τις πληροφορι΄ες που ζητη΄θηκαν και πο΄τε η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ προτι΄θεται να αξιολογη΄σει την εκχω΄ρηση αυτη΄ µε γνω΄µονα την αρχη΄ της προστασι΄ας του ελευθε΄ρου ανταγωνισµου΄. Ειδικο΄τερα, ζητει΄ται απο΄ την Επιτροπη΄ να ελε΄γξει κατα΄ πο΄σο η παρε΄µβαση του «διατραπεζιτικου΄ ταµει΄ου για την προστασι΄α των καταθε΄σεων» µπορει΄ να θεωρηθει΄ ως αθε΄µιτο µε΄τρο στη΄ριξης, δεδοµε΄νου ο΄τι η πληρωµη΄ των ανεξοφλη΄των χρεω΄ν της Sicilcassa που συνεχι΄ζονται σε βαθµο΄ πολυ΄ µεγαλυ΄τερο απο΄ τον προβλεπο΄µενο (βλε΄πε περι΄πτωση της Banca Agricola Etnea), αποδεικνυ΄ει ο΄τι τα χρε΄η αυτα΄ ει΄χαν εσφαλµε΄νως διογκωθει΄ και εκουσι΄ως δραµατικοποιηθει΄ µε στο΄χο την αναγκαστικη΄ δια΄λυση του εν λο΄γω οργανισµου΄ και συνεπω΄ς την παρε΄µβαση του ταµει΄ου προστασι΄ας µε συνεπακο΄λουθο την εκχω΄ρηση της Sicilcassa στο Banco di Sicilia SpA το οποι΄ο, κατα΄ την α΄ποψη΄ µου, δεν ει΄χε πραγµατοποιη΄σει ποτε΄ στο παρελθο΄ν µι΄α καλυ΄τερη συναλλαγη΄, καταστρατηγω΄ντας τους κανο΄νες του ανταγωνισµου΄ και της αγορα΄ς


title: 98/735/YUTP: Yhteinen toiminta 22 päivältä joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella Nigerian demokratisoitumisen tukemiseksi

eurovoc_concepts:
EU financing
Nigeria
fact-finding mission
observer
parliamentary election
presidential election

text: 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 354/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset) YHTEINEN TOIMINTA 22 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulukuuta 1998, jonka neuvosto on hyv(cid:132)ksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 3 artiklan perusteella Nigerian demokratisoitumisen tukemiseksi (98/735/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ON HYV(cid:142)KSYNYT T(cid:142)M(cid:142)N YHTEISEN TOIMINNAN: ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J. 3 ja J. 11 artiklan, 1 artikla ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Madridissa 15 ja 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 antamiin p(cid:132)(cid:132)telmiin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t yleiset suuntaviivat, Euroopan unioni 1. sadan EU-tarkkailijan asettaa ryhm(cid:132)n Nigerian helmikuun 1999 vaaleja varten osana Yhdistyneiden Kansakuntien koordinoimaa kansainv(cid:132)list(cid:132) tarkkailijaryhm(cid:132)(cid:132). sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 2. Puheenjohtajavaltio nime(cid:132)(cid:132) Euroopan unionin edus- tajan, joka vastaa EU:n ja YK:n yhteisist(cid:132) julkilausumista sek(cid:132) suhteista lehdist(cid:148)(cid:148)n ja yleis(cid:148)(cid:148)n. neuvosto m(cid:132)(cid:132)ritteli 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998 yhteisen kannan 98/614/YUTP Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen J. 2 artiklan perusteella ja antoi Nigeriaa koskevan julkilausuman, jossa ilmaistiin Euroopan unionin olevan valmis harkitsemaan konkreettisia toimenpiteit(cid:132) Nige- riassa 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 pidett(cid:132)vien parlament- tivaalien ja 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1999 pidett(cid:132)vien presi- dentinvaalien tukemiseksi, Yhdistyneiden Kansakuntien koordinoiman kansainv(cid:132)- lisen toiminnan puitteissa komissio, joka toimii Euroopan yhteis(cid:148)n ja sen j(cid:132)senvaltioiden puolesta, on ryhtynyt usei- siin toimiin antaakseen apua vaalien valmisteluun ja vaali- tarkkailijoiden ty(cid:148)h(cid:148)n, mukaan luettuna Nigerian riippu- mattoman kansallisen vaalilautakunnan ty(cid:148)n tukeminen ja paikallisen vaalivalvonnan (siirtym(cid:132)vaiheen valvonta- ryhm(cid:132)) avustaminen, 2 artikla 1. Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon otetaan 810 000 euron suuruinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)raha. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahasta kate- taan Euroopan unionin tarkkailijaryhm(cid:132)n toiminnalliset kulut Nigeriassa, ja Yhdistyneiden Kansakuntien vapaaeh- toisty(cid:148)ntekij(cid:132)t hallinnoivat sit(cid:132) komission vastuulla. J(cid:132)senvaltiot maksavat Nigeriaan 2. l(cid:132)hett(cid:132)miens(cid:132) Euroopan unionin nime(cid:132)mien tarkkailijoiden palkat ja muut n(cid:132)ihin liittyv(cid:132)t kustannukset. 3. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahasta rahoi- tettavia menoja hallinnoidaan kyseiseen talousarvioon sovellettavien yhteis(cid:148)n menettelyjen ja s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukai- sesti. Euroopan unioni osallistuu yh(cid:132) jatkossakin vaalien tuke- miseen asettamalla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n Euroopan unionin vaalitark- kailijaryhm(cid:132)n, joka toimii osana Yhdistyneiden Kansa- kuntien koordinoimaa kokonaisj(cid:132)rjestely(cid:132), ja 3 artikla Euroopan unionin esill(cid:132)olon takaamiseksi ja sen vuoksi, ettei YK:n nime(cid:132)m(cid:132)(cid:132) edustajaa ole, puheenjohtajavaltio nime(cid:132)(cid:132) Euroopan unionin edustajan, Neuvosto panee merkille, ett(cid:132) komissio aikoo toiminnas- saan pyrki(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n yhteisen toiminnan tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamiseen tarvittaessa asianomaisin yhteis(cid:148)n toimenpitein. L 354/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 12. 98 T(cid:132)m(cid:132) yhteinen toiminta tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) yhteinen toiminta julkaistaan virallisessa lehdess(cid:132). 5 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta C. EINEM Puheenjohtaja


title: Council Regulation (EC) No 1002/1999 of 22 December 1998 concerning the export of certain ECSC steel products from Bulgaria to the Community for the period 1 January to 31 December 1999 (extension of the double-checking system)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
ECSC
export
export monitoring
iron and steel product

text: L 123/18 EN Official Journal of the European Communities 13. 5. 1999 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 1002/1999 of 22 December 1998 concerning the export of certain ECSC steel products from Bulgaria to the Community for the period 1 January to 31 December 1999 (extension of the double-checking system) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 113 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas a Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and Bulgaria, of the other part, entered into force on 1 February 1995 (1); the Parties decided in Association Council Whereas Decision No 3/1999 (2) to extend the double-checking system introduced by Decision No 3/97 (3) for the period between 1 January and 31 December 1999; is consequently necessary to extend the Whereas it Community implementing legislation introduced by Council Regulation (EC) No 86/98 of 19 December 1997 concerning the export of certain ECSC steel products from Bulgaria to the Community for the period 1 January to 31 December 1998 (renewal of the double-checking system) (4), Article 1 Regulation (EC) No 86/98 shall continue to apply for the period between 1 January and 31 December 1999, in accordance with the provisions of Association Council Decision No 3/1999 between the European Communities and their Member States, of the one part, and Bulgaria, of the other part. In the title, preamble and Article 1(1) and (4) of the Regulation, references to the period 1 January to 31 December 1998 shall be replaced by references to 1 January to 31 December 1999. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall apply with effect from 1 January 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 22 December 1998. For the Council The President C. EINEM (1) OJ L 358, 31. 12. 1994, p. 3. (2) See page 56 of this Official Journal. (3) OJ L 13, 19. 1. 1998, p. 85. (4) OJ L 13, 19. 1. 1998, p. 29


title: WRITTEN QUESTION No. 3815/98 by Concepció FERRER to the Commission. Programmes and projects in the field of agriculture in Catalonia

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU expenditure
aid to agriculture

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/153 Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 142/206) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3815/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Maatalouden alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea maatalouden ja kalastuksen alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994—1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 142/207) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3816/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994—1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian


title: WRITTEN QUESTION No. 3820/98 by Concepció FERRER to the Commission. Programmes and projects in the field of regional policy in Catalonia

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU expenditure
regional policy

text: C 142/154 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 (1999/C 142/208) SKRIFTLIG FRÅGA E-3817/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Program och projekt beträffande industri och energi i Katalonien Mot bakgrund av den insynspolitik som kommissionen bedriver gällande sina utgifter: Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för industri och energi? Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies (18 januari 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt. (1999/C 142/209) SKRIFTLIG FRÅGA E-3818/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Program och projekt beträffande miljö i Katalonien Mot bakgrund av den insynspolitik som kommissionen bedriver gällande sina utgifter: Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för miljö? Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten? Svar avgivet på kommissionens vägnar av Monika Wulf-Mathies (18 januari 1999) Kommissionen håller på att inhämta de upplysningar som behövs för att kunna besvara frågan. Den kommer att vidarebefordra dessa så snart som möjligt. (1999/C 142/210) SKRIFTLIG FRÅGA E-3820/98 från Concepció Ferrer (PPE) till kommissionen (22 december 1998) Angående: Program och projekt beträffande regionalpolitik i Katalonien Mot bakgrund av den insynspolitik som kommissionen bedriver gällande sina utgifter: Kan kommissionen ange vilka av de projekt som genomförts i Katalonien under perioden 1994-1999 som har erhållit stöd från vart och ett av de olika stödordningar som existerar inom ramen för regionalpolitik? Kan kommissionen dessutom specificera hur stora belopp som har beviljats vart och ett av de nämnda projekten?