title: 1999/42/CE: Decisión de la Comisión de 22 de diciembre de 1998 por la que se confirman medidas notificadas por Austria con arreglo al apartado 6 del artículo 6 de la Directiva 94/62/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a los envases y residuos de envases [notificada con el número C(1998) 3940] (El texto en lengua alemana es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

text: L 14/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 1. 1999 II (Actos cuya publicaci(cid:155)n no es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) COMISI(cid:222)N DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 22 de diciembre de 1998 por la que se confirman medidas notificadas por Austria con arreglo al apartado 6 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a los envases y residuos de envases [notificada con el n(cid:156)mero C(1998) 3940] (El texto en lengua alemana es el (cid:156)nico aut(cid:130)ntico) (Texto pertinente a los fines del EEE) (1999/42/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 94/62/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de diciembre de 1994, relativa a los envases y residuos de envases (1) y, en particular, el apar- tado 6 de su art(cid:146)culo 6, Tras haber consultado al Comit(cid:130) establecido por la Direc- tiva 94/62/CE, Considerando lo que sigue: I. PROCEDIMIENTO Comunidad. Para ello, el apartado 1 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva establece, entre otras cosas, objetivos cuantifi- cados que deben alcanzar los Estados miembros sobre valorizaci(cid:155)n y reciclado de residuos de envases. La letra a) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6 establece que, a m(cid:145)s tardar el 30 de junio de 2001, se valorizar(cid:145) entre el 50 %, como m(cid:146)nimo, y el 65 %, como m(cid:145)ximo, en peso, de los residuos de envases. Dentro de este objetivo general, y dentro del mismo plazo, se reciclar(cid:145) entre el 25 %, como m(cid:146)nimo, y el 45 %, como m(cid:145)ximo, en peso, de la totalidad de los materiales de envasado que formen parte de los residuos de envases, con un m(cid:146)nimo del 15 % en peso por cada material de envasado de conformidad con la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6. 1. Directiva 94/62/CE La Directiva 94/62/CE se fundamenta en el art(cid:146)culo 100 A del Tratado y tiene por objeto armonizar las medidas nacionales sobre la gesti(cid:155)n de envases y residuos de envases a fin de evitar o disminuir las repercusiones en el medio ambiente, proporcionando as(cid:146) un alto nivel de protecci(cid:155)n ambiental, y asegurar el funcionamiento del mercado interior y evitar obst(cid:145)culos al comercio, as(cid:146) como distorsiones y restricciones de la competencia dentro de la (1) DO L 365 de 31. 12. 1994, p. 10. El apartado 6 del art(cid:146)culo 6 introduce un procedimiento de control destinado a asegurar la concordancia entre las diferentes estrategias elegidas por los Estados miembros, especialmente para evitar que los objetivos que se esta- blezcan en un Estado miembro puedan obstaculizar el cumplimiento de la Directiva por otros Estados miembros o crear distorsiones del mercado interior. Con arreglo al apartado 6 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE, la Comisi(cid:155)n confirmar(cid:145) tales medidas tras una verificaci(cid:155)n adecuada. 19. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 14/25 2. Medidas notificadas El 23 de diciembre de 1994, de conformidad con la Directiva 83/189/CEE del Consejo, de 28 de marzo de 1983, por la que se establece un procedimiento de infor- maci(cid:155)n en materia de normas y reglamentaciones t(cid:130)cnicas (1), el Gobierno austriaco notific(cid:155) a la Comisi(cid:155)n un proyecto de las medidas nacionales que ten(cid:146)a previsto adoptar en el campo de los envases y residuos de envases (notificaci(cid:155)n 94/9059/A). Los proyectos de medidas estaban destinados a adecuar la legislaci(cid:155)n austriaca (Orden 645 de 1992 sobre residuos de envases y Orden 646 de 1992 por la que se establecen objetivos sobre los residuos de envases) a lo dispuesto en la Directiva 94/62/ CE, que deb(cid:146)a incorporarse a la legislaci(cid:155)n nacional, antes del 30 de junio de 1996. El 29 de mayo de 1995, dentro de la correspondencia con la Comisi(cid:155)n sobre esta notifi- caci(cid:155)n, el Gobierno austriaco comunic(cid:155) su intenci(cid:155)n de superar el objetivo de reciclado que establece la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE. En esta comunicaci(cid:155)n, el Gobierno austriaco anunci(cid:155) que el l(cid:146)mite m(cid:145)ximo para el reciclado ya se hab(cid:146)a superado en 1994 y que los datos estad(cid:146)sticos disponibles mostraban que volver(cid:146)a a superarse en 1995. Dado que se hab(cid:146)an establecido programas para superar dichos objetivos en los a(cid:157)os siguientes, ped(cid:146)a que la Comisi(cid:155)n confirmase estas medidas. En particular, teniendo en cuenta la modifica- ci(cid:155)n de la legislaci(cid:155)n sobre envases de Austria, el Gobierno de este pa(cid:146)s se refer(cid:146)a al a(cid:157)o 1998, as(cid:146) como a 2001 (la legislaci(cid:155)n establece la revisi(cid:155)n o el aumento del objetivo de reciclado para 2001, a m(cid:145)s tardar en el a(cid:157)o 1999). El 17 de julio de 1995, el proyecto de modificaci(cid:155)n de la legislaci(cid:155)n austriaca sobre envases y residuos de envases fue notificado de nuevo a la Comisi(cid:155)n con arreglo al art(cid:146)culo 16 de la Directiva 94/62/CE. En este art(cid:146)culo se dispone que los Estados miembros deber(cid:145)n notificar a la Comisi(cid:155)n los proyectos de medidas que piensen adoptar en virtud de la Directiva 94/62/CE, excluidas las medidas de car(cid:145)cter las especificaciones t(cid:130)cnicas relacionadas con medidas fiscales que fomenten el cumplimiento de dichas especificaciones t(cid:130)cnicas, de tal manera que la Comisi(cid:155)n pueda estudiarlas teniendo en cuenta las disposiciones en vigor y ateni(cid:130)ndose en cada caso al procedimiento establecido en la Directiva 83/ 189/CEE. fiscal, pero incluidas En una carta a las autoridades austriacas de fecha 19 de octubre de 1995, enviada en relaci(cid:155)n con la notificaci(cid:155)n 94/9059/A, la Comisi(cid:155)n tomaba nota de que Austria ten(cid:146)a la intenci(cid:155)n de recurrir al apartado 6 del art(cid:146)culo 6 y solicitaba informaci(cid:155)n complementaria, especialmente, con respecto al (cid:146)ndice de reciclado previsto, la capacidad de tratamiento que se creaba para conseguir este objetivo y las medidas que se tomaban para evitar distorsiones del mercado interior y para no dificultar el cumplimiento por otros Estados miembros de la Directiva 94/62/CEE. La respuesta a esta carta se recibi(cid:155) el 20 de junio de 1996, en ella no se especificaba ning(cid:156)n (cid:146)ndice de reciclado preciso, aunque las autoridades austriacas mencionaban que se preve(cid:146)a superar ligeramente el objetivo m(cid:145)ximo de reci- clado para los pr(cid:155)ximos a(cid:157)os, con respecto principal- mente a los envases de papel y vidrio. Por otra parte, se a(cid:157)ad(cid:146)a que la existencia de una capacidad de reciclado adecuada quedaba demostrada por un informe encargado por el Ministerio Federal de Medio Ambiente que, poste- riormente, se remiti(cid:155) a la Comisi(cid:155)n en septiembre de 1996. En este informe se daban cifras sobre el reciclado de los diferentes materiales de envasado para el a(cid:157)o 1994. En lo que se refiere a las medidas previstas para evitar distorsiones del mercado y no crear a otros Estados miem- bros problemas de cumplimiento con la Directiva, en la carta se afirmaba que la puesta en pr(cid:145)ctica de la legisla- ci(cid:155)n hab(cid:146)a mostrado que no se creaban problemas de este tipo. El 26 de agosto de 1996 (notificaci(cid:155)n 96/332/A) y el 25 de marzo de 1997 (notificaci(cid:155)n 97/156/A), con arreglo a la Directiva 83/189/CEE y al art(cid:146)culo 16 de la Directiva 94/62/CE, se notific(cid:155) una versi(cid:155)n revisada de la Orden sobre envasado y de la Orden en que se establec(cid:146)an obje- tivos para los residuos de envases. Estas (cid:222)rdenes se publi- caron, respectivamente, el 29 de noviembre de 1996 (nos 648 y 649) y el 13 de agosto de 1997 (no 232). El apartado 7 del art(cid:146)culo 11 de la Orden no 648/96 establece objetivos para las empresas que tomen parte en el sistema de recogida y reciclado aprobado por las autori- dades (fabricantes, importadores, empresas de llenado y distribuidores). El objetivo de estas empresas es del 25 % en peso de los residuos de envases (con un m(cid:146)nimo del 15 % para cada material de enva- sado) a partir del a(cid:157)o 1997, objetivo que debe conseguirse cada a(cid:157)o civil. Estos objetivos corresponden a los objetivos m(cid:146)nimos de reciclado que establece la Directiva 94/ 62/CE. reciclado para El art(cid:146)culo 10 de la Orden no 648/96 establece objetivos de reciclado para las empresas que no participen en un sistema autorizado. Estos objetivos, que deben conseguirse cada a(cid:157)o civil, son en peso: Papel, cartulina, cart(cid:155)n, cart(cid:155)n ondulado Vidrio Cer(cid:145)mica Metales Pl(cid:145)sticos Materiales compuestos de envases de bebidas Otros materiales compuestos 90 % 93 % 95 % 95 % 40 % 40 % 15 % (1) DO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8; Directiva sustituida por la Directiva 98/34/CE (DO L 204 de 21. 7. 1998, p. 37). Los objetivos se calculan a partir de la cantidad total de cada material de envasado. L 14/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas Cada empresa que no participe en un sistema autorizado tiene que recoger o aceptar la devoluci(cid:155)n del 90 % del material de envasado que haya puesto en el mercado. Si recoge o recupera menos del 90 pero m(cid:145)s del 50 % del material de envasado que haya puesto en el mercado, est(cid:145) obligada a participar con arreglo a la diferencia respecto al 90 % en un sistema autorizado de recogida y reciclado. Para esta cantidad se aplican los objetivos del apartado 7 del art(cid:146)culo 11. Si recoge o recupera menos del 50 % del material de envasado que haya puesto en el mercado, est(cid:145) obligada a participar con arreglo a la diferencia respecto al 100 % en un sistema autorizado de recogida y reciclado. Para esta cantidad, se aplican tambi(cid:130)n los objetivos del apartado 7 del art(cid:146)culo 11 de la Oden no 648/96. 19. 1. 1999 (en toneladas) 1994 1998 2001 70 000 54 000 38 000 160 000 90 000 60 000 Vidrio Pl(cid:145)sticos Papel, cartulina, cart(cid:155)n y cart(cid:155)n ondulado 209 000 140 000 99 000 Metales 55 000 36 000 17 000 Materiales compuestos 81 000 50 000 30 000 Asimismo, en la Orden no 649/96 se fijan, para los envases de bebidas, los objetivos indicados a continuaci(cid:155)n. 3. Dict(cid:145)menes El art(cid:146)culo 2 dispone que, a fin de evitar y valorizar residuos de los envases de bebidas, deber(cid:145)n guardarse las siguientes proporciones entre, por una parte, envases de bebidas rellenados, reciclados de manera compatible con el medio ambiente y utilizados para la recuperaci(cid:155)n de energ(cid:146)a y, por otra, volumen de botellas vendidas en el mercado nacional: (en %) 1993 1994 1997 2000 90 90 80 92 91 80 92 92 80 96 94 83 Agua mineral, agua de mesa, soda Cerveza Refrescos sin alcohol (como limo- nada) las bebidas de malta y l(cid:156)pulo sin alcohol incluidas Zumos de fruta, bebidas a base de zumos de fruta y n(cid:130)ctares 40 45 60 80 Leche y productos l(cid:146)quidos deri- vados de la leche 25 40 60 80 Vino Bebidas tipo champ(cid:145)n y licores 60 60 65 65 80 70 80 80 Los objetivos se expresan en peso y los porcentajes se calculan a partir de la totalidad del material de envasado utilizado para cada producto. El apartado 6 del art(cid:146)culo 6 dispone que la Comisi(cid:155)n adoptar(cid:145) una Decisi(cid:155)n tras la verificaci(cid:155)n de las medidas y en cooperaci(cid:155)n con los Estados miembros. Con este fin, la Comisi(cid:155)n consult(cid:155) a los Estados miembros sobre la noti- ficaci(cid:155)n en cuesti(cid:155)n en el marco del Comit(cid:130) establecido por el art(cid:146)culo 21 de la Directiva 94/62/CE. Se consider(cid:155) que este procedimiento era el m(cid:145)s adecuado y ning(cid:156)n Estado miembro se manifest(cid:155) en desacuerdo al respecto. Durante la reuni(cid:155)n del Comit(cid:130) del 21 de abril de 1997, tuvo lugar un primer intercambio de puntos de vista. A continuaci(cid:155)n, se invit(cid:155) a los Estados miembros a enviar observaciones escritas a la Comisi(cid:155)n, a m(cid:145)s tardar el 31 de mayo de 1997. Austria, B(cid:130)lgica, Dinamarca, Francia, Irlanda, los Pa(cid:146)ses Bajos y el Reino Unido presentaron aportaciones escritas. Durante la reuni(cid:155)n del Comit(cid:130) del 4 de septiembre de 1997, volvi(cid:155) a tratarse este asunto. Ning(cid:156)n Estado miembro aleg(cid:155) que las medidas del Gobierno austriaco pudiesen crear distorsiones del mercado interior ni obstaculizar el cumplimiento de la Directiva por otros Estados. Varios Estados miembros manifestaron que deber(cid:146)a acor- darse entre los Estados y la Comisi(cid:155)n un procedimiento espec(cid:146)fico que precisase el tipo de informaci(cid:155)n que estos deben aportar al notificar una medida con arreglo al apar- tado 6 del art(cid:146)culo 6. Sin embargo, se reconoc(cid:146)an una serie de dificultades, especialmente en lo que se refiere a la evaluaci(cid:155)n de la capacidad de valorizaci(cid:155)n y reciclado que existe en el mercado abierto internacional, y al hecho de que no siempre es posible prever si determinadas medidas van a dar lugar a que se superen los objetivos m(cid:145)ximos de la Directiva 94/62/CE. Por otra parte, el art(cid:146)culo 3 establece cantidades absolutas m(cid:145)ximas de residuos de otros envases (residuos de envases que no sean de bebidas) que puedan tratarse en instala- ciones de tratamiento de residuos distintas de instala- ciones de reciclado de materiales o de recuperaci(cid:155)n t(cid:130)rmica: Francia consider(cid:155) dif(cid:146)cil que la Comisi(cid:155)n y los Estados miembros adoptasen una postura sobre esta cuesti(cid:155)n al no existir una metodolog(cid:146)a com(cid:156)n para la creaci(cid:155)n de la base de datos (de acuerdo con el art(cid:146)culo 12 de la Directiva 94/62/CE), pues, hasta ese momento, habr(cid:146)a dificultades 19. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 14/27 para calcular los objetivos alcanzados. Por tanto, Francia propon(cid:146)a esperar hasta que se dispusiese de una metodo- log(cid:146)a com(cid:156)n para tomar una decisi(cid:155)n sobre la notificaci(cid:155)n de Austria (1). En la reuni(cid:155)n del Comit(cid:130), se manifest(cid:155) un consenso general sobre la necesidad de controlar constantemente el efecto de las medidas para detectar y hacer frente a posi- bles distorsiones del comercio, en caso de que se produ- jeran. El Reino Unido se(cid:157)al(cid:155) que ser(cid:146)a (cid:156)til facilitar infor- maci(cid:155)n sobre aspectos econ(cid:155)micos, como los niveles anteriores y las proyecciones con respecto al reprocesado y la capacidad de reprocesado, las importaciones y expor- taciones de residuos de envases y la evoluci(cid:155)n de los tiempo. No obstante, hubo un acuerdo precios en el un(cid:145)nime en el sentido de que el papel principal en el procedimiento correspond(cid:146)a a los Estados miembros que temiesen que las medidas aprobadas por otros Estados miembros pudiesen crearles dificultades para dar cumpli- miento a la Directiva. En caso de que alguna medida que superase los objetivos m(cid:145)ximos de la Directiva provocara problemas de cumplimiento a otros Estados miembros, eran sobre todo (cid:130)stos los que deb(cid:146)an dar a conocer esta situaci(cid:155)n, para poder tomar las medidas adecuadas al respecto. La Comisi(cid:155)n invita a los Estados miembros a presentar inmediatamente cualquier informaci(cid:155)n sobre posibles efectos perjudiciales en su territorio, con arreglo al apartado 6 del art(cid:146)culo 6, siempre que se produzca una situaci(cid:155)n de este tipo. El Reino Unido afirm(cid:155) tambi(cid:130)n que los efectos de cual- quier objetivo m(cid:145)s elevado que se fijase deb(cid:146)an estudiarse durante la revisi(cid:155)n de los objetivos del apartado 1 del art(cid:146)culo 6, que debe llevarse a t(cid:130)rmino, a m(cid:145)s tardar, el 1 de enero de 2001. II. EVALUACI(cid:222)N Visto el retraso que se producir(cid:146)a si la Comisi(cid:155)n tuviese que esperar los datos a los que se refiere la Decisi(cid:155)n 97/138/CE de la Comisi(cid:155)n (2) y teniendo en cuenta que no se ha informado de ning(cid:156)n efecto negativo en relaci(cid:155)n con los aspectos mencionados en el apartado 6 del ar- t(cid:146)culo 6, la Comisi(cid:155)n considera que no es necesario aplazar la presente Decisi(cid:155)n como propon(cid:146)a Francia. El apartado 6 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE permite a los Estados miembros ir m(cid:145)s all(cid:145) de los obje- tivos que se establecen en las letras a) y b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6 si cuentan con la capacidad adecuada de reciclado y valorizaci(cid:155)n. Las medidas en cuesti(cid:155)n se tomar(cid:145)n con miras a un alto nivel de protecci(cid:155)n del medioambiente y a condici(cid:155)n de que eviten distorsiones del mercado interior y no obstaculicen el cumplimiento de la Directiva por otros Estados miembros. Tampoco (1) En lo que se refiere a esta cuesti(cid:155)n, se ha dispuesto que la creaci(cid:155)n de las bases de datos debe hacerse de acuerdo con la Decisi(cid:155)n 97/138/CE de la Comisi(cid:155)n para asegurar el cumpli- miento de los objetivos de la Directiva y el futuro estableci- miento de una metodolog(cid:146)a com(cid:156)n, lo cual no es condici(cid:155)n para confirmar las medidas en relaci(cid:155)n con el apartado 6 del art(cid:146)culo 6. (2) DO L 52 de 22. 2. 1997, p. 22. pueden constituir un medio arbitrario de discriminaci(cid:155)n ni ser una restricci(cid:155)n encubierta al comercio entre Estados miembros. En este caso, Austria ha pedido una exenci(cid:155)n de lo dispuesto en la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6. La Comisi(cid:155)n ha consultado a los Estados miembros y no se han manifestado objeciones a las medidas propuestas por Austria. a) Capacidad adecuada de reciclado La Comisi(cid:155)n interpreta que esta condici(cid:155)n no impone a los Estados miembros una autosuficiencia total con respecto al reciclado y la valorizaci(cid:155)n. As(cid:146) pues, los Estados miembros pueden recurrir tambi(cid:130)n a instala- ciones situadas en otros Estados miembros y en terceros pa(cid:146)ses con el fin de alcanzar sus objetivos sobre reciclado y recuperaci(cid:155)n. Sin embargo, esta situaci(cid:155)n dificulta una cuantificaci(cid:155)n precisa de la capacidad disponible ya que el reciclado se lleva a cabo en un mercado internacional abierto. Este criterio tiene por objeto tambi(cid:130)n asegurar que las medidas que se tomen en un Estado miembro no creen problemas a la hora de cumplir la Directiva en otros tiene que entenderse tanto, Estados miembros; por conjuntamente con los dem(cid:145)s criterios que se establecen en el apartado 6 del art(cid:146)culo 6. En la pr(cid:145)ctica, el cumpli- miento de este criterio es una se(cid:157)al de que se cumplen los criterios «b» y «c» a continuaci(cid:155)n. Especialmente, cuando se fijen objetivos que superen los establecidos en el apar- tado 1 del art(cid:146)culo 6 hay que garantizar que ello no vaya en detrimento de los planes de recogida y reciclado de otros Estados miembros. Con respecto a las medidas notificadas por Austria, el Gobierno austriaco se(cid:157)al(cid:155) que la superaci(cid:155)n del objetivo m(cid:145)ximo de reciclado en 1998 depender(cid:146)a principalmente del reciclado de papel (el papel representa el 44 % de todos los envases en circulaci(cid:155)n). En la actualidad, existe un exceso de capacidad para el reciclado de papel y vidrio, as(cid:146) como para envases pl(cid:145)sticos y de metales primarios, y envases comerciales. Austria consideraba que continuar(cid:146)a disponiendo de capacidad de reciclado, a pesar del aumento en la recogida y reciclado de envases usados. Esta informaci(cid:155)n figura en el informe facilitado a la Comisi(cid:155)n en septiembre de 1996, que la Comisi(cid:155)n distri- buy(cid:155) a los dem(cid:145)s Estados miembros. En el informe se muestra que en 1994 se recuper(cid:155) aproximadamente el 55 % de los residuos de envases puestos en circulaci(cid:155)n (481 000 toneladas de 876 300) —52 % en forma de reci- clado de materiales (456 700 toneladas) y 3 % en forma de recuperaci(cid:155)n de energ(cid:146)a— pero en estos c(cid:145)lculos no se tienen en cuenta los envases de bebidas. El (cid:146)ndice de recuperaci(cid:155)n del vidrio fue 69 %, el del papel y el cart(cid:155)n 72 %, el del metal 44 %, el del pl(cid:145)stico 25 % y el de los en cuenta materiales 4 %. Teniendo compuestos L 14/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 1. 1999 una producci(cid:155)n parecida en los a(cid:157)os pr(cid:155)ximos, Austria prev(cid:130), aparte de los envases de bebidas, superar ligera- mente el objetivo establecido en la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE. Esta previsi(cid:155)n se refiere principalmente al vidrio y al papel. Por tanto, hay capacidad disponible en Austria. En conclusi(cid:155)n, la Comi- si(cid:155)n considera que Austria cuenta con una capacidad adecuada de reciclado. b) Posibles distorsiones del mercado interior La Comisi(cid:155)n ha evaluado las medidas notificadas por Austria y considera que el sistema de recogida y reciclado impuesto a las empresas por la legislaci(cid:155)n austriaca no provoca distorsiones del mercado interior. El Gobierno austriaco ha declarado que la aplicaci(cid:155)n de estas medidas anteriormente demuestra que no se causan distorsiones del mercado. Por otra parte, de la consulta a los dem(cid:145)s Estados miembros, resulta que ninguno consi- dera que las medidas austriacas puedan dar lugar a distor- siones del mercado. La Comisi(cid:155)n no dispone de ning(cid:156)n otro elemento que muestre que las medidas austriacas puedan dar lugar a distorsiones del mercado. c) No obstaculizaci(cid:155)n del cumplimiento de la Directiva por los dem(cid:145)s Estados miembros El sentido que tiene este criterio es evitar que la capa- cidad de reciclado y recuperaci(cid:155)n de unos Estados miem- bros quede saturada por los residuos de envases recogidos en otros. Esta cuesti(cid:155)n es especialmente importante para los Estados miembros que todav(cid:146)a no han iniciado el reciclado de residuos de envases a gran escala y donde falta todav(cid:146)a por crear o por terminar la infraestructura de recogida. La evaluaci(cid:155)n de las medidas notificadas, a la luz de este criterio, debe hacerse principalmente teniendo en cuenta la opini(cid:155)n de los Estados miembros cuyo cumplimiento de los objetivos de la Directiva podr(cid:146)a verse en peligro por las medidas aplicadas en otros Estados miembros. Ning(cid:156)n Estado miembro ha manifestado preocupaci(cid:155)n porque el cumplimiento de la Directiva pudiera verse obstaculizado por las medidas notificadas por Austria. La Comisi(cid:155)n no tiene conocimiento ni ha recibido informaci(cid:155)n de que haya habido problemas de cumplimiento de la Directiva en otros Estados miembros a causa de las medidas austriacas. Al valorar si el hecho de que Austria supere los objetivos de reciclado puede dar lugar a la explotaci(cid:155)n de capacidad de reciclado de otros Estados miembros, provocando as(cid:146) posibles problemas de cumplimiento de los objetivos de la Directiva por otros pa(cid:146)ses comunitarios, la Comisi(cid:155)n tambi(cid:130)n tiene en cuenta que Austria s(cid:155)lo produce cerca del 1 % de los residuos de envases generados en la la Comisi(cid:155)n opina que no Comunidad. Por lo tanto, existe un riesgo real de que estas medidas creen problemas a otros Estados miembros a la hora de alcanzar los objetivos que fija la Directiva 94/62/CE. d) Inexistencia de medios de discriminaci(cid:155)n arbi- trarios Las medidas austriacas se aplican sin distinci(cid:155)n a todos los residuos de envases tanto los que se deben a productos nacionales como a importados. La Comisi(cid:155)n nunca ha recibido quejas de que la legislaci(cid:155)n austriaca d(cid:130) lugar a discriminaciones arbitrarias. La informaci(cid:155)n que la Comi- si(cid:155)n ha obtenido tras consultar a los Estados miembros no indica que se haya producido discriminaci(cid:155)n alguna. e) Inexistencia de restricciones encubiertas al comercio entre Estados miembros en determinadas circunstancias, (cid:144)ste concepto hace referencia a posibles restricciones de la importaci(cid:155)n de productos de otros Estados miembros y a la protecci(cid:155)n indirecta de la producci(cid:155)n nacional. Los residuos son mercanc(cid:146)as que entran en el (cid:145)mbito de apli- caci(cid:155)n de los art(cid:146)culos 30 al 36 del Tratado, por lo cual las medidas que se tomen en el campo de la gesti(cid:155)n de residuos, pueden restringir el comercio o proteger la producci(cid:155)n nacional. Sin embargo, el contenido de las medidas austriacas y las circunstancias en las que se lleva a cabo su aplicaci(cid:155)n no permiten extraer tal conclusi(cid:155)n. Los objetivos de reciclado se aplican a todos los residuos y envases sin distinci(cid:155)n en cuanto a que procedan de productos importados o nacio- nales. Las condiciones para participar en el sistema de recogida y reciclado autorizado por los poderes p(cid:156)blicos se aplican sin distinci(cid:155)n tanto a los productores nacio- nales como a los extranjeros. En este sentido la Comisi(cid:155)n Europea no ha recibido queja alguna. III. CONCLUSI(cid:222)N La Comisi(cid:155)n, teniendo en cuenta la informaci(cid:155)n facilitada por Austria y el resultado de las consultas a los Estados miembros descritas anteriormente, concluye que deben confirmarse las medidas notificadas por Austria en virtud del apartado 6 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE, puesto que se ha comprobado que: — en Austria existe una capacidad adecuada de reciclado, — las medidas no dan lugar a distorsiones del mercado interior, — las medidas no obstaculizan el cumplimiento de la Directiva por otros Estados miembros, — las medidas no constituyen un medio arbitrario de discriminaci(cid:155)n, y — las medidas no constituyen una restricci(cid:155)n encubierta del comercio entre Estados miembros, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 Quedan confirmadas las medidas notificadas por Austria por las que se supera el objetivo m(cid:145)ximo de reciclado establecido en la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 6 de la Directiva 94/62/CE. 19. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 14/29 El destinatario de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) la Rep(cid:156)blica de Austria. Art(cid:146)culo 2 Hecho en Bruselas, el 22 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Ritt BJERREGAARD Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4009/98 von Alexandros ALAVANOS Teilnahme Griechenlands an Programmen für ältere Menschen

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Greece
aid to refugees
disease of the nervous system
elderly person
free movement of workers
health policy
integration of migrants
migrant worker

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 348/9 (1999/C 348/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-4009/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Teilnahme Griechenlands an Programmen für ältere Menschen (22. Dezember 1998) Wie aus einem Sonderbericht des Europäischen Netzwerkes für ältere Menschen (Eurolink Age) hervorgeht, können ältere Menschen und die Organisationen, die für sie tätig sind, in den Genuß verschiedener europäischer Programme kommen, wie zum Beispiel: 2 Gesundheitsschutz, Haushaltslinie B3-4300 2 Gesundheitsüberwachung, Haushaltslinie B3-4306 2 Alzheimer Krankheit, Haushaltslinie B3-4304 2 Freizügigkeit der Arbeitnehmer und Maßnahmen zugunsten der Zuwanderer, Haushaltslinie B3-4110 2 Aktion zur Integration von Flüchtlingen, Haushaltslinie B3-4113. Die Kommission wird um die Beantwortung der folgenden Fragen ersucht: 1. Hat Griechenland Anträge auf Teilnahme an den obengenannten Programmen gestellt? 2. Wenn ja, um welche Programme handelt es sich, welche Maßnahmen sind dabei vorgesehen und in welcher Höhe wurden Haushaltsmittel veranschlagt? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (18. März 1999) Gern übermittelt die Kommission dem Herrn Abgeordneten Angaben zu den genannten Haushaltslinien: 2 Gesundheitsförderungsprogramm (B3-4300): Hier wurden acht Projekte aus Griechenland gefördert, mit einem Gesamtbudget von 2 195 421 €. Die Kommission hat dabei 1 045 508 € kofinanziert. 2 Alzheimer-Krankheit und ähnliche Erkrankungen (B3-4300, B3-4307 und B3-4304): Hier wurden drei Projekte aus Griechenland ausgewählt, mit einem Gesamtbudget von 237 592 €. Die Kommission hat dabei 159 231 € kofinanziert. 2 Zum Thema Gesundheitsüberwachung (B-4306) hat die Kommission bisher keine von griechischen Organisationen oder Bürgern eingereichte Projekte gefördert. 2 Zu Programmen über die Freizügigkeit der Arbeitnehmer und Maßnahmen zugunsten der Zuwanderer (B3-4110) bzw. Aktionen zur Integration von Flüchtlingen (B3-4113) sind keine Anträge griechischer Organisationen oder Bürger für Maßnahmen zugunsten älterer Zuwanderer eingereicht worden. Die Kommission weist darauf hin, daß an den nach Artikel129 des EG-Vertrags verabschiedeten europäischen Programmen zur öffentlichen Gesundheit jeder Mitgliedstaat, jede Organisation oder Einzelperson teilnehmen kann. Allerdings kofinanziert die Kommission nur Projekte mit mehreren, möglichst allen, Mitgliedstaaten. Bei einigen Anträgen sind griechische Bürger und Organisationen als Projektleiter aufgetreten, es hat aber auch eine griechische Mitwirkung an vielen weiteren Projekten gegeben, wo die Projektleiter nicht die griechische Staatsangehörigkeit besaßen. (1999/C 348/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4058/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (13. Januar 1999) Betrifft: Mittel aus EU-Fonds für die Region im Südosten Englands Kann die Kommission unter Angabe der Begünstigten, Beträge und Partner und mit kurzen Projektbeschrei- bungen sämtliche EU-Fördermittel auflisten, einschließlich der Mittel aus den Struktur- und Sozialfonds, aus LIFE sowie aus den Forschungs- und den anderen Initiativfonds der Gemeinschaft, die seit Juli 1994 in die neue Region im Südosten des Vereinigten Königreiches geflossen sind?


title: Rådets forordning (EF) nr. 2847/98 af 22. december 1998 om videreførsel for 1999 af foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1416/95 om visse indrømmelser i form af EF-toldkontingenter i 1995 for visse forarbejdede landbrugsprodukter

eurovoc_concepts:
Norway
Switzerland
agro-industry
import
tariff preference
tariff quota

text: L 358/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 98 R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 2847/98 af 22. december 1998 om videreførsel for 1999 af foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1416/95 om visse indrømmelser i form af EF-toldkontingenter i 1995 for visse forarbejdede landbrugsprodukter R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Ved R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1416/95 af 19. juni 1995 om visse indrømmelser i form af EF-toldkontingenter i 1995 for visse forarbejdede landbrugsprodukter (1) blev der for 1995 (cid:134)bnet toldkontingenter p(cid:134) betingelserne i bilag I og II til nævnte forordning til fordel for Schweiz og Norge; forordning (EF) nr. 1416/95 blev videreført for 1996, 1997 og 1998, henholdsvis ved forordning (EF) nr. 102/96 (2), (EF) nr. 306/97 (3) og (EF) nr. 560/98 (4); Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (5) konsoliderede foranstaltningerne til forvalt- ning af toldkontingenterne, der skal bruges i overensstem- melse med den kronologiske rækkefølge af datoerne for erklæringerne om tilladelse til fri omsætning; denne situation; foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 1416/95 bør derfor videreføres for 1999 — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Foranstaltningerne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1. 1416/95 videreføres for 1999. Bilag I og II til forordning (EF) nr. 1416/95 erstattes af bilag I og II i bilaget til nærværende forordning. 2. Hvis Schweiz og Norge ophører med at anvende de gensidige foranstaltninger til fordel for Fællesskabet, kan Kommissionen suspendere anvendelsen af foranstatnin- gerne i stk. 1 efter proceduren i artikel 16 i R(cid:134)dets forord- ning (EF) nr. 3448/93 (6). Artikel 2 De toldkontingenter, der er anført i bilag I og bilag II til forordning (EF) nr. 1416/95, forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 308a til 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93. Artikel 3 det har ikke været muligt at indg(cid:134) tillægsprotokoller inden den 1. januar 1999; under disse forhold skal Fælles- skabet ifølge tiltrædelsesaktens artikel 76, 102 og 128 vedtage de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne C. EINEM Formand (1) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 1. (2) EFT L 19 af 25. 1. 1996, s. 1. (3) EFT L 51 af 21. 2. 1997, s. 8. (4) EFT L 76 af 13. 3. 1998, s. 1. (5) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1677/98 (EFT L 212 af 30. 7. 1998, s. 18). (6) EFT L 318 af 20. 12. 1993, s. 18. 31. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 358/15 BILAG I Præferencetoldkontingenter for 1999 SCHWEIZ Løbenummer KN-kode Varebeskrivelse Autonome toldfrie kontingenter Toldsats 09. 0911 1302 20 10 Pectinstoffer, pectinater og pectater, i tør form 550 tons fritagelse 09. 0912 2101 11 11 Ekstrakter, essenser og koncentrater med indhold af tørstof hidrørende fra kaffe p(cid:134) 95 vægtprocent eller derover 1 700 tons fritagelse 09. 0913 2101 20 20 Ekstrakter, essencer eller koncentrater af te eller mat(cid:130) 120 tons fritagelse 09. 0914 2106 90 92 Tilberedte næringsmidler/andre varer, uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt p(cid:134) under 1,5 vægtpro- cent, af saccharose p(cid:134) under 5 vægtprocent, af isoglucose p(cid:134) under 5 vægtprocent, af glucose p(cid:134) under 5 vægtpro- cent eller af stivelse p(cid:134) under 5 vægtprocent 850 tons fritagelse L 358/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 98 BILAG II Præferencetoldkontingenter for 1999 NORGE Løbenummer KN-kode Varebeskrivelse Autonome toldfrie kontingenter Toldsats 09. 0765 1517 10 90 Margarine, undtagen flydende margarine i andre tilfælde 2 470 tons fritagelse 09. 0766 2102 30 00 Tilberedte bagepulvere 150 tons fritagelse 09. 0767 2103 90 90 (Taric-kode 90/19-90/98-90/99 90/11- Saucer samt sammensatte 2103 90 90, bortset fra mayonnaise tilberedninger smagspræparater til fremstilling under deraf; KN-kode 130 tons fritagelse 09. 0768 2104 10 Suppe og bouillon samt tilberedninger til fremstilling heraf 390 tons fritagelse 09. 0769 2106 90 92 Tilberedte næringsmidler/andre varer, uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt p(cid:134) under 1,5 vægtpro- cent, af saccharose p(cid:134) under 5 vægtprocent, af isoglucose p(cid:134) under 5 vægtprocent, af glucose p(cid:134) under 5 vægtpro- cent, eller af stivelse p(cid:134) under 5 vægtprocent 09. 0770 2203 00 Maltøl 09. 0771 2207 10 00 (Taric-kode 90) 09. 0772 2207 20 00 (Taric-kode 90) Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alko- holindhold p(cid:134) 80 % vol. eller derover, bortset fra varer fremstillet p(cid:134) basis af de landbrugsprodukter, der er anført i bilag II til EF-traktaten Ethanol (ethylalkohol), og anden spiritus, denatureret uanset alkoholindholdet, bortset fra varer fremstillet p(cid:134) basis af de landbrugsprodukter, der er anført i bilag II til EF-traktaten 09. 0773 2208 90 57 (Taric-kode 20) Akvavit 510 tons fritagelse 4 800 hl fritagelse 134 000 hl fritagelse 3 340 hl fritagelse 300 hl fritagelse 09. 0774 2403 10 Røgtobak, ogs(cid:134) med indhold af tobakserstatning, uanset mængdeforholdet 370 tons fritagelse


title: 1999/64/Euratom: Rådets beslut av den 22 december 1998 om Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) femte ramprogram för forsknings- och utbildningsverksamheter (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EAEC
EU financing
EU programme
research and development
research programme
vocational training

text: L 26/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET RÅDETS BESLUT av den 22 december 1998 om Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) femte ramprogram för forsknings- och utbildningsverksamheter (1998–2002) (1999/64/Euratom) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 3. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande (3), och av följande skäl: 1. 2. Ett flerårigt ramprogram som omfattar alla forsk- ningsverksamheter, inbegripet demonstration och utbildning på kärnenergiområdet, och som skall genomföras genom särskilda program för forskning och utbildning kan antas i enlighet med artikel 7 i fördraget. lämpligt att för perioden Det har befunnits 1998–2002 anta ett nytt ramprogram i syfte att säkerställa kontinuiteten inom forsknings- och utbildningsverksamheten på kärnenergiområdet. (1) EGT C 173, 7. 6. 1997, s. 30 och EGT C 291, 25. 9. 1997, s. 16. (2) EGT C 14, 19. 1. 1998, s. 59. (3) EGT C 355, 21. 11. 1997, s. 38. I enlighet med artikel 4. 2 i rådets beslut 94/268/ Euratom av den 26 april 1994 om ett ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- för Europeiska atom- och utbildningsområdet energigemenskapen (1994–1998) (4), skall kommis- sionen, innan den lägger fram sitt förslag till femte ramprogrammet, låta utföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem år som föregår denna utvärdering. Utvärderingen, de slutsatser den inne- håller samt kommissionens ställningstaganden har sänts till Europaparlamentet, rådet och Eko- nomiska och sociala kommitte´n. 4. 5. Europeiska atomenergigemenskapens forskning på kärnenergiområdet måste återspegla det behov som för närvarande föreligger av att utveckla säkra och godtagbara energisystem som uppfyller normerna, respekterar miljön och är konkurrenskraftiga i fråga om produktionskostnader. Femte ramprogrammet bör inriktas på ett begrän- sat antal ämnen. Dessa verksamheter bör i form av indirekta åtgärder genomföras som ”nyckelåtgär- der”, som samlar verksamheterna (som sträcker sig från grundforskning via tillämpad och generisk forskning till utveckling och demonstration) inom en sammanhängande helhet i syfte att inrikta dem (4) EGT L 115, 6. 5. 1994, s. 31. Beslutet ändrad genom beslut 96/253/Euratom (EGT L 86, 4. 4. 1996, s. 72). 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/35 strategiskt på en gemensam europeisk utmaning eller ett gemensamt europeiskt problem, forskning och teknisk utveckling av verksamheter av generisk art och insatser som främjar ett optimalt utnytt- jande av och ger ökad tillgång till forskningens infrastrukturer. 11. Det finansiella referensbeloppet för det femte ram- programmet torde behöva ses över om nya med- lemsstater ansluter sig innan ramprogrammet löper ut. 6. 7. 8. aspekterna, Femte ramprogrammet bör dessutom, utöver de tematiska innefatta övergripande aspekter som omfattar samarbete med tredje land och internationella organisationer, spridning och utnyttjande av forsknings- och utbildningsresultat samt utbildning och rörlighet för forskare. Detta förfaringssätt förutsätter att den potential för vetenskaplig och teknisk kvalitet som finns inom gemenskapen bibehålls och förstärks under fullt beaktande av de ansträngningar som görs av gemenskapens viktigaste internationella partner. Samarbetet med alla tredje länder och internatio- nella organisationer måste intensifieras, i synnerhet för att nå målet om en fredlig användning av kärnenergin. Det är nödvändigt att gemenskapen även i fortsättningen spelar en betydande interna- tionell roll inom området för säkerhet vid kärn- klyvning, särskilt i förhållande till länderna i Cent- ral- och Östeuropa och till de stater som har uppstått ur f. d. Sovjetunionen. Det är också viktigt att i förekommande fall fortsätta det internatio- nella samarbetet med tredje land inom området för kontrollerad termonukleär fusion. 9. I artikel 4. 1 i fördraget föreskrivs att forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet skall syfta till att komplettera medlemsstaternas insatser. Gemenskapens insatser skall därför göra det möjligt att lägga ett mervärde till de insatser som görs i medlemsstaterna. 10. Ett finansiellt referensbelopp i den mening som avses i punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 (1), införs i detta beslut för ramprogrammets totala varaktighet, utan att detta påverkar budgetmyndig- hetens befogenheter enligt fördraget. (1) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. 12. Gemenskapens deltagande i ramprogrammet bör motsvara den budgetplan som gäller för hela den period som programmet omfattar. Hänsyn bör tas till att en ny budgetplan kommer att förhandlas fram under den tid som femte ramprogrammet löper. Om det finansiella referensbeloppet inte skulle vara förenligt med det belopp som finns tillgängligt för forskning inom den då gällande budgetplanen, eller om det inte skulle finnas någon gällande budgetplan, måste ett nytt belopp faststäl- las, enligt de villkor som anges i fördraget. Likvär- diga arrangemang bör finnas för forsknings- och utbildningsprogrammen. I avsaknad av sådana arrangemang kan forsknings- och utbildningspro- grammen inte genomföras, eftersom det inte skulle finnas någon rättslig grund för de utgifter som planeras enligt dessa program. 13. De kriterier som har fastställts för att välja ut de verksamhetsområden som skall omfattas av femte ramprogrammet och de dithörande vetenskapliga och tekniska målen tar hänsyn till de principer som nämns ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas konsekvent vid genomförandet av det femte ram- programmet, i syfte att säkerställa konsekvens och sammanhang. 14. Gemensamma forskningscentret (GFC) kommer att genomföra direkta forskningsinsatser inom områ- det för forskning genom forskning och vetenskap- liga och tekniska stödverksamheter av institutionell karaktär inom områden där centret förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser inom gemenskapen eller har anförtrotts skötseln av verksamheter som är nödvändiga för utformning och genomförande av gemenskapspoli- tiken och arbetsuppgifter som åligger kommissio- nen enligt fördraget och som kräver att det gemen- samma GFC är opartiskt. Dessutom kommer GFC att inom ramen för ett konsortium gradvis och i konkurrens med andra delta i genomförandet av forsknings- och utbildningsverksamheter. 15. Den årsrapport som kommissionen i enlighet med artikel 7 i fördraget skall överlämna till rådet skall även överlämnas till Europaparlamentet. I överens- stämmelse med de rekomendationer om öppenhet och om en sund och effektiv förvaltning av pro- L 26/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 grammet som skall genomföras är det lämpligt att dessutom anta bestämmelser om en systematisk granskning av hur långt femte ramprogrammet nått samt om en utvärdering av det. grammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998–2002), samtidigt som de båda programmens rätts- liga oberoende respekteras fullt ut. 16. För att säkerställa överensstämmelse mellan den forskningsverksamhet som bedrivs med stöd av Euratomfördraget och den som bedrivs med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, bör beslutet om ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom områ- det forskning, teknisk utveckling och demonstra- tion antas samtidigt med detta ramprogram och för samma period. 17. Vetenskapliga och tekniska kommitte´n har hörts av kommissionen och har yttrat sig. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Artikel 2 1. a) Det finansiella referensbeloppet för genomförande av detta ramprogram för perioden 1998–2002 skall vara 1 260 miljoner ecu, varav 788 miljoner ecu skall avse kontrollerad termonukleär fusion och 281 miljoner ecu det gemensamma forsk- ningscentret. Av detta belopp avser — 310 miljoner ecu perioden 1998–1999, — 950 miljoner ecu perioden 2000–2002. 1. Ett flerårigt ramprogram för all forskningsverksamhet på kärnenergiområdet, inbegripet demonstration, nedan kallat ”femte ramprogrammet”, antas härmed för perio- den 1998–2002. b) Beloppet 950 miljoner ecu skall anses vara bekräf- tat om det är förenligt med den budgetplan som gäller under perioden 2000–2002. Om en ny budgetplan gäller skall detta villkor endast uppfyl- las om 2. Femte ramprogrammet skall omfatta området kon- trollerad termonukleär fusion och kärnklyvningsrelate- rade energisystem, samt området för industriell och medi- cinsk användning av strålning och naturliga strålningskäl- lor. Dessa områden skall utöver de tematiska aspekterna även omfatta övergripande aspekter som rör samarbete med tredje land och internationella organisationer, spridning och användning av forsknings- och utbildningsresultat samt främjande av utbildning och rörlighet för gemenska- pens forskare. i 3. Urvalskriterierna för de områden som nämns punkt 2 och för de med dem förbundna målen framgår av bilaga I. De skall tillämpas vid genomförande av femte ramprogrammet. 4. De allmänna riktlinjerna för de nämnda områdena, deras vetenskapliga och tekniska mål samt dithörande prioriteringar anges i bilaga II. 5. Verksamheterna inom femte ramprogrammet kommer att vid behov nära samordnas med den verksamhet inom energiforskningsområdet som beskrivs i femte rampro- — budgetplanen anger den del av utgifterna som är avsett för forskning, och — denna del medger att gemenskapen bidrar med 950 miljoner ecu för perioden 2000–2002. c) Om beloppet 950 miljoner ecu inte är förenligt med gällande budgetplan för perioden 2000–2002 eller om det inte finns någon gällande budgetplan för dessa år, skall rådet enligt de villkor som anges i artikel 7 i fördraget — bestämma ett nytt finansiellt referensbelopp, — anpassa de belopp som anses nödvändiga för de forsknings- och utbildningsprogram som avses i artikel 3, så att de är förenliga med det nya finansiella referensbeloppet. I avvakten på de beslut som anges i första och andra strecksatserna skall forsknings- och utbild- ningsprogrammen inte genomföras utöver vad som anges i första strecksatsen i andra stycket under a. 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/37 2. De belopp som nämns i punkt 1 skall bli föremål för översyn när nya medlemsstater ansluter sig innan ram- programmet löper ut. Artikel 3 1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom två forsknings- och utbildningsprogram, varav ett skall genomföras av GFC. Varje forsknings- och utbildningsprogram skall ange sina exakta mål i enlighet med de vetenskapliga och tekniska målen i bilaga II, noga ange detaljerade regler för genom- förandet, fastställa varaktigheten samt anslå de medel som bedöms nödvändiga. Kommissionen kommer under eget ansvar att upprätta och offentliggöra en detaljerad förteckning över operativa förfaranden och riktlinjer för urvalet av forsknings- och utbildningsverksamheter. 2. Genomförandet av det femte ramprogrammet får, där så blir nödvändigt, leda till tilläggsprogram. Rampro- grammet får även leda till samarbetsavtal med tredje land eller internationella organisationer enligt artikel 101 i fördraget. Artikel 4 De närmare reglerna om Europeiska atomenergigemen- skapens finansiella deltagande i femte ramprogrammet skall fastställas i enlighet med de särskilda bestämmel- serna om forskning och teknisk utveckling i budgetför- ordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna bud- get, komplettereade med bilaga III till detta beslut. Artikel 5 1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende kvalificerade experter kontinuerligt och systematiskt övervaka genomförandet av femte ramprogrammet och dess forsknings- och utbildningsprogram mot bakgrund av de kriterier som anges i bilaga I och de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga II. Kommissionen skall särskilt bedöma om målen, prioriteringarna och de finansiella resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Vid behov skall kommissio- nen lämna föreslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet och/eller forsknings- och utbildningspro- grammen med beaktande av resultatet av denna bedöm- ning. 2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående sjätte ramprogrammet skall kommissionen låta obero- ende, högt kvalificerade experter utföra en extern utvär- dering av verksamheternas genomförande under de fem åren före denna utvärdering inom de områden som avses i artikel 1. 2, mot bakgrund av de kriterier som anges i bilaga I, de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga II och genomförandet av detta beslut med hjälp av de forsknings- och utbildningsprogram som grundas härpå. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommen- tarer, till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommitte´n. 3. Valet av de oberoende kvalificerade experter som avses i punkterna 1 och 2 skall göras av kommissionen, på grundval av experternas sakkunniga och personliga lämplighet, varvid välavvägd hänsyn skall tas till de olika forskningsaktörerna. Kommissionen skall ge kännedom åt den fullständiga förteckningen över experter och deras individuella kvalifi- kationer när expoerterna har utnämnts. 4. Kommissionen skall regelbundet ge Europaparlamen- tet och rådet övergripande information om hur genom- förandet av femte ramprogrammet och de särskilda pro- grammen fortskrider. Kommissionen skall särskilt över- lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet vid varje års början. Rapporten skall framförallt omfatta de forsknings- och utbildningsverksamheter som har utförts under föregående år och verksamhetsprogrammet för innevarande år. Artikel 6 Vid mitten av femte ramprogrammets löptid skall kom- missionen granska hur programmet fortskrider och till Europaparlamentet och rådet överlämna ett på utvärde- ringarna av de olika forsknings- och utbildningsprogram- men grundat meddelande, som i lämpliga fall skall åtföl- jas av ett förslag till rådet avseende anpassningen av detta beslut. Utfärdat i Bryssel den 22 december 1998. På rådets vägnar C. EINEM Ordförande L 26/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 BILAGA I URVALSKRITERIER FÖR OMRÅDEN OCH MÅL 1. Europeiska atomenergigemenskapens forskningspolitik på kärnenergiområdet är inriktad på att stärka de vetenskapliga och tekniska grundvalarna för den civila kärnindustrin inom gemenskapen och på att uppmuntra den till att blir mer konkurrenskraftig på internationell nivå, samtidigt som all forsknings- och utbildningsverksamhet som anses nödvändig för att genomföra den politik som anges i Euratomför- draget främjas. Den skall också bidra till att främja gemenskapens medborgares livskvalitet och till en hållbar utveckling för hela gemenskapen, de ekologiska aspekterna inbegripna. Genomförandet grundar sig på den dubbla principen om vetenskaplig och teknisk kvalitet och relevans för de ovannämnda målen. För att kunna anlägga ett lönsamhetsperspektiv som styrs av en önskan om att åstadkomma att offentliga medel allokeras på bästa möjliga sätt och i enlighet med subsidiaritetsprincipen, kommer dessutom urvalet av teman för femte ramprogrammet och av med dessa teman sammanhängande mål att göras med den utgångspunkten att gemenskapen skall göra insatser endast om målen inte tillräckligt väl kan uppnås av medlemsstaterna själva. 2. Med tillämpning av ovannämnda principer skall femte ramprogrammet definieras med utgångspunkt i ett antal gemensamma kriterier som delas in i tre kategorier: — Kriterier som har samband med ett ”mervärde” för gemenskapen och med subsidiaritetsprincipen: — Behovet av att fastställa en ”kritisk massa” i mänskliga och ekonomiska termer, särskilt genom samordning av kompletterande kompetens och resurser som finns i de olika medlemsstaterna. — Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik på ett eller flera områden. — Behandling av problem som uppstår på gemenskapsnivå, eller frågor som rör standardiserings- aspekter eller frågor som har att göra med utvecklingen av det europeiska området. Endast sådana mål som effektivast kan uppnås på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsverksamheter skall väljas ut. — Kriterier som har samband med samhällsmålen: — Förbättring av sysselsättningssituationen. — Främjande av livskvalitet och hälsa. — Skydd av miljön. Dessa kriterier skall bidra till att Euratoms huvudsakliga sociala mål uppnås, vilka mål återspeglar befolkningens förväntningar och intressen. — Kriterier som har samband med den ekonomiska utvecklingen och vetenskapliga och tekniska utsikter: — Sektorer som utvecklas och skapar goda tillväxtmöjligheter. — Sektorer där gemenskapens företag kan och måste stärka sin konkurrenskraft. — Sektorer där det finns utsikter till betydande vetenskapliga och tekniska framsteg och som erbjuder möjligheter till spridning och användning av resultaten på medellång eller lång sikt. 3. Dessa kriterier skall tillämpas, och vid behov kompletteras, vid genomförandet av femte ramprogrammet för att fastställa forsknings- och utbildningsprogrammen och välja ut verksamheter för forskning och utbildning, inbegripet verksamheter för demonstration. De tre kategorierna skall tillämpas samtidigt och måste alla uppfyllas, om än i olika omfattning från fall till fall. 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/39 BILAGA II ALLMÄNNA RIKTLINJER FÖR OMRÅDENA VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL Kärnenergin står för mer än 35% av Europeiska gemenskapens elproduktion. Den utgör ett betydande bidrag till strategier som syftar till diversifierad energiförsörjning och till att minska de totala utsläppen av CO2. På kort och medellång sikt kan ansträngningar för att utveckla kärnenergisystemens säkerhet stärka gemenskapens industriella konkurrenskraft genom att Europas tekniska försprång utnyttjas. På längre sikt kan teknik med lovande utsikter kräva avsevärda forskningsansträngningar på gemen- skapsnivå och internationell nivå. Minskning av strålningsdoserna från samtliga källor, inbegripet medicinska källor och naturlig strålning, kommer att förbättra livskvaliteten och hälsan och underlätta arbetet med miljöproblemen. I. FEMTE RAMPROGRAMMETS OMRÅDEN OCH ORGANISATIOIN 1. Femte ramprogrammet kommer att omfatta kontrollerad termonukleär fusion, kärnklyvning samt industriell och medicinsk användning av strålning och naturliga strålningskällor. 2. Ramprogrammet kommer att koncentreras på följande teman: a) ”Nyckelåtgärder” Nyckelåtgärderna skall vara problemorienterade och klart definierade i överensstämmelse med kriterierna och särskilt inriktas på de specifika målen för varje program och på de önskade resultaten, samtidigt som användarnas åsikter när så är lämpligt kommer att beaktas. Åtgärderna kommer att ha en klar europeisk inriktning. ”Nyckelåtgärden” ses som en samling små och stora, tillämpade, generiska och i förekommande fall grundläggande forskningsprojekt inriktade på en gemensam europeisk utmaning eller ett gemensamt europeiskt problem, utan att globala frågor utesluts. De forskningsverksamheter som skall bedrivas i detta sammanhang kommer att täcka hela det spektrum av sådana verksamheter och ämnesområden som krävs för att uppnå målen och kommer att sträcka sig från grundforskning till demonstration över utveckling. Nödvändig uppmärksamhet kommer att ägnas förbindelser med relevanta nationella och internationella initiativ (inklusive kompletterande europeiska FoTU-ramverk). b) Verksamheter för forskning och teknisk utveckling av generisk art Dessa verksamheter, som är avgörande för att programmets mål skall uppnås, kommer att genomföras inom ett begränsat antal områden som inte omfattas av nyckelåtgärderna. De kommer att utgöra ett komplement till nyckelåtgärderna. Huvudsyftet är att hjälpa Europeiska gemenskapen att upprätthålla och förbättra sin vetenskapliga och tekniska kompetens på dessa forskningsområden och att möjliggöra sådan teknik som bör få omfattande användning. c) Förbättrad tillgång till och bästa möjliga bruk av forskningens infrastruktur. 3. De övergripande verksamhetsområdena omfattar följande: — Vetenskapligt och tekniskt samarbete med tredje land och internationella organisationer. Programmet (både forsknings- och utbildningsverksamheten) bör vara öppet för deltagande från enheter i tredje land så att faktiskt samarbete underlättas på viktiga forskningsområden av gemensamt intresse. — Spridning och fullt utnyttjande av resultaten av forsknings- och utbildningsverksamheten. — Utbildning och rörlighet för forskare. Synergieffekterna mellan forskning och utbildning kommer även fortsättningsvis att utvecklas. Forskarnas och teknikernas rörlighet kommer att öka och tillträde till storskaliga anläggningar kommer att underlättas. L 26/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 4. Det gemensamma forskningscentrets (GFC) verksamhet: De direkta forskningsinsatser som skall genomföras av GFC inbegriper forskning och vetenskaplig och teknisk stödverksamhet av institutionell karaktär. GFC kan ge stöd inom områden där det förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser inom gemenskapen, eller där det ansvarar för att sköta verksamheter som är nödvändiga för utformning och genomförande av gemenskapspolitiken och uppgifter som åligger kommissionen enligt fördraget och som förutsätter att GFC är opartiskt. Centret kommer att bedriva sin verksamhet i nära samarbeta med forskarvärl- den och med företag i Europa. Utbyte mellan GFC och universitet, forskningsinstitut och industri kommer att uppmuntras. De anslag som ställs till GFC:s förfogande utgör ett maximibelopp. GFC får därutöver verka för att skaffa finansiering från andra källor. Relevanta regler om förvaltning och föreskrifter kommer att gälla för dessa anslag. GFC skall också i ökande omfattning delta i konkurrensutsatt verksamhet. II. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL a) Nyckelåtgärder 1. N y c k e l å t g ä r d : K o n t r o l l e r a d t e r m o n n u k l e ä r f u s i o n i) På lång sikt är målet för fusionsverksamheten, som omfattar all fusionsrelaterad forsknings- verksamhet i medlemsstaterna, att gemensamt skapa reaktorprototyper för kraftverk som uppfyller samhällets behov i fråga om driftssäkerhet, miljöskydd och ekonomisk lönsam- het. Den strategi som föreslås för att uppnå det långsiktiga målet omfattar utveckling av en experimentreaktor (Next Step) och därefter av en demonstrationsreaktor (DEMO) tillsam- mans med forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fysik och teknik där också europeisk industri deltar. I samband med denna strategi är det nödvändigt att konstruera en experimentreaktor, och mot bakgrund av de framsteg som hittills har gjorts förefaller detta tekniskt möjligt under nästa årtionde. Detta bör ske inom ramen för internationellt samarbete såsom ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor – termonukleär experimentreaktor). Internationell Syftet med denna nyckelåtgärd är att vidareutveckla den nödvändiga grunden för en eventuell konstruktion av en experimentreaktor. Nyckelåtgärden bör sålunda öka gemenska- pens förmåga att från vetenskaplig, teknisk, ekonomisk och organisatorisk synpunkt fatta beslut om och stödja en sådan framtida experimentreaktor. ii) Under femte ramprogrammets genomförandeperiod kommer denna strategi att innebära följande: — Next Step-verksamhet: den verksamhet i fråga om fusionsfysik och fusionsteknik som huvudsakligen behövs inom sammanslutningarna, Joint European Tours (JET) och den europeiska industrin för att utveckla kapacitet att konstruera en experimentreaktor och förbereda driften av denna. Europa kommer att fortsätta att delta i den detaljerade tekniska projekteringsverksamheten (EDA) för ITER, inbegripet specifikationer för upphandling och förberedelser för licensiering, med målsättningen att konstruera reak- torn. — Förbättring av koncepten: strukturerad verksamhet inom fysiken i syfte att förbättra fusionsanläggningarnas grundläggande koncept, inbegripet inriktning mot förberedelser av Next Step-åtgärden och den begreppsmässiga definitionen av DEMO. — Långsiktig teknik: strukturerad teknisk verksamhet på längre sikt som är väsentlig för att göra framsteg inom fusionstekniken, särskilt som förberedelse för DEMO och därefter reaktorprototypen. 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/41 iii) I samband med denna strategi kommer fusionskraftens bidrag till en säker och ren baslastproduktion av elektricitet att undersökas på ett mer omfattande sätt i studier av fusionskraftens socioekonomiska aspekter. Fullskaleverksamheten i JET, som är det viktigaste instrumentet för att få fram uppgifter för experimentreaktorn, kommer att fullföljas. Innan det gemensamma programmet har avslu- tats kommer möjligheterna till en utökad användning av JET-anläggningarna att undersökas. Dessa kan användas för att få fram ytterligare kunskap för Next Step. Som en integrerad del av denna nyckelåtgärd skall också följande verksamhet bedrivas: samordning inom ramen för informella kontakter av medlemsstaternas civila forskning om tröghetsinneslutning och eventuella alternativa koncept, en förnyad utvärdering av säkerhets- och miljöaspekter, spridning av resultat och information till allmänheten, samt rörlighet och utbildning. 2. N y c k e l å t g ä r d : k ä r n k l y v n i n g i) Syftet med denna nyckelåtgärd är att bidra till att garantera säkerheten vid Europas kärnanläggningar och förbättra Europas industriella konkurrenskraft, att säkerställa strål- skyddet för arbetare och allmänhet och att stödja tillämpningen av internationella säkerhets- kontroller när det gäller kärnmaterial och att bidra till att garantera säker och effektiv hantering och slutligt omhändertagande av radioaktivt avfall. ii) Forskningen kommer att koncentreras på — driftssäkerhet vid befintliga anläggningar Åtgärder för att garantera och förbättra säkerheten i befintliga anläggningar, inbegripet säkerhetsaspekter i samband med en förlängning av reaktorernas livslängd. — säkerhet i samband med bränslecykeln Åtgärder för att förbättra säkerheten i hela cykeln, särskilt de tekniska aspekterna på allvarliga olyckor, strategier och metoder för att förebygga och hantera olyckor och situationen efter en olycka; en vetenskapligt grundad strategi för hantering och omhänderta- gande av radioaktivt avfall, särskilt radioaktivt avfall med lång livslängd, och minskning av det till ett minimum, inklusive genom omvandling av isotoper med lång livslängd till isotoper med kort livslängd, tekniskt och driftsmässigt tillförlitliga platser för slutförvaring, inbegripet experiment i storskaliga anläggningar, utveckling av bästa metoder samt upprät- tande och uppdatering av databaser, inbegripet sådana för avveckling av kärnanlägg- ningar. — Undersökningar och effektivitet hos framtida system Undersökningar rörande avancerade och mer effektiva bränslen, framtida och nyskapande system, anläggningar och koncept. Dessa undersökningar kommer att omfatta säkerhetsana- lyser, inverkan på människan och miljön samt tillvägagångssätt som ur teknisk, ekonomisk och konkurrensmässig synpunkt verkar mest lovande, inbegripet frågor om säkerhet och icke-spridning, för att uppnå en hållbar utveckling. — kontroll av kärnmaterial Teknik och metoder för kontroll av kärnmaterial för att följa den senaste utvecklingen: förändringar i bränslecykeln, den starkt ökande tillgången till klyvbart material i samband med avvecklingen av kärnvapen, de ökande skyldigheterna genom nya internationella avtal samt den olagliga handeln med klyvbart material, vetenskapligt och tekniskt samarbete med IAEA i Wien när så är lämpligt. — strålskydd Särskilt strålskydd vid kärnanläggningar för att skydda arbetarna och allmänheten, till stöd för sådana aspekter som rör drift och bestämmelser; hantering av kärnolyckor samt återställande av kontaminerad miljö. iii) Samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna inom området för kärnklyvning skall koncentreras på forskning som skall hjälpa dessa länder att förbättra säkerheten hos deras reaktorer; avfallshantering; strålskydd; effekterna av långvariga strålningsskador och kontroll av klyvbart material. L 26/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 Dessa länders och staters deltagande skall uppmuntras genom lämpligt ekonomiskt stöd från gemenskapen, eftersom detta deltagande i hög grad kommer att bidra till att programmets mål nås och alltså är av intresse för gemenskapen. I förekommande fall skall synergieffekter med andra relevanta gemenskapsinstrument eftersträvas. b) Verksamheter för forskning och teknisk utveckling av generisk art Ansträngningarna kommer att koncentreras på nödvändig forskning för att befästa och utöka europeisk kunskap och kompetens när det gäller — radiologiskt skydd och hälsa med betoning på förståelse av och medvetenhet om riskerna med joniserande strålning och radioaktivitet, särskilt verkningarna av strålning i låga doser på i synnerhet människor, och som också innefattar epidemiologiska undersökningar, — överföring av radioaktivitet via miljön, — förbättring av säkerhet och effektivitet i medicinskt och industriellt bruk av strålning samt en bättre bedömning av exponering från naturliga strålningskällor, — förbättringar av intern och extern dosimetri. c) Förbättrad tillgång till och bästa möjliga bruk av forskningens infrastruktur Prioriteringen består i att på bästa möjliga sätt bruka, förbättra tillgången till och förstärka konsekvensen i uppbyggnaden av den europeiska forskningsinfrastrukturen (stora anläggningar, nätverk mellan anläggningar, kompetenscentrum för infrastrukturer) i den utsträckning som sådana åtgärder inte vidtas inom andra verksamheter i ramprogrammet. För detta ändamål planeras åtgärder för att hjälpa forskare att få tillgång över gränserna till infrastrukturer som är av intresse för hela gemenskapen på grund av att de är sällsynta och/eller specialiserade. Kompletterande åtgärder kan i förekommande fall omfatta stöd till upprättande av nätverk mellan infrastrukturoperatörer och till forskningsprojekt som förbättrar tillgången till infrastruktur. 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/43 BILAGA III VILLKOR FÖR EURATOMS FINANSIELLA DELTAGANDE Europeiska atomenergigemenskapen kommer att delta finansiellt i den verksamhet inom forskning och teknisk utvecking, inbegripet demonstrations- och utbildningsverksamhet, nedan kallad ”indirekta åtgär- der”, som genomförs inom ramen för de program som ingår i ramprogrammet. Dessutom kommer den att direkt genomföra forsknings- och utvecklingsverksamhet, inbegripet demonstrations- och utbildningsverk- samhet, på de områden som omfattas av ramprogrammet, nedan kallad ”direkta åtgärder”. 1. INDIREKTA ÅTGÄRDER De indirekta åtgärderna omfattar åtgärder med kostnadsdelning, som kommer att bli det vanligaste sättet att genomföra forsknings- och utbildningsprogrammen, liksom stipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och kompletterande åtgärder. a) Verksamhet med kostnadsdelning — Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration samt samordnade forsknings/demonstrationsprojekt. — Projekt inom området forskning och teknisk utveckling syftar till att få nya kunskaper som kan vara till nytta för att utveckla nya eller avsevärt förbättra befintliga produkter, förfaranden och/eller tjänster och/eller motsvara gemenskapspolitikens behov. — Demonstrationsprojekt är projekt som syftar till att påvisa värdet hos ny teknik som erbjuder potentiella ekonomiska fördelar, men som inte kan saluföras direkt. — Samordnade forsknings-/demonstrationsprojekt är projekt som dels innehåller en forsknings- komponent och dels en demonstrationskomponent. — Förbättrad tillgång till infrastrukturer för forskning Förutom stöd till forskningsinfrastrukturen i andra indirekta åtgärder kommer stöd att beviljas för att förbättra tillgången till forskningsinfrastrukturen genom ersättning av de extrautgifter som uppstår genom integration av forskargrupper från gemenskapen och tillhandahållande av anläggningar. b) Stipendier I samband med utbildning och rörlighet för forskare (Marie Curie-stipendier) kommer stipendiaterna att få bidrag som täcker utgifterna för ett tillräckligt socialt skydd, samt ett bidrag till resekostnader. Ett bidrag till värdinstitutionens stödberättigade utgifter när den ligger i gemenskapen kommer också att beviljas. c) Stöd till nätverk för forskningsutbildning och temanätverk — Nätverk för forskningsutbildning. Bidrag kommer att beviljas till stödberättigade extrautgifter för att upprätta och behålla nätverken. — Temanätverk som samlar exempelvis tillverkare, användare, universitet, forskningscentrum, organisationer och infrastrukturer för forskning kring ett angivet vetenskapligt och tekniskt mål för att underlätta samordning av verksamheter och kunskapsöverföring. Bidrag kommer att beviljas för stödberättigade extrautgifter för samordning och genomförande av temanätverken. L 26/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 2. 1999 d) Samordnade åtgärder De samordnade åtgärderna syftar till att säkerställa samordning av projekt som redan finansierats, i syfte att sprida de erfarenheter som gjorts, förstärka de forskningsinsatser som gjorts av olika aktörer och på så sätt uppnå en kritisk massa, samt att sprida forskningsresultaten och informera användarna. e) Kompletterande åtgärder De kompletterande åtgärder skall bidra till genomförande av forsknings- och utbildningsprogrammen eller bidra till förberedelserna inför framtida verksamhet, för att säkerställa att de strategiska målen kan uppnås. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta verksamheter. För åtgärder som syftar till saluföring av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder och försäljningsreklam kan inget stöd erhållas. I besluten om antagandet av forsknings- och utbildningsprogrammen kan ovan beskrivna indirekta åtgärder preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar. Reglerna för företags, forskningscentrums och unviersitets deltagande i indirekta åtgärder anges i ett rådsbeslut 1999/66/Euratom av den 22 december 1998 om regler för företags,forskningscentrums och universitets deltagande i genomförandet av Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) femte ramprogram (1998–2002) (1). Spridningen av forskningsresultat kommer att ske i enlighet med avsnitt II, kapitel 2 i fördraget. Förutom de direkta åtgärder som beskrivs nedan kommer GFC att gradvis börja konkurrera om bidrag till de indirekta åtgärderna i ramprogrammet. 2. DIREKTA ÅTGÄRDER De direkta åtgärder som skall genomföras av GFC omfattar institutionell forskningsverksamhet och institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet. GFC kan ge stöd inom områden där det förfogar över särskilda eller till och med unika sakkunskaper och resurser i gemenskapen eller när det får i uppdrag att bedriva sådan verksamhet som är nödvändig för att utforma och genomföra Europeiska atomenergigemenskapens politik samt uppgifter som åligger kommissionen i kraft av Euratomfördraget och som förutsätter GFC:s opartiskhet. GFC skall utföra sina uppgifter i nära samarbete med forskarvärlden och företag i Europa. 3. DELTAGANDETS OMFATTNING I besluten om antagande av forsknings- och utbildningsprogrammen för att genomföra Euratoms femte ramprogram får ingen avvikelse göras från den omfattning på det finansiella deltagandet som anges nedan, med undantag för vederbörligen motiverade särskilda fall. (1) Se sidan 56 i detta nummer av EGT. 1. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 26/45 Verksamhet Omfattningen på deltagandet i ramprogrammet Indirekta åtgärder Forskningsprojekt och tekniska projektt 50 % av stödberättigande kostnader (1) Demonstrationsprojekt 35 % av stödberättigande kostnader (2) Samordnade jekt forsknings-/demonstrationspro- 35 %–50 % av stödberättigande kostnader (1) (2) Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen Högst 100 % av stödberättigande extrakostnader Stipendier Nätverk för forskningsutbildning Temanätverk Samordnade åtgärder Kompletterande åtgärder Högst 100 % av stödberättigande extrakostna- der (3) Högst 100 % av stödberättigande extrakostnader Högst 100 % av stödberättigande extrakostnader Högst 100 % av stödberättigande kostnader Direkta åtgärder 100 % av kostnaderna (1) I det särskilda fallet med rättsliga enheter som inte har analytisk bokföring kommer extrautgifterna till följd av forskningen att ersättas till 100 %. (2) 35 % till demonstrationsdelen, 50 % till forskningsdelen. (3) När det gäller industristipendier kommer normalt cirka 50 % av de stödberättigande kostnaderna att ersättas. 4. ANDRA ÅTGÄRDER Reglerna för Europeiska atomenergigemenskapens deltagande i det gemensamma JET-projektet, verk- samheten inom Next Step/ITER, anslutningskontrakten och i vissa uppgifter som endast kan utföras av industrin kommer att specificeras i motsvarande forsknings- och utbildningsprogram


title: Reglamento (CE) nº 2828/98 de la Comisión de 22 de diciembre de 1998 relativo a la interrupción de la pesca del espadín por parte de los barcos que naveguen bajo pabellón de Finlandia

eurovoc_concepts:
Finland
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing regulations
ship's flag

text: L 351/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 12. 98 REGLAMENTO (CE) No 2828/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 22 de diciembre de 1998 relativo a la interrupci(cid:155)n de la pesca del espad(cid:146)n por parte de los barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Finlandia LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un r(cid:130)gimen de control aplicable a la pol(cid:146)tica pesquera com(cid:156)n (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2635/97 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 21, Considerando que el Reglamento (CE) no 45/98 del Consejo, de 19 de diciembre de 1997, por el que se fijan los totales admisibles de capturas de determinadas pobla- ciones y grupos de poblaciones de peces para 1998 y determinadas condiciones en las que pueden pescarse (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2386/98 (4), establece, para 1998, las cuotas de espad(cid:146)n; Considerando que, para garantizar el cumplimiento de las disposiciones relativas a las limitaciones cuantitativas de las capturas de una poblaci(cid:155)n sujeta a cuotas, es necesario que la Comisi(cid:155)n fije la fecha en la que se considere que las capturas efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de un Estado miembro han agotado la cuota asignada; Considerando que, de acuerdo con la informaci(cid:155)n trans- mitida a la Comisi(cid:155)n, las capturas de espad(cid:146)n en las aguas de las divisiones CIEM III b, c, d (zona CE) efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Finlandia o est(cid:130)n registrados en Finlandia han alcanzado la cuota asignada para 1998; que Finlandia ha prohibido la pesca de esta poblaci(cid:155)n a partir del 13 de noviembre de 1998; que es necesario, por consiguiente, atenerse a dicha fecha, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se considera que las capturas de espad(cid:146)n en las aguas de las divisiones CIEM III b, c, d (zona CE) efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Finlandia o est(cid:130)n registrados en Finlandia han agotado la cuota asignada a Finlandia para 1998. Se proh(cid:146)be la pesca del espad(cid:146)n en las aguas de las divi- siones CIEM III b, c, d (zona CE) por parte de los barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Finlandia o est(cid:130)n regis- trados en Finlandia, as(cid:146) como el mantenimiento a bordo, el transbordo o el desembarco de peces de esta poblaci(cid:155)n capturados por los barcos mencionados, con posterioridad a la fecha de aplicaci(cid:155)n del presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. Ser(cid:145) aplicable a partir del 13 de noviembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Emma BONINO Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. (2) DO L 356 de 31. 12. 1997, p. 14. (3) DO L 12 de 19. 1. 1998, p. 1. (4) DO L 297 de 6. 11. 1998, p. 2


title: 1999/20/EF: Kommissionens beslutning af 22. december 1998 om EF-tilskud til forebyggelse og bekæmpelse af klassisk svinepest i Belgien (meddelt under nummer K(1998) 4385) (Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Belgium
animal plague
financial aid
health legislation
swine

text: L 6/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 1. 1999 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 22. december 1998 om EF-tilskud til forebyggelse og bekæmpelse af klassisk svinepest i Belgien (meddelt under nummer K(1998) 4385) (Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk) (1999/20/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) sygdommen s(cid:134) hurtigt som muligt kan EF yde kompensa- tion for tabene; under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter p(cid:134) veterinæromr(cid:134)det (1), senest ændret ved beslutning 94/370/EF (2), særlig artikel 6, og ud fra følgende betragtninger: I februar 1997 gav Nederlandene meddelelse om udbrud af klassisk svinepest i henhold til R(cid:134)dets direktiv 82/ 894/EØF af 21. december 1982 om anmeldelse af dyre- sygdomme inden for Fællesskabet (3); nogle af udbruddene i Nederlandene forekom i et omr(cid:134)de tæt p(cid:134) grænsen til Belgien; før udbruddene af klassisk svinepest var umiddelbart blevet bekræftet, var der blevet ført sendinger af svin ind i Belgien fra bedrifter i det p(cid:134)gældende omr(cid:134)de i Nederlan- dene; modtagerbedrifterne blev af de belgiske myndigheder og registreret som kontaktbedrifter; identificeret straks i perioden indtil Kommissionen har afsluttet sin kontrol af dels EF-veterinærbestemmelsernes overholdelse, dels opfyldelsen af betingelserne for at opn(cid:134) EF-tilskud, udbe- tales der en første rate p(cid:134) 650 000 ECU; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den St(cid:134)ende Veterinær- komit(cid:130) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I denne beslutning forst(cid:134)s ved »kontaktbedrift« en bedrift, som p(cid:134) grund af — inkubationstiden for klassisk svinepest, og — resultaterne af den epidemiologiske undersøgelse, som de nationale veterinærmyndigheder har foretaget, kan betragtes som truet af klassisk svinepest. da der var reel risiko for, at sygdommen kunne brede sig til Belgien, underrettede de belgiske myndigheder straks Kommissionen og medlemsstaterne via Den St(cid:134)ende Veterinærkomit(cid:130) om de foranstaltninger, der blev truffet for at forebygge sygdommen; Artikel 2 1. Der kan ydes et tilskud til Belgien under forudsæt- ning af, at Kommissionen finder det godtgjort, at betin- gelserne i artikel 6 i beslutning 90/424/EØF og artikel 3 i denne beslutning er overholdt. foranstaltningerne omfattede slagtning af de svin, der var (cid:134)rsag til risikoen for sygdomsspredning, og en grundig undersøgelse af disse svin for hurtigt at kunne spore den klassiske svinepestvirus; P(cid:134) grundlag af de foreliggende oplysninger kan 2. Belgien f(cid:134) et første forskud p(cid:134) 650 000 ECU af EF- tilskuddet til slagtning og destruktion af svin p(cid:134) kontakt- bedrifter. forekomsten af denne sygdom udgør en alvorlig fare for EF’s svinebestand, og for at hjælpe med at udrydde Artikel 3 (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 19. (2) EFT L 168 af 2. 7. 1994, s. 31. (3) EFT L 378 af 31. 12. 1982, s. 58. Første rate af EF-tilskuddet udbetales mod forelæg- 1. gelse af dokumentation. 12. 1. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 6/23 2. Den i stk. 1 nævnte dokumentation skal omfatte: Artikel 4 a) en epidemiologisk rapport om hver kontaktbedrift, hvor der er blevet slagtet svin. Rapporten skal for hver bedrift indeholde oplysninger om følgende: — beliggenhed og adresse — dato for mistanke om sygdomsrisiko p(cid:134) kontaktbe- driften — arten af den epidemiologiske forbindelse mellem kontaktbedriften og de bekræftede udbrud — antallet og arten af de slagtede og destruerede svin samt slagte- og destruktionsdato — nedslagnings- og destruktionsmetode — antallet og arten af de prøver, der er blevet indsamlet og undersøgt for klassisk svinepest — dato(er) for indsamlingen af prøver og resultaterne af de udførte undersøgelser b) en finansieringsrapport med en oversigt over støtte- modtagerne og deres adresse, antal slagtede dyr, slag- tedato og udbetalt beløb. Belgien fremlægger den i artikel 2 omhandlede doku- mentation senest seks m(cid:134)neder efter meddelelsen af denne beslutning. Artikel 5 1. Kommissionen kan i samarbejde med de nationale myndigheder foretage kontrol p(cid:134) stedet af gennem- foranstaltningerne og de støtteberettigede førelsen af udgifter. Kommissionen underretter medlemsstaterne om resultatet af denne kontrol. 2. Artikel 8 og 9 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 729/ 70 (1) finder tilsvarende anvendelse. Artikel 6 Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 94 af 28. 4. 1970, s. 13


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2825/98, 22. detsember 1998, millega vabastatakse Marokost pärit sardiinitoodete ja -konservide ühendusse importimine ühise tollitariifistiku maksumääradest

eurovoc_concepts:
CCT duties
Morocco
import (EU)
originating product
preserved product
sea fish

text: 148 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd 31998R2825 29. 12. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 351/15 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2825/98, 22. detsember 1998, millega vabastatakse Marokost pärit sardiinitoodete ja -konservide ühendusse importimine ühise tollitariifistiku maksumääradest EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 113, Artikkel 1 võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: 26. veebruaril 1996. aastal allkirjastatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokollis 2 on sätestatud, et CN-koodide 1604 13 11, 1604 13 19 ja ex 1604 20 50 alla kuuluvate Maro- kost pärit sardiinitoodete ja -konservide ühendusse importimine vabastatakse tollimaksudest alates 1. jaanuarist 1999; CN-koodide 1604 13 11, 1604 13 19 ja ex 1604 20 50 alla kuuluvate Marokost pärit -konservide ühendusse importimine on tollimaksudest vabastatud. sardiinitoodete ja Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. kuni lepingu sõlmimiseni ja jõustumiseni peaks ühendus kehtes- tama asjakohase korra ühepoolselt, Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1999 kuni Marokoga sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu jõustumiseni. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. detsember 1998 Nõukogu nimel eesistuja C. EINEM


title: 98/735/FUSP: Fælles aktion af 22. december 1998 vedtaget af Rådet på grundlag af artikel J.3 i traktaten om Den Europæiske Union, til støtte for den demokratiske proces i Nigeria

eurovoc_concepts:
EU financing
Nigeria
fact-finding mission
observer
parliamentary election
presidential election

text: 30. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 354/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) FÆLLES AKTION af 22. december 1998 vedtaget af R(cid:134)det p(cid:134) grundlag af artikel J. 3 i traktaten om Den Europæiske Union, til støtte for den demokratiske proces i Nigeria (98/735/FUSP) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES AKTION: under henvisning til Union, særlig artikel J. 3 og J. 11, traktaten om Den Europæiske Artikel 1 under henvisning til de generelle retningslinjer i konklu- sionerne fra Det Europæiske R(cid:134)d i Madrid den 15. og 16. december 1995, og ud fra følgende betragtninger: R(cid:134)det vedtog den 30. oktober 1998 p(cid:134) grundlag af trakta- tens artikel J. 2 fælles holdning 98/614/FUSP og udsendte en erklæring om Nigeria, ifølge hvilken EU vil overveje konkrete støtteforanstaltninger i forbindelse med parla- ments- og præsidentvalget som afholdes henholdsvis den 20. og den 27. februar 1999; i Nigeria, inden for rammerne af den internationale indsats, som koordineres af De Forenede Nationer, har Kommissionen p(cid:134) Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters vegne p(cid:134)taget sig at bist(cid:134) med forberedelsen af valghand- lingerne og udsendelse af valgobservatører, herunder støtte til Nigerias uafhængige nationale valgkommission lokalvalgene (TMT- samt bistand til overv(cid:134)gning af Gruppen); 1. Den Europæiske Union vil inden for rammerne af den internationale af De Forenede Nationer, sende 100 EU-observatører til valg- handlingerne i Nigeria i februar 1999. indsats, der koordineres 2. Formandskabet udpeger en EU-talsmand, som skal være ansvarlig for fælles EU/FN-erklæringer, presse og public relations. Artikel 2 1. Et beløb p(cid:134) op til 810 000 ECU afholdes over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Beløbet skal dække driftsudgifterne til EU’s observatørmission i Nigeria og skal forvaltes af FN-frivillige under Kommis- sionens ansvar. Vederlag og tilknyttede udgifter for observatørerne 2. afholdes af den medlemsstat, der udsender dem. 3. Udgifter, der finansieres med det i stk. 1 fastsatte beløb, forvaltes i overensstemmelse med De Europæiske Fællesskabers budgetprocedurer og -regler. EU vil desuden støtte valghandlingerne ved at udsende et EU-kontingent af valgobservatører, som integreres i De Forenede Nationers overordnede koordinationsstruktur; Artikel 3 for at sikre, at EU bliver synligt, og da der ikke findes en FN-talsmand, vil formandskabet udpege en EU-tals- mand — R(cid:134)det noterer sig, at Kommissionen har til hensigt at gennemføre denne fælles aktions m(cid:134)lsætninger og priori- teter, i givet fald ved hjælp af relevante fællesskabsforan- staltninger. L 354/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 12. 98 Denne fælles aktion træder i kraft den 1. januar 1999. Artikel 4 Denne fælles aktion offentliggøres i EF-Tidende. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne C. EINEM Formand


title: WRITTEN QUESTION No. 3797/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS Location of the airport at Ciudad Real (Spain)

eurovoc_concepts:
Spain
airport
bird
business location
environmental impact
environmental protection
impact study
protected species
protection of animal life
protection of plant life

text: 11. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 289/91 (1999/C 289/120) WRITTEN QUESTION E-3797/98 by Laura González Álvarez (GUE/NGL) and Pedro Marset Campos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Location of the airport at Ciudad Real (Spain) (22 December 1998) At the beginning of September, details appeared in the media regarding the exact location of the future Ciudad Real airport, which is being promoted by the Aeropuerto de Ciudad Real S. A. private company and the Ciudad Real Chamber of Commerce and Industry. 1. Is the Commission aware of the exact location of the future airport? Is the Commission aware that the area selected is a place of Community importance with the status of 2. special environmental protection area within the meaning of the directives on habitats and birds? 3. Is the Commission aware that, in the area selected for the siting of the airport, Regulation (EEC) 2078/92 (1) on environmental measures is being applied and has been used for the purpose of establishing an aid scheme for the adoption of agricultural practices which are compatible with the habitats of steppe birds? In the Commission’s view, is the location of the airport compatible with environmental law and, in 4. particular, the following directives: (a) 85/337 /EEC (2) on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment; (b) 92/43/ EEC (3) on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora? 5. Can the Commission provide any information regarding the monitoring of this situation? (1) OJ L 215, 30. 7. 1992, p. 85. (2) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 40. (3) OJ L 206, 22. 7. 1992, p. 7. Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (5 February 1999) The Commission was not aware of the situation to which the Honourable Member refers. It will request detailed information from the Spanish authorities. In the absence of more precise information on the proposed location of the airport, the Commission cannot confirm whether the project is situated within a special protection area for birds, classified under Article 4 of Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (1), or within a site proposed for the Natura 2000 network provided for by Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora. Neither can it confirm whether the area in question benefits from aid granted under Council Regulation (EEC) 2078/92 of 30 June 1992 on agricultural production methods compatible with the requirements of the protection of the environment and the maintenance of the countryside. Article 2 of Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1987 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment provides that projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location shall be made subject to an assessment with regard to their effects before authorisation is granted. This provision applies to the projects listed in Annexes I and II to the Directive. Annex I, point 7 includes the construction of airports with a runway length of 2 100 metres or more. Under the terms of Article 4 (1), projects listed in Annex I must be made subject to an environmental impact assessment before authorisation is granted. The Commission believes that a project such as that referred to by the Honourable Member could be compatible with the protection of an area proposed for the Natura 2000 network provided that the conditions laid down in Article 6 (3) and (4) of Directive 92/43/EEC are fulfilled. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3808/98 του Karin RIIS-JOERGENSEN Κατευθύνσεις για τις ΜΜΕ

eurovoc_concepts:
EU policy
European Commission
environmental policy
management audit
management information system
proposal (EU)
secondary sector
small and medium-sized enterprises

text: 12. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 325/27 Όσον αφορα΄ τον κοινο΄ αριθµο΄ τηλεφωνικη΄ς κλη΄σης ευρωπαι¨κου΄ επιπε΄δου για τα επει΄γοντα περιστατικα΄ 4. (αριθµο΄ς 112), δε΄ον να σηµειωθει΄ ο΄τι ο αριθµο΄ς αυτο΄ς ισχυ΄ει πλε΄ον σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη εκτο΄ς απο΄ την Ελλα΄δα. Έχει κινηθει΄ αντι΄στοιχη διαδικασι΄α παρα΄βασης κατα΄ της Ελλα΄δας. EE L 101 της 1. 4. 1998 και ΕΕ L 321 της 30. 12. 1995. (1) (2) COM(98)594. (3) COM(98)696. (1999/C 325/031) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3808/98 υποβολη΄: Karin Riis-Jørgensen (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (22 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Κατευθυ΄νσεις για τις ΜΜΕ Στην ανακοι΄νωση Τυ΄που που εξε΄δωσε σχετικα΄ µε την προ΄ταση αναθεω΄ρησης του κανονισµου΄ EMAS (Προ΄γραµµα Υποστη΄ριξης της Ενεργειακη΄ς ∆ιαχει΄ρισης) η Επιτροπη΄ αναφε΄ρει µεταξυ΄ α΄λλων ο΄τι προ΄θεση΄ της ει΄ναι να καταβα΄λει ιδιαι΄τερη προσπα΄θεια υπε΄ρ των µικροµεσαι΄ων επιχειρη΄σεων, µε την εκπο΄νηση γενικω΄ν κατευθυ΄νσεων που θα απευθυ΄νονται στις αρχε΄ς τις επιφορτισµε΄νες µε την ε΄γκριση των ΜΜΕ, ω΄στε να διασφαλι΄ζεται ο΄τι οι εν λο΄γω αρχε΄ς θα ενεργου΄ν σε πνευ΄µα σεβασµου΄ της κουλτου΄ρας των ΜΜΕ και λαµβα΄νοντα΄ς την υπο΄ψη. ∆εδοµε΄νου ο΄τι οι κατευθυ΄νσεις αυτε΄ς δεν ε΄χουν ακο΄µη διαµορφωθει΄, πω΄ς αντιλαµβα΄νεται η Επιτροπη΄ την εκπο΄νηση΄ τους; Ποιοι θα συµµετα΄σχουν σε µια µελλοντικη΄ οµα΄δα εργασι΄ας, µε ποιον τρο΄πο η Επιτροπη΄ θα διασφαλι΄σει ε΄ναν ικανοποιητικο΄ δια΄λογο µε τις ΜΜΕ υπο΄ τις συνθη΄κες αυτε΄ς και, τε΄λος, θα η΄ταν δυνατο΄ να εξετασθει΄ το ενδεχο΄µενο προ΄σκλησης ορισµε΄νων ΜΜΕ απο΄ ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη; Απα΄ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (26 Φεβρουαρι΄ου 1999) Στις 30 Οκτωβρι΄ου 1998, η Επιτροπη΄ υιοθε΄τησε προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου µε τον οποι΄ο επιτρε΄πεται η συµµετοχη΄ των οργανισµω΄ν σε κοινοτικο΄ συ΄στηµα οικολογικη΄ς διαχει΄ρισης και οικολογικου΄ ελε΄γχου (1) (ΕΜΑS) που αναθεωρει΄ τον κανονισµο΄ (ΕΟΚ) 1836/93 του Συµβουλι΄ου της 29ης Ιουνι΄ου 1993, ο οποι΄ος επιτρε΄πει την εκου΄σια συµµετοχη΄ των επιχειρη΄σεων του βιοµηχανικου΄ τοµε΄α σε κοινοτικο΄ συ΄στηµα οικολογικη΄ς διαχει΄ρισης και οικολογικου΄ ελε΄γχου (2). Το α΄ρθρο 10 της προ΄τασης αυτη΄ς προβλε΄πει σειρα΄ µε΄τρων για την προαγωγη΄ της συµµετοχη΄ς των οργανισµω΄ν στο εκου΄σιο αυτο΄ συ΄στηµα µε΄τρα που απευθυ΄νονται ιδι΄ως στις µικρε΄ς και µεσαι΄ες επιχειρη΄σεις (ΜΜΕ). Τα µελετω΄µενα µε΄τρα κατανε΄µονται µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν και της Επιτροπη΄ς. ιδι΄ως η εκ µε΄ρους της χα΄ραξη κατευθυντηρι΄ων γραµµω΄ν προς τους Όσον αφορα΄ την Επιτροπη΄, προβλε΄πεται ανεγνωρισµε΄νους περιβαλλοντικε΄ς ελεγκτε΄ς που ει΄ναι επιφορτισµε΄νοι µε τον ε΄λεγχο της συµµο΄ρφωσης ενο΄ς οργανισµου΄ µε το συ΄νολο των απαιτη΄σεων του κανονισµου΄ ΕΜΑS, καθω΄ς και µε την εξακρι΄βωση της αλη΄θειας και αξιοπιστι΄ας των προκυπτουσω΄ν πληροφοριω΄ν. Στο µε΄τρο που οι ελεγκτε΄ς αυτοι΄ εξασφαλι΄ζουν την διεπαφη΄ µεταξυ΄ του κανονισµου΄ και της εφαρµογη΄ς του σε επι΄πεδο οργανισµω΄ν, ιδι΄ως δε σε επι΄πεδο ΜΜΕ, ει΄ναι απαραι΄τητο να ει΄ναι σε θε΄ση να κατανοη΄σουν την λειτουργι΄α µιας ΜΜΕ, προκειµε΄νου ο ε΄λεγχος να ει΄ναι προσαρµοσµε΄νος στις ιδιαιτερο΄τητε΄ς της. Οι κατευθυντη΄ριες αυτε΄ς γραµµε΄ς χαρα΄σσονται απο΄ κοινου΄ µε τους ανεγνωρισµε΄νους περιβαλλοντικου΄ς ελεγκτε΄ς και την Ευρωπαι¨κη΄ ε΄νωση βιοτεχνι΄ας µικρω΄ν και µεσαι΄ων επιχειρη΄σεων (UEAPME). Η ευρωπαι¨κη΄ αντιπροσωπευτικο΄τητα του εν λο΄γω οργανισµου΄ επιτρε΄πει τον συνυπολογισµο΄ των ιδιαιτεροτη΄των των ΜΜΕ στα δια΄φορα κρα΄τη µε΄λη. Ει΄ναι λοιπο΄ν απολυ΄τως δυνατο΄ν να χρησιµοποιει΄ται η δι΄αυλος της UEAPME για τις επιχειρη΄σεις που επιθυµου΄ν να συµµετα΄σχουν στη διαµο΄ρφωση των εν λο΄γω κατευθυντηρι΄ων γραµµω΄ν. (1) (2) Έγγραφο COM(98)622 τελικο΄. ΕΕ L 168 της 10. 7. 1993