title: Neuvoston säädös, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösäännöt

eurovoc_concepts:
Europol
staff regulations (EU)

text: 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/23 NEUVOSTON SÄÄDÖS, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösäännöt (1999/C 26/07) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) (1), ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston on yksimielisesti annettava Europolin henkilökuntaan sovellettavat henkilöstösään- nöt, ON ANTANUT SEURAAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT: (1) EYVL C 316, 27. 11. 1995, s. 1. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/25 Europolin henkilöstösäännöt C 26/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 SISÄLLYSLUETTELO 1 OSASTO: Yleiset säännökset. Sivu 27 2 OSASTO: Europolin työntekijät. 27—47 1 luku: Yleiset säännökset. 27—28 2 luku: Oikeudet ja velvollisuudet. 28—30 3 luku: Palvelukseen ottamista koskevat ehdot. 30—31 4 luku: Työehdot. 31—34 5 luku: Palkkaus ja kulujen korvaaminen. 34—35 6 luku: Sosiaaliturvaetuudet A jakso: Sairaus- ja tapaturmavakuutus. 35—39 B jakso: Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta. 39—41 C jakso: Eläke ja eroraha. 41—42 D jakso: Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitta- minen. 42 E jakso: Eläkkeen määrän laskeminen. 42—43 F jakso: Etuuksien maksaminen. G jakso: Europolin sijaantulo. 7 luku: Liiallisina tai liian vähäisinä suoritetut etuudet. 43 43 43 8 luku: Kurinpitoseuraamukset. 44—45 9 luku: Muutoksenhaku. 45—46 10 luku: Palvelussuhteen päättyminen. 46—47 3 OSASTO: Paikalliset työntekijät. 47 4 OSASTO: Siirtymäsäännökset. 47—48 5 OSASTO: Voimaantulo. 48 LUETTELO LIITTEISTÄ Liite 1: Europolin toimet Liite 2: Valintamenettelyt Liite 3: Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana Liite 4: Lomat Liite 5: Palkkaus ja kulukorvaukset Liite 6: Eläkejärjestelmä Liite 7: Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menet- telytavat Liite 8: Verot 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/27 1 OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Europolin palveluk- sopimuksella otettuun henkilöstöön. Tähän seen henkilöstöön kuuluvat: — Europolin työntekijät, jotka ovat yksinomaan Euro- pol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoite- tuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä, jotka voidaan ottaa palvelukseen joko näistä viranomaisista tai muualta, ja — paikalliset työntekijät. 2 artikla 1. Näissä henkilöstösäännöissä ’Europolin työnteki- jöillä’ tarkoitetaan liitteessä I olevien toimien luetteloon kuuluviin toimiin otettua henkilöstöä, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä. Kunkin toimen osalta vahvistetaan, voidaanko se täyttää yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 koh- dassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palve- lukseen otetulla työntekijällä vai voidaanko siihen ottaa myös muu työntekijä. Sellaiseen toimeen valittavalle työntekijälle, joka voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista viranomaisista palve- lukseen otetulla työntekijällä, voidaan kyseisen toimen osalta tarjota vain väliaikaista sopimusta 6 artiklan mukaisesti. 2. Europol arvioi hallintoneuvoston hyväksymällä ta- valla toimet niihin liittyvien tehtävien luonteen ja tärkey- den mukaan sekä ottaen huomioon tehtävän edellyttämän ammattitaidon tason ja asiaankuuluvan ammattikoke- muksen. Toimien lukumäärä ja palkkaluokat vahvistetaan vuosit- tain talousarvion liitteessä. 3 artikla Näissä henkilöstösäännöissä ’paikallisilla työntekijöillä’ tarkoitetaan henkilöstöä, joka on otettu palvelukseen paikallisen lainsäädännön mukaisesti ruumiillisen työn tekijöiksi tai avustaviin tehtäviin ja joka on osoitettu sellaisiin toimiin, jotka on liitteessä 1 olevassa toimien luettelossa merkitty tällaisiksi. 4 artikla Europoliin perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä sille määrättyjä tehtäviä. Henkilöstökomitean kokoonpano ja menettelysäännöt vahvistetaan liitteessä 7. Kaikilla työntekijöillä on oikeus äänestää vaaleissa ja asettua ehdolle henkilöstökomiteaa valittaessa. 5 artikla Työntekijöillä on yhdistymisoikeus; he voivat erityisesti olla henkilöstöyhdistysten jäseniä. 2 OSASTO EUROPOLIN TYÖNTEKIJÄT 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 6 artikla Europolin kaikki työntekijät otetaan aluksi palvelukseen 1—4 vuoden määräajaksi. Ensimmäiset sopimukset voi- daan uusia — enintään kahdeksi vuodeksi sellaiseen toimeen osoite- tun työntekijän osalta, johon voidaan ottaa yksin- omaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 koh- dassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettu työntekijä; — enintään kahdeksi vuodeksi sellaisen työntekijän osalta, jota koskevat työntekijöiden lähettämistä työ- komennukselle, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevat kansalliset määräykset ja joka on osoitettu toimeen, johon voidaan ottaa työntekijä muualtakin kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista; C 26/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 — enintään neljäksi vuodeksi kaikissa muissa tapauk- sissa. Ainoastaan kahteen viimeksi mainittuun ryhmään kuulu- vat työntekijät voidaan ottaa palvelukseen toistaiseksi, sen jälkeen kun he ovat olleet palveluksessa kahden määräaikaisen tehtävänsä hyväksyttävästi. sopimuksen ajan hoitaen Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai muulta Europolin ulkopuoliselta taholta minkäänlaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämis- tään taikka asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana ja tällaisten palvelusten johdosta. Jos Europolin johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia, Europolin hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain lupa. Hallintoneuvosto voi vahvistaa, kuinka paljon tällaisia sopimuksia voidaan enintään tehdä. 7 artikla Europolin johtaja nimittää kunkin työntekijän toi- 1. meensa ainoastaan viraston edun huomioon ottaen ja työntekijän kansallisuudesta riippumatta, tämän kuiten- kaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan soveltamista. Työntekijä voi pyytää siirtoa Europolin sisällä. 2. Työntekijä voidaan määrätä hoitamaan väliaikaises- ti tointa, joka kuuluu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on vakinaisesti nimitetty. Hän saa tällai- sen väliaikaisen toimeen määräämisen neljännen kuukau- den alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi väliaikaisen toimensa palkkaluokassa hänelle kuuluvalla tasolla. 10 artikla Työntekijää sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 ar- tiklan määräyksissä sekä kaikissa kyseiseen yleissopimuk- seen perustuvissa säädöksissä vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat säännökset. Työntekijän, joka haluaa harjoittaa toimen hoitamiseen kuulumatonta toimintaa, riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion, tai suorittaa Europolin ulkopuolisen toi- meksiannon, on saatava siihen johtajalta lupa. Lupaa ei saa myöntää, jos toiminta tai toimeksianto on sellainen, että se vaarantaisi työntekijän riippumattomuuden tai olisi haitaksi Europolin toiminnalle. 11 artikla Europolin työntekijän on käyttäydyttävä yksityiselämäs- sään siten, ettei se häiritse hänen toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista eikä ole Europolille haitaksi. 8 artikla 12 artikla 1. Europolin palvelukseen otettavien työntekijöiden palkkaluokka ja -taso on mainittava heidän sopimuksis- saan. 2. Jos Europolin työntekijä nimitetään toimeen, jonka palkkaluokka on korkeampi kuin sen toimen, johon hänet otettiin palvelukseen, tämä on mainittava varsinai- sen sopimuksen lisäksi tehtävässä erillisessä sopimuk- sessa. 2 LUKU OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET 9 artikla Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan Europolin edun mukaisesti; Europol-yleissopi- muksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä Europolin ulko- puolelta. Jos työntekijä joutuu tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian käsittelystä tai jossa hänellä on henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä johtajalle. lopputuloksesta, 13 artikla Työntekijän, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julki- seen tehtävään, on pyydettävä virkavapautta henkilökoh- taisten syiden perusteella enintään kolmen kuukauden ajaksi. Europolin johtaja arvioi tällaiseen tehtävään valitun työn- tekijän aseman. Johtajan on tehtävän merkitys ja siihen kuuluvat velvollisuudet huomioon ottaen päätettävä, voiko työntekijä jatkaa toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista vai onko hänen pyydettävä virkavapautta hen- kilökohtaisten syiden perusteella. Jälkimmäisessä tapauk- sessa virkavapauden kesto on sama kuin toimikausi teh- tävässä, johon työntekijä on valittu. Jos kyseisellä henki- löllä on määräaikainen sopimus, virkavapautta voidaan myöntää ainoastaan sopimuksen jäljellä olevaksi ajaksi. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/29 14 artikla Johtaja tekee asiasta perustellun päätöksen 96 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi tekstiä, joka koskee Europolin toimintaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminen saattaa vaaran- taa Europolin etuja. 15 artikla Kaikki oikeudet työntekijän tehtäviään hoitaessaan teke- miin kirjallisiin tai muihin töihin kuuluvat Europolille. 16 artikla Työntekijän on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä asianmukaista hoitamista. 17 artikla Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esi- miehiään ja annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta. Työntekijä, joka on saanut tehtäväkseen vastata viraston jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetystä toimivallasta ja antamiensa määräys- ten täytäntöönpanosta. Työntekijän alaisten henkilökoh- tainen vastuu ei millään tavoin vapauta kyseistä työnteki- jää hänelle kuuluvasta vastuusta. Jos työntekijä katsoo, että jokin hänelle annettu määräys on sääntöjenvastainen tai että se todennäköisesti aiheut- taa vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä lähim- mälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jos työnteki- jän esimies tämän jälkeen vahvistaa määräyksen kirjalli- sesti, työntekijän on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslain tai asiaan kuuluvien turvallisuus- sääntöjen vastainen. Työntekijä voi 22 artiklan mukaises- ti myös pyytää johtajalta päätöstä asiassa. Rikoksesta syytetyn työntekijän on välittömästi ilmoitet- tava tästä Europolin johtajalle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on rajoittamaton toimivalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa. 19 artikla Työntekijän nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönne- tään ainoastaan Europolin edun vuoksi. Ellei toimipaik- kaa koskevasta sopimuksesta eikä erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta muuta johdu, työnte- kijät eivät ole vapautettuja yksityisistä velvoitteistaan eivätkä voimassa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta. Jos erioikeudet ja vapaudet on riitautettu, asianomaisen työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä johtajalle. 20 artikla Europol avustaa työntekijää erityisesti oikeudellisissa toi- menpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, louk- kaa, solvaa tai herjaa työntekijää tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan työntekijän aseman tai tehtävien vuoksi. Europol korvaa työntekijälle tällaisissa tapauksissa aiheu- tuneet vahingot sillä edellytyksellä, että työntekijä ei ole aiheuttanut vahinkoa tahallisesti tai törkeästä tuottamuk- sesta eikä voi saada korvausta vahingon aiheuttajalta. 21 artikla Europol suhtautuu myönteisesti työntekijän ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen, jos siitä ei aiheudu haittaa viraston asianmukaiselle toiminnalle ja jos se on Europolin edun mukaista. Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä. 22 artikla 18 artikla Työntekijä voi tehdä hakemuksia Europolin johtajalle. Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain Europolin kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä. Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty yksittäistä henkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjalli- sesti tiedoksi asianomaiselle työntekijälle. Työntekijälle vastainen päätös on perusteltava. C 26/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 23 artikla Työntekijää koskeva henkilökansio sisältää: a) kaikki työntekijän asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytös- tään koskevat raportit, b) työntekijän kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset. Asiakirjat on kirjattava, numeroitava ja arkistoitava juok- sevasti; Europol ei voi esittää perusteeksi edellä a alakoh- dassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin työnteki- jää vastaan, ellei niitä ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden arkistointia. Asiakirjan tapahtuneen tiedoksiantamisen katsotaan työntekijän allekirjoituksella tai, jos tämä ei ole mahdolli- sta, kirjatun kirjeen lähettämisellä. Kustakin työntekijästä saa olla vain yksi henkilökansio. Työntekijällä on oikeus, myös palvelussuhteensa päätyt- tyä, tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakir- joihin. 2. Henkilö voidaan ottaa Europolin palvelukseen ainoastaan 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että hän a) on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, ja jolla on täydet kansalaisoikeudet, b) on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädän- nön mukaiset velvollisuutensa, c) täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät eettiset vaatimukset, d) on fyysisesti kykenevä hoitamaan tehtävää, ja e) osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin virallisista kielistä ja tehtä- viensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa näistä kielistä. 3. Ennen Europolin toimeen hakeneen henkilön nimit- tämistä on kansallisessa hyväksymismenettelyssä varmis- tettava, että kyseisen henkilön toimeen nimittäminen on työntekijöiden työkomennukselle lähettämistä, virkava- paata tai väliaikaista siirtoa koskevien kansallisten mää- räysten mukainen. Kyseinen jäsenvaltio määrittelee tämän menettelyn yksityiskohdat. Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutus- tua ainoastaan hallinnon tiloissa. Se toimitetaan kuiten- kin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle, jos tuomiois- tuimessa tulee vireille työntekijää koskeva asia. 4. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa nou- datettava valintamenettely vahvistetaan näiden henkilös- tösääntöjen liitteessä 2. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perus- teella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, yksityiskohtaiset säännöt henkilökansion hal- linnasta, sisällöstä ja oikeudesta tutustua siihen, ottaen huomioon 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroo- pan neuvoston yleissopimuksessa vahvistetut periaatteet. 3 LUKU PALVELUKSEEN OTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT 24 artikla 1. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa on pyrittävä varmistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luo- tettavia henkilöitä. Europolin työntekijöitä valittaessa otetaan huomioon henkilöiden soveltuvuus ja ammattipä- tevyys sekä varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansa- laisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus. Europol noudattaa tasa-arvoisten mahdollisuuk- sien politiikkaa. 25 artikla Ennen palvelukseen ottamista ja sopimusta uusittaessa Europolin työntekijän on käytävä Europolin nimeämän lääkärin suorittamassa lääkärintarkastuksessa, jotta Euro- pol voi varmistua siitä, että hän täyttää 24 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset. Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkas- tuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun Europol on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa saatetaan työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi lopullista päätöstä varten. Työkyvyttömyy- lausunnon slautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen antanutta lääkäriä. Hakija voi toimittaa työkyvyttömyy- slautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausun- non. 26 artikla Europolin työntekijälle voidaan asettaa enintään kuuden kuukauden koeaika. Koeaikaa ei voida asettaa, kun sopi- mus uusitaan 6 artiklan mukaisesti. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/31 Jos Europolin työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan estynyt hoitamasta tehtäviään koeaikana, johtaja voi pidentää hänen koeai- kaansa vastaavasti. Tämä raportti annetaan tiedoksi työntekijälle. Hänellä on oikeus esittää siitä aiheellisiksi katsomansa huomautuk- set. Viimeistään kuukautta ennen koeajan päättymistä laadi- taan raportti Europolin työntekijän pätevyydestä hoitaa hänen toimeensa kuuluvia tehtäviä sekä hänen käytökses- tään ja tehokkuudestaan viraston palveluksessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Europolin työntekijä, joka ei ole osoittanut suoriutu- neensa tehtävistään asianmukaisesti, siten, että hänet voi- daan nimittää toimeen, irtisanotaan. Jos koeajalla olevan Europolin työntekijän tehtävissä suo- riutuminen osoittautuu selvästi riittämättömäksi, raportti voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Johtaja voi tämän raportin perusteella päättää irtisanoa Europolin työntekijän ennen koeajan päättymistä kuu- kauden irtisanomisajan jälkeen; palvelusaika saa kuiten- kin kestää enintään tavanomaisen koeajan. Europolin työntekijällä, joka on irtisanottu, on oikeus korvaukseen, joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkas- taan kultakin koeaikakuukaudelta, jona hän on ollut palveluksessa. 27 artikla Europolin työntekijä otetaan palvelukseen tointa koske- van palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Johtaja voi kui- tenkin kyseistä tointa koskevan työmarkkinatilanteen tai toimeen valitun henkilön koulutuksen ja erityiskokemuk- sen huomioon ottaen päättää, että työntekijä saa enin- tään kyseisen palkkaluokan viidennen tason mukaisen palkan. Tällaisessa tapauksessa työntekijän saama palkka voi 29 artiklaa sovellettaessa ensimmäisen sopimuksen aikana olla enintään viidennen tason mukainen. 29 artikla Johtaja voi arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon kyseisen työntekijän suoriutumisen tehtävissään myöntää enintään kahden palkkaluokan tason korotuksen joka toinen vuosi. Opetustehtävät, jotka liittyvät 21 artiklan mukaiseen ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutuk- seen, otetaan tässä arvioinnissa huomioon. Hallintoneu- vosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, muut arviointimenettelyä koskevat yksityiskohdat. Jos ylempää tasoa ei myönnetä kyseisen työntekijän tehottomuuden vuoksi, työntekijä voi pyytää, että päätös- tä arvioitaisiin uudelleen kuuden kuukauden kuluttua sen tekemisestä. 4 LUKU TYÖEHDOT 30 artikla Työtehtävässä toimivan työntekijän on aina oltava Euro- polin käytettävissä. Tavanomainen viikoittainen työaika on kuitenkin 40 tun- tia, ja johtaja määrittää päivittäisen työajan. Johtaja voi näissä rajoissa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan vahvistaa työajat ja työaikajärjestelyt tietyille erityistehtä- viä hoitaville työntekijäryhmille. Jos työntekijän sopimus uusitaan ja hänet nimitetään aiemman sopimuksensa mukaiseen palkkaluokkaan, hän säilyttää vähintään ensimmäisen sopimuksensa mukaisesti saamansa tason. Jos työntekijä nimetään korkeampaan palkkaluokkaan, hän saa kyseisen palkkaluokan seuraa- van tason. Lisäksi työntekijää voidaan viraston tarpeiden tai turvalli- suusmääräysten perusteella vaatia tavanomaisen työajan lisäksi päivystämään joko työpaikalla tai kotonaan. Euro- pol vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksi- tyiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaa kuultuaan. 28 artikla 31 artikla Johtajaa ja apulaisjohtajia lukuun ottamatta laaditaan kunkin työntekijän pätevyydestä, tehokkuudesta ja käy- töksestä viraston palveluksessa vähintään kerran vuo- dessa raportti. Johtaja voi asianmukaisesti perustellun pyynnön johdosta antaa työntekijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti. Lupaa ei myönnetä, jos johtaja katsoo, että lupa osa- aikatyöhön aiheuttaisi haittaa Europolin eduille. C 26/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaises- ti, on johtajan vahvistamalla tavalla kuukausittain työs- kenneltävä sovittu osa tavanomaisesta työajasta. mahdollista myöntää vapaata sitä kuukautta seuraavien kahden kuukauden aikana, jona ylityö tehtiin. 32 artikla Edellä 31 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään työnte- kijän pyynnöstä ja enintään vuodeksi. Lupa voidaan kuitenkin uusia samoin edellytyksin. Työntekijän on teh- tävä pyyntö luvan uusimiseksi viimeistään kuukautta ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi lupa on myön- netty. Jos ne syyt, joiden vuoksi lupa on myönnetty, eivät enää ole olemassa, johtaja voi ilmoittamalla asiasta kuukautta etukäteen peruuttaa luvan ennen sen ajanjakson päätty- mistä, joksi se on myönnetty. Johtaja voi peruuttaa luvan myös kyseisen työntekijän pyynnöstä. Työntekijällä on oikeus saada vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jona hänellä on lupa osa-aikatyö- hön. Hän saa kuitenkin edelleen täysimääräistä huolletta- vana olevasta lapsesta maksettavaa lisää ja täysimääräistä koulutuslisää. Sairausvakuutus-ja eläkejärjestelmään suo- ritettavat maksut lasketaan kokonaisperuspalkan perus- teella. Kun työntekijälle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa- aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrä vähennetään vastaavasti kyseisen osa-aikatyön ajalta. Vähennettävistä päivistä otetaan huomioon ainoastaan kokonaiset päi- vät. 34 artikla Työntekijä, jonka edellytetään työskentelevän säännölli- sesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäi- vinä, on oikeus saada erityinen lisä Europolin vaatimasta vuorotyöstä, joka perustuu viraston tarpeiden tai turvalli- suusmääräysten mukaisiin vaatimuksiin ja jonka Europol katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi. Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perus- teella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työnteki- jöillä on oikeus lisään, sekä lisän määrän ja sen myöntä- misen edellytykset. Vuorotyötä tekevän työntekijän tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa. 35 artikla Työntekijä on oikeutettu erityiseen korvaukseen, jos hän joutuu johtajan viraston tarpeiden tai turvallisuusmää- räysten vuoksi tekemän päätöksen perusteella päivys- tämään tavanomaisen työajan ulkopuolella. Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perus- teella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työnteki- jöillä on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen määrän ja sen myöntämisen edellytykset. 36 artikla 33 artikla Työntekijöillä on kalenterivuoden aikana oikeus 30 päi- vän pituiseen vuosilomaan. Työntekijää voidaan vaatia tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuk- sellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan joh- tajan vahvistamaa menettelyä noudattaen. Työntekijällä teetettävien ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enin- tään 150 tuntia kuuden kuukauden jakson aikana. Tästä määrästä voidaan poiketa johtajan tekemällä päätöksellä, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saa- tuaan ja joka riippuu siitä, annetaanko työstä korvaus palkkana vai vapaana. Kuten liitteessä 3 vahvistetaan, työntekijällä on oikeus saada tekemästään ylityöstä korvauksena vapaata, tai palkkaa silloin kun viraston tarpeiden vuoksi ei ole Tämän vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnös- tä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Tällaista lomaa koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä 4. 37 artikla lisäksi Raskaana olevilla naisilla on 36 artiklassa säädettyjen lomien lääkärintodistuksen esitettyään oikeus äitiyslomaan, joka alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistukseen merkittyä laskettua synnytyspäivää ja päättyy kymmenen viikon kuluttua synnytyspäivän jälkeen, mutta tällainen loma ei kuitenkaan saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin 16 viikkoa sen alkamises- ta lukien. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/33 Työntekijän on oltava äitiyslomalla ainakin kaksi viikkoa ennen synnytystä ja kaksi viikkoa sen jälkeen. 40 artikla Raskaana olevilla naisilla on oikeus ottaa vapaata ennen synnytystä tehtäviä tutkimuksia varten palkkaansa me- nettämättä, jos tällaiset tutkimukset on tehtävä työai- kana. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perus- teella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, luettelon yleisistä vapaapäivistä. 38 artikla Työntekijällä, joka osoittaa olevansa kykenemätön 1. hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on ilman eri päätöstä oikeus sairauslomaan. Sairausloma saa olla enintään kolmen kuukauden tai sen ajan pitui- nen, jonka työntekijä on ollut palveluksessa, sen mukaan kumpi on pidempi. Sairausloma voi jatkua enintään työn- tekijän sopimuksen päättymisajankohtaan. Asianomaisen työntekijän on mahdollisimman pian ilmoi- tettava Europolille kykenemättömyydestään hoitaa tehtä- viään sekä ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Työnte- kijää voidaan vaatia käymään Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa. Jos työntekijä on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, johtaja voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi. 2. Työntekijä voidaan siirtää lomalle Europolin nimeä- män lääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jolla- kulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti. 3. Edellä 1 kohdassa mainittujen määräaikojen päätyt- tyä työntekijä, jonka työsopimusta ei ole päätetty siitä huolimatta, ettei hän kykene palaamaan tehtäviinsä, ase- tetaan palkattomalle virkavapaalle. Jos työntekijä tehtäviään hoitaessaan sairastuu ammatti- tautiin tai hänelle tuolloin sattuu tapaturma, hänelle maksetaan kuitenkin täyttä palkkaa koko hänen työky- vyttömyysajaltaan siihen saakka, kunnes hänelle myönne- tään työkyvyttömyyseläke 65 artiklan mukaisesti. 39 artikla Työntekijä ei saa olla poissa työstä ilman lähimmältä esimieheltään etukäteen saamaansa jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen työntekijän vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista. lupaa, paitsi 41 artikla Europolin työntekijälle voidaan poikkeuksellisesti hänen omasta pyynnöstään myöntää palkatonta virkavapaata pakottavista henkilökohtaisista syistä. Johtaja määrittelee tällaisen virkavapaan pituuden, joka saa olla enintään neljänneksen työntekijän senhetkisestä palveluksessaolo- ajasta eikä missään tapauksessa pidempi kuin: — kolme kuukautta, jos työntekijä on ollut palveluksessa alle neljä vuotta, — kuusi kuukautta kaikissa muissa tapauksissa. Europolin työntekijän ollessa palkattomalla virkavapaalla hänen jäsenyytensä 56 artiklassa säädetyssä sosiaaliturva- järjestelmässä keskeytetään. Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada suojaa muusta julkisesta vakuutusjärjestelmästä 56 artik- lassa tarkoitettujen riskien varalta, voi anoa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun palkaton virkavapaa on alkanut, että hän saa edelleen tämän artiklan mukaisen suojan edellyttäen, että hän maksaa puolet 56 artiklassa tarkoitetun suojan edellyttämistä maksuista virkava- paansa aikana; maksun määrä lasketaan hänen viimeisen peruspalkkansa perusteella. Lisäksi Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada eläkeoikeuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyytää, että hänen eläkeoikeutensa karttuvat koko palkattoman virkavapaan ajan edellyttäen, että hän mak- saa kolminkertaisena 78 artiklassa säädetyn määrän; maksujen määrät lasketaan hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen peruspalkan perusteella. 42 artikla Europolin työntekijälle, joka kutsutaan suorittamaan ase- tai siviilipalvelusta tai kertausharjoituksiin tai joka kutsu- taan uudelleen puolustusvoimien palvelukseen, myönne- tään virkavapaata kansallista palvelusta varten; määrä- ajaksi palvelukseen otetun Europolin työntekijän osalta tällainen virkavapaa voi olla enintään hänen työsopimuk- sensa pituinen. Ase- tai siviilipalvelukseen kutsutun Europolin työnteki- jän palkanmaksu keskeytetään. Työntekijä säilyttää C 26/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 oikeutensa vanhuuseläkkeeseen, jos hän ase- tai siviilipal- veluksensa suoritettuaan maksaa eläkemaksunsa jälkikä- teen. Kertausharjoituksiin kutsutun tai puolustusvoimien palve- lukseen uudelleen kutsutun Europolin työntekijän palkan- maksua jatketaan kertausharjoitusten tai puolustusvoi- missa palvelun ajan, mutta hänen palkastaan pidätetään hänen tästä palveluksestaan saamansa palkan määrä. 5 LUKU PALKKAUS JA KULUJEN KORVAAMINEN 44 artikla Hallintoneuvosto tarkistaa vuosittain Europolin työnteki- jöiden palkkausta. Tämän tarkistuksen yhteydessä hallin- toneuvosto harkitsee, onko palkkauksen mukauttaminen aiheellista Haagin elinkustannuksissa tapahtuneiden muu- tosten johdosta. Tätä varten otetaan huomioon erityisesti palkkojen mahdolliset muutokset jäsenvaltioiden julkis- hallinnossa ja Europolin palvelukseenottotarpeet. Peruspalkkoja sekä lisiä ja korvauksia voidaan mukauttaa palkkatason vuosittaisen tarkistuksen perusteella. Neu- vosto päättää asiasta yksimielisesti hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen. 43 artikla 45 artikla Europolin työntekijöiden palkkaus muodostuu peruspal- kasta, perhelisistä ja tapauksen mukaan muista lisistä ja korvauksista. Se ilmoitetaan ja maksetaan sen maan valuuttana, jossa työntekijän asemapaikka on. Kuukausittaiset peruspalkat määritellään Alankomaiden guldeneissa kunkin palkkaluokan ja -tason osalta seuraa- van taulukon mukaisesti: Palkka- luokat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Palkkatasot 24 500 22 000 15 100 15 490 15 880 16 300 16 720 17 160 17 598 18 060 18 525 19 015 19 500 13 150 13 500 13 845 14 210 14 575 14 960 15 340 15 745 16 150 16 575 17 000 10 835 11 120 11 400 11 700 12 000 12 320 12 635 12 970 13 300 13 650 14 000 9 285 9 530 9 775 10 035 10 290 10 560 10 830 11 115 11 400 11 700 12 000 7 740 7 945 8 145 8 360 8 575 8 800 9 025 9 265 9 500 9 750 10 000 6 580 6 755 6 925 7 110 7 290 7 480 7 670 7 875 8 075 8 290 8 500 5 800 5 955 6 110 6 270 6 430 6 600 6 770 6 950 7 125 7 315 7 500 5 030 5 165 5 295 5 435 5 570 5 720 5 870 6 025 6 175 6 340 6 500 4 875 5 005 5 130 5 265 5 400 5 545 5 685 5 835 5 985 6 145 6 300 3 870 3 975 4 075 4 180 4 285 4 400 4 515 4 635 4 750 4 875 5 000 3 325 3 415 3 500 3 595 3 685 3 785 3 880 3 985 4 085 4 195 4 300 46 artikla luontoiset lisät; nämä vähennetään liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti maksetuista lisistä. 1. Perhelisiä ovat: a) kotitalouslisä, b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä, c) koulutuslisä. 2. Työntekijöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoi- tettuja perhelisiä, on ilmoitettava muualta saadut saman- 3. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voi- daan kaksinkertaistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu lääkärintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisen tai ruumiilli- sen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu työntekijälle huo- mattavia kustannuksia. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/35 Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä 5 olevien 4. 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kuin työntekijälle, tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa. tällaiseen henkilöön sovelletaan 53 artikla Työntekijälle hänen palvelukseen tullessaan aiheutuvat kohtuulliset kulut korvataan liitteessä 5 olevien edellytys- ten mukaisesti. 47 artikla 54 artikla Ulkomaankorvaus on kiinteä korvaus, joka työntekijällä on oikeus saada yhden tai useamman määräaikaisen sopimuksensa keston ajan, ja sen määrä vahvistetaan toimiryhmittäin liitteen 5 mukaisesti. Tämän kauden jäl- keen korvausta vähennetään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestä korvauksesta. 48 artikla Työntekijän kuoltua puoliso tai huollettavana olevat lap- set saavat edesmenneen työntekijän palkan kokonaisuu- dessaan työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kolman- nen kuukauden loppuun saakka. Edellä mainittu kausi pidennetään kahteentoista kuukau- teen, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä. Eläkkeensaajan kuollessa näitä säännöksiä sovelletaan edesmenneen työntekijän eläkkeeseen. 49 artikla Perhelisät, ulkomaankorvaus sekä muut kiinteämääräiset lisät ja korvaukset vahvistetaan liitteessä 5. 50 artikla Jollei 51—54 artiklasta muuta johdu, työntekijällä on liitteen 5 mukaisesti oikeus saada korvaus sellaisista koh- tuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaes- saan tehtävänsä tai tilapäisen muihin tehtäviin siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoi- taessaan tehtäviään tai niiden vuoksi. 51 artikla Europolin työntekijällä on oikeus saada korvaus muutos- ta aiheutuvista kuluista liitteen 5 mukaisesti. Korvaus myönnetään myös, jos työsopimus päättyy koeajan kuluessa, paitsi jos työsuhteen päättyminen johtuu Euro- polin työntekijälle sopimattomaksi katsottavasta käytök- sestä. 52 artikla Vuokralisää maksetaan liitteen 5 mukaisesti. Matkakustannusten korvauksesta asemapaikasta lähtö- paikkakunnalle säädetään liitteessä 5. 55 artikla 1. Työntekijäiden palkka maksetaan kunkin kuukau- den viidentenätoista päivänä. Palkkasumma pyöristetään ylöspäin lähimpään seuraavaan kokonaiseen rahayksik- köön. Jos palkkaa ei makseta täydeltä kuukaudelta, se 2. jaetaan kolmaskymmenesosiin ja a) b) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa maksuun oikeuttavien päivien todellista mää- rää, jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on yli viisi- toista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa sellaisten päivien todellisen määrän, joilta palk- kaa ei makseta ja luvun kolmekymmentä välistä ero- tusta. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen 3. alkaa palvelukseentulopäivän jälkeen, työntekijälle mak- setaan niitä sen kuukauden ensimmäisestä päivästä lukien, jona oikeus näihin lisiin ja korvaukseen alkaa. Kun oikeus näihin lisiin ja korvauksiin lakkaa, työnteki- jälle maksetaan niitä sen kuukauden viimeiseen päivään saakka, jona tämä oikeus lakkaa. 6 LUKU SOSIAALITURVAETUUDET A j a k s o Sairaus- ja tapaturmavakuutus 56 artikla 1. Työntekijä, hänen puolisonsa, jos tämä ei voi saada samankaltaisia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, hänen lapsensa ja muut hänen huollettavanaan olevat liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetut henkilöt on vakuutettu sairauden varalta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto vah- vistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä on tehnyt henkilöstökomitean lausunnon saatuaan. Korvauk- sen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopal- C 26/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 veluiden osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäyn- nit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkkeet, rönt- gentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasprotee- seja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairauden ja muiden johtajan päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksien sekä seulontatut- kimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Kor- vausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, jos kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 57 artiklaa. Henkilöllä, jolle maksetaan perhe-eläkettä työtehtävissä toimineen tai sellaisen työntekijän kuoleman vuoksi, joka oli ollut Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus samoihin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen perusteella. 5. Myös seuraavilla henkilöillä on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin sillä edellytyksellä, että he eivät voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjär- jestelmään: Työntekijä maksaa kolmanneksen järjestelmän edellyttä- mästä vakuutusmaksusta, mutta maksun määrä voi kui- tenkin olla enintään kaksi prosenttia hänen peruspalkas- taan. a) vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka pal- velussuhde Europolissa on päättynyt ennen 62 vuo- den ikää, voi sairausvakuutusjärjestelmään, Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti 2. ja joka osoittaa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päättymistä seu- raavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleen enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuh- teen lopullisesta päättymisestä 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää. Edellisessä kohdassa tarkoi- tettu vakuutusmaksu lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta. Johtajan päätöksellä, jonka tämä tekee Europolin nimeä- mää lääkäriä kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja edellisessä alakohdassa säädet- tyä kuuden kuukauden määrääikaa ei sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen pal- velussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja ilmoittanut siitä Europolille ennen edelli- sessä alakohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden mää- räajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa. 3. Työntekijän eronnut puoliso, lapsi, joka ei ole enää työntekijän huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaan lapseen liitteessä 5 ole- vassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, jos he osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuu- tusjärjestelmän mukaiset etuudet kyseisen työntekijän vakuutuksen perusteella vakuutettuina; tämä vakuutus- turva ei edellytä vakuutusmaksujen maksamista. Edellä mainittu vuoden ajanjakso lasketaan alkavaksi päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta työntekijän huollettavana tai jona rin- nastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa. b) henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen enti- sen työntekijän kuoleman johdosta, jonka palvelus- suhde oli päättynyt ennen 62 vuoden ikää. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen työntekijän eläkkeen perusteella siten, että edun- saaja maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta. Lapseneläkkeen saajalla on kuitenkin oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin vain omasta pyynnöstään. Vakuu- tusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella. 6. Jos sellaisten kulujen kokanaismäärä, joista ei ole maksettu korvausta, on kahdentoista kuukauden aikana yli puolet työntekijän kuukausittaisesta peruspalkasta tai eläkkeestä, johtaja myöntää asianomaisen henkilön per- hetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 koh- dassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti. itsensä tai Edellä mainittuja etuuksia saavan henkilön on 7. ilmoitettava jonkin hänen vakuutuksensa perusteella vakuutetun henkilön jonkin muun lakisäätei- sen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saamat kor- vaukset tai korvaukset, joita hänellä tai mainituilla henki- löillä on sen mukaisesti oikeus vaatia. Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka henkilö voi saada, ylittää 1 kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta sellaisen täydentävän yksityi- sen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saatavia kor- vauksia, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata Europolin sairausvakuutusjärjestelmästä. 57 artikla Työntekijällä, 4. joka on Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyys- eläkettä, on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen. Vakuutus- maksu lasketaan eläkkeen määrän perusteella. Työntekijä on niiden sääntöjen mukaisesti, jotka 1. lausunnon hallintoneuvosto antaa henkilöstökomitean saatuaan, tehtäviensä aloittamispäivästä lähtien vakuu- tettu ammattitautien ja tapaturmien varalta. Hänen on osallistuttava 0,1 prosentilla peruspalkastaan vapaa-ajan 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/37 riskit kattavan vakuutuksen maksamiseen. Riskit, joita vakuutus ei kata, luetellaan kyseisissä säännöissä. paan aikana kyseisissä artikloissa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 2. Vakuutus kattaa seuraavat suoritukset: a) kuolemantapauksen yhteydessä: jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan kertakor- vaus, joka on viisi kertaa edesmenneen työntekijän vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edel- tävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perus- teella laskettuna: — edesmenneen työntekijän puolisolle lapsille työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä, ja — ellei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja hen- kilöitä ole, muille jälkeläisille alenevassa polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, — ellei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainit- tuja henkilöitä ole, muille sukulaisille ylenevässä polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsää- dännön mukaisesti, — ellei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainit- tuja henkilöitä ole, Europolille, b) pysyvän täyden työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan kertakorvaus, joka on kah- deksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suu- ruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukau- den peruspalkan perusteella laskettuna, c) pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan osa b alakohdassa säädetystä kertakorvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa sään- nöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna. Edellä luetellut suoritukset voidaan maksaa eläkejärjestel- män mukaisten suoritusten lisäksi. 3. Sairausvakuutusjärjestelmä kattaa 1 kohdassa tar- koitettujen sääntöjen mukaisesti myös lääkärintutkimuk- sista, lääkkeistä, sairaalahoidosta, kirurgisista toimenpi- teistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieronnasta, ortopedisesta ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuk- sesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvat vastaavat kulut. Tämä korvaus maksetaan kuitenkin vain, jos ne korvauk- set, jotka työntekijä saa 56 artiklan säännösten perus- teella, eivät korvaa työntekijälle aiheutuneita kuluja täysi- määräisesti. 58 artikla Artiklaa 56 ja 57 sovelletaan työssäolon, sairausloman sekä 38 ja 41 artiklassa tarkoitetun palkattoman virkava- Edellä 56 artiklaa sovelletaan työkyvyttömyyseläkettä ja vanhuuseläkettä saaviin Europolin työntekijöihin sekä perhe-eläkkeen saajiin. Jos 25 artiklassa säädetyssä lääkärintarkastuksessa kui- tenkin käy ilmi, että työntekijällä on sairaus tai vamma, johtaja voi päättää, että tällaisesta sairaudesta tai vam- masta aiheutuvat kulut eivät kuulu 56 artiklan mukaisesti korvattaviin kuluihin. 59 artikla Entisellä Europolin työntekijällä, joka joutuu työt- 1. tömäksi, kun hänen palvelussuhteensa Europolissa päät- tyy ja: — joka ei saa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä Euro- polista, — jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu palveluk- sesta eroamisesta tai työsopimuksen päättämisestä kurinpidollisista syistä tai jonka palvelussuhde ei pääty koeajan aikana, — joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuu- kautta, ja — jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, on oikeus kuukausittaiseen työttömyyskorvaukseen jäl- jempänä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Jos entisellä työntekijällä on oikeus kansallisen järjestel- män mukaiseen työttömyyskorvaukseen, hänen on ilmoi- tettava tästä Europolille. Tällaisessa tapauksessa hänelle näiden kansallisen järjestelmän mukaisesti maksettavien etuuksien määrä vähennetään 3 kohdan mukaisesti mak- settavasta korvauksesta. Saadakseen työttömyyskorvauksen Europolin enti- 2. sen työntekijän on: a) omasta pyynnöstään rekisteröidyttävä työnhakijaksi sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten rekisteriin, jossa hänen asuinpaikkansa on, b) täytettävä ne velvoitteet, jotka työttömyyskorvauksen saajalle kyseisen lainsäädännön mukaan on asetettu, ja c) annettava kuukausittain Europolille toimivaltaisen kansallisen työvoimaviranomaisen antama todistus, jossa todetaan, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edellytykset. C 26/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Europol voi myöntää tai pitää voimassa korvauksen, vaikka b alakohdassa tarkoitetut kansalliset velvollisuu- det eivät täyttyisi, jos kyseessä on sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne tai jos toi- mivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt vapautuksen kyseisten velvollisuuksien noudattamisesta. maksu on 0,4 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain kyseisen henki- lön peruspalkasta ja maksetaan yhdessä Europolin mak- settaviksi jäävien kahden kolmasosan kanssa erityiseen työttömyysrahastoon. Hallintoneuvosto antaa tämän artiklan soveltamista kos- kevat tarpeellisiksi katsomansa säännökset. Europol maksaa osuutensa rahastolle kuukausittain vii- meistään kahdeksan päivän kuluttua palkkojen maksus- ta. 3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jonka entinen Europolin työntekijä sai palve- lussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvaus on: — 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten 12 kuukau- den aikana, — 45 prosenttia peruspalkasta 13:nnesta kuukaudesta 18:nteen kuukauteen saakka, ja — 30 prosenttia peruspalkasta 19:nnestä kuukaudesta 24:nteen kuukauteen saakka. Tällä tavoin laskettujen määrien on oltava vähintään 1 650 mutta enintään 3 300 Alankomaiden guldenia. Hallintoneuvosto voi vuosittain tarkistaa edellä mainitut vähimmäis- ja enimmäismäärät. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle Europolin 4. työntekijälle enintään 24 kuukauden ajan palvelussuhteen päättymisestä. Jos 1 ja 2 kohdassa esitetyt edellytykset eivät kuitenkaan tämän kauden aikana enää täyty kysei- sen entisen Europolin työntekijän osalta, työttömyyskor- vauksen marksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen Europolin työntekijä ennen mainitun kauden päättymistä täyttää uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut oikeutta kansalliseen työttö- myyskorvaukseen. 5. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttö- myyskorvausta, on oikeus 46 artiklassa säädettyihin per- helisiin. Kotitalouslisä lasketaan työmyyskorvauksen pe- rusteella liitteessä 5 olevassa 1 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Kyseisen henkilön on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen puolisolleen muualta maksetut samanluonteiset korvaukset; tällaiset korvaukset vähennetään tämän artik- lan perusteella maksettavista korvauksista. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskor- vausta, on 56 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen, josta hänen ei tarvitse suorittaa maksuosuutta. 6. työttömyyskorvausjärjestelmän Europolin työntekijän on maksettava kolmasosa rahoituksesta. Tämä 7. Työttömänä olevalle entiselle Europolin työnteki- jälle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan samoja verotusta koskevia ehtoja ja menettelyä kuin Europolin työntekijöiden palkkoihin. 8. Työllisyydestä ja työttömyydestä vastaavat kansalli- set viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädän- tönsä mukaisesti, sekä Europol toimivat tehokkaassa yhteistyössä varmistaakseen, että tätä artiklaa sovelletaan asianmukaisesti. 9. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä eh- dotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausun- non saatuaan, tämän artiklan soveltamiseen liittyviä yksi- tyiskohtaisia järjestelyjä koskevat säännöt, sanotun kui- tenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan säännösten soveltamista. 60 artikla 1. Kun työntekijä saa lapsen, henkilölle, joka tosi- asiassa huolehtii tästä lapsesta, maksetaan 440 Alanko- maiden guldenin suuruinen lisä. Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka adoptoi alle 5- vuotiaan lapsen, joka on työntekijän huollettavana liit- teessä 5 olevan 2 artiklan mukaisesti. 2. Tämä lisä maksetaan lääkärintodistuksen perus- teella myös siinä tapauksessa, että raskaus keskeytyy vähintään 28 raskausviikon jälkeen. 3. Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut sa- manluonteiset lisät; nämä vähennetään edellä tarkoitetu- sta lisästä. Jos molemmat vanhemmat ovat Europolin työntekijöitä, lisä maksetaan vain kerran. 61 artikla Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoite- tulla tavalla hänen huollettavanaan oleva henkilö kuolee, Europol korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljetta- misesta työntekijän asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/39 Jos työntekijä kuolee työmatkan aikana, Europol korvaa kuitenkin kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän kuolinpaikasta lähtöpaikkakunnalle. uhrautuvasta teosta tai siitä, että työntekijä on vaaranta- nut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttö- myyseläke on 90 prosenttia työntekijän viimeisestä perus- palkasta. 62 artikla Johtaja voi myöntää työntekijälle, entisille työntekijöille tai edesmenneen työntekijän edunsaajille lahjoituksia, lai- noja tai ennakoita, jos heidän tilanteensa on erityisen vaikea vakavan tai pitkäaikaisen sairauden vuoksi tai jos työntekijä on työkyvytön työssäoloaikana sattuneen tapa- turman vuoksi ja työntekijä osoittaa, että tällaista sai- rautta tai tapaturmaa ei korvata muusta sosiaaliturvajär- jestelmästä. B j a k s o Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta 63 artikla työntekijät Europolin säännösten on mukaisesti vakuutettu palvelussuhteen aikana sattuvan kuolemantapauksen ja työkyvyttömyyden varalta. seuraavien Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien maksa- minen keskeytetään, jos työntekijän työstään saaman palkan maksu keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti. 64 artikla Jos työntekijälle ennen palvelukseenottamista suoritetussa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtaja voi päättää, että työntekijällä on tällaisesta sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien osalta oikeus työkyvyttömyydestä tai kuolemanta- pauksesta aiheutuviin etuuksiin vasta neljän vuoden kuluttua siitä, kun hän tuli Europolin palvelukseen. Työntekijä voi valittaa tällaisesta päätöksestä liitteen 7 mukaisesti perustettavalle työkyvyttömyyslautakun- nalle. 65 artikla Työntekijälle, joka tulee kokonaan työkyvyttömäksi 1. ja jonka on tästä syystä erottava Europolin palveluksesta, maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, jonka määrä määräy- tyy seuraavasti: Jos työkyvyttömyys aiheutuu tehtäviä hoidettaessa sattu- neesta tai tehtävien hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta Jos työkyvyttömyys aiheutuu muusta syystä, työkyvyttö- myyseläkkeen määrä, joka lasketaan työntekijän viimei- sen peruspalkan perusteella, on 2 prosenttia kultakin vuodelta hänen palvelukseentulopäivänsä ja sen päivän väliseltä ajalta, jona hän täyttää 62 vuotta; tätä määrää korotetaan 2 prosentilla kultakin sellaiselta eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta, lasketaan hänen hyväkseen näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 6 olevan 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, kuitenkin siten, että eläkkeen kokonaismäärä on enintään 70 prosenttia hänen viimeisestä peruspalkastaan. joka Työkyvyttömyyseläkkeen vähimmäismäärä on 120 pro- senttia liitteessä 6 olevassa 5 artiklassa määritellystä vähimmäistoimeentulosta. Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheut- tama, johtaja voi päättää, että asianomainen saa ainoas- taan 77 artiklassa säädetyn korvauksen. Työkyvyttömyyseläkkeen saajalla on myös oikeus näissä liitteen henkilöstösäännöissä 6 mukaisesti; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläk- keen perusteella. säädettyihin perhelisiin Työkyvyttömyyden vahvistaa työkyvyttömyyslauta- 2. kunta. 3. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona työntekijän palvelussuhde Euro- poliin päättyi 94 ja 95 artiklan mukaisesti. 4. Europol voi milloin tahansa vaatia työkyvyttömyys- eläkkeen saajaa osoittamaan, että hän edelleen täyttää työkyvyttömyyseläkkeen saamiseen vaaditut edellytykset. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen lakkaa, jos työkyvyt- tömyyslautakunta toteaa, etteivät nämä edellytykset enää täyty. Jos johtaja ei enää ota työntekijää Europolin palveluk- seen sen jälkeen kun työkyvyttömyyslautakunta on todennut, etteivät eläkkeen maksamisen edellytykset enää täyty, työntekijällä on valintansa mukaan oikeus — joko 77 artiklassa säädettyyn, hänen tosiasiallisen palveluksessaoloaikansa perusteella laskettuun erora- haan, tai — jos hän on vähintään 50-vuotias, vanhuuseläkkeeseen tämän luvun C jakson mukaisesti. jonka aikana saanut Kausi, työkyvyttömyyseläkettä, otetaan huomioon vanhuuselä- kettä laskettaessa, eikä hänen tarvitse maksaa eräänty- neitä maksuja. työntekijä on C 26/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Jos työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän 5. mukaiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen tai hän saa palkal- lisen toimen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisissa tapauksissa kyseisten etuuksien määrä tai hänen toimestaan saamansa palkka verojen vähentämisen jälkeen vähennetään hänelle tämän artiklan mukaisesti maksettavasta työkyvyttömyyseläkkeestä. 66 artikla Liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavat 67—70 artiklassa säädettyä perhe-eläkettä. Jos entinen työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai van- huuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalente- rikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edes- menneen työntekijän oikeudenomistajat saavat kyseisessä liitteessä säädettyä perhe-eläkettä. Jos Europolin työntekijä tai entinen Europolin työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksa- mista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, on ollut kadonneena yli vuoden, liitteessä 6 olevan 5 ja 6 luvun säännöksiä sovelletaan vastaavasti hänen puolisoonsa ja niihin henki- löihin, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huol- lettavina. Edellä mainittu määrä on 80 prosenttia, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä. Leskeneläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädettyjen edelly- tysten mukaisesti oikeus saada 46 artiklassa määritellyt perhelisät. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä. Jos henkilöllä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaisesti maksettavaan leskeneläkkeeseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisessa tapauksessa näi- den etuuksien määrä vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavasta leskeneläkkeestä. 69 artikla Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee, eikä hänellä ole puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseisen henkilön huollettavina ole- villa lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä 6 ole- van 20 artiklan mukaisesti. Perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset. Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee ilman, että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset olisivat täyttyneet, työntekijän huol- lettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liit- teessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesti lasketus- ta eläkkeestä. 67 artikla Oikeus saada eläkettä alkaa työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä tai tarvit- taessa sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäi- senä päivänä, jonka aikana jälkeen jääneelle puolisolle, orvoksi jääneille lapsille tai hänen huollettavinaan olleille henkilöille maksetaan edesmenneen työntekijän palkka 48 artiklan mukaisesti. Jos entinen Europolin työntekijä, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vahuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, hänen huollettavinaan olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen edellisissä kohdissa säädetyin edellytyksin. 68 artikla Työntekijän leski saa leskeneläkettä liitteessä 6 olevan 4 luvun mukaisesti. Leskeneläkkeen määrä on 60 pro- senttia siitä vanhuuseläkkeestä, jota työntekijälle olisi maksettu hänen kuolinpäivänään, jos hänellä olisi ollut oikeus tällaiseen eläkkeeseen, palvelusvuosista tai iästä riippumatta. Jos Europolin työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttö- myyseläkettä saavan entisen Europolin työntekijän puo- liso, joka ei ole itse Europolin työntekijä, kuolee, eloon jäävän puolison huollettavina liitteessä 5 olevan 2 artik- lan mukaisesti olevilla lapsilla on oikeus ensimmäisen kohdan mukaisesti vahvistettuun lapseneläkkeeseen. Orvoksi jääneillä lapsilla on oikeus koulutuslisään liit- teessä 5 olevan 3 artiklan mukaisesti. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/41 70 artikla suhteessa niihin oikeuksiin, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi huomioon. Jos työntekijä on eronnut tai jos on olemassa useampaan eri ryhmään kuuluvia henkilöitä, joilla on oikeus saada perhe-eläkettä, kyseinen eläke jaetaan osiin liitteessä 6 olevassa 4 luvussa säädetyllä tavalla. C j a k s o Vanhuuseläke ja eroraha 71 artikla 72 artikla Sen estämättä, mitä muissa, erityisesti perhe-eläk- 1. keen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä koskevissa säännöksissä säädetään, se perhe-eläkkeiden kokonais- määrä yhdessä perhelisien kanssa ja verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen, jota leski ja muut edunsaajat voivat saada, voi olla enintään a) Europolin palveluksessa olleen työntekijän kuoltua sen palkan suuruinen, johon asianomaisella olisi pal- veluksessa ollessaan ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, b) sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläk- keen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolin- päiväänsä mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, c) vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus, mihin mää- rään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tar- koitetut määrät, tai d) kun sellainen entinen työntekijä kuolee, jonka palve- lussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seu- raavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, sen van- huuseläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus 62 vuotta täytettyään, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut määrät. Palvelussuhteen päättyessä työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vähintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Palvelusvuosien määrää koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos työntekijä on täyttänyt 62 vuotta. Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen palkkaluokan mukaisesta viimeisestä peruspalkasta, jo- hon työntekijä on kuulunut vähintään vuoden ajan. Se maksetaan työntekijälle, joka on ollut palveluksessa 35 vuotta liitteessä 6 olevan 3 artiklan mukaisesti. Jos palve- lusvuosia on vähemmän kuin 35, edellä mainittua enim- mäismäärää vähennetään vastaavasti. Vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on neljä prosenttia vähimmäistoimeentulosta palvelusvuotta kohti. Oikeus vanhuuseläkkeeseen on 62 vuotta täyttäneellä henkilöllä. 73 artikla Liitteessä 6 olevissa 16, 17 tai 18 artiklassa tarkoitetulla entisen työntekijän leskellä on mainituissa artikloissa tar- koitetulla tavalla oikeus perhe-eläkkeeseen. Edellä tarkoitettu eläkkeen määrä on 80 prosenttia, jos työntekijä on kuollut jonkin 65 artiklan 1 kohdan toi- sessa alakohdassa tarkoitetun tapahtuman johdosta. Näissä tapauksissa maksettavan perhe-eläkkeen määrä ei saa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo ja sen on oltava vähintään 35 prosenttia entisen työntekijän viimei- sestä peruspalkasta. Määrän on oltava alle 42 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta, jos hänen kuolemansa johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tar- koitetusta syystä. 2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä kyseisiin mää- riin mahdollisesti vaikuttavia korjauskertoimia ei oteta huomioon. 74 artikla 3. Kukin edellä 1 kohdan a—d alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken Edellä 68 ja 73 artiklan säännöksiä sovelletaan samalla tavoin työntekijän tai entisen työntekijän sekä mies- että naispuoliseen leskeen. C 26/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 75 artikla maan eläkettä; ne maksetaan työntekijän tai hänen oikeu- denomistajiensa pyynnöstä korottomina takaisin. Vanhuuseläkkeen saajalla, joka saa eläkkeen täytettyään 62 vuotta tai sen jälkeen, työkyvyttömyyseläkkeen saa- jalla tai perhe-eläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädetyin edellytyksin oikeus 46 artiklan mukaisiin perhelisiin; koti- talouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella. Perhe-eläkettä saavalle henkilölle maksettavan huolletta- vana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kui- tenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty lisän määrä. 76 artikla Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeesen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa 79 artiklan mukaisesti maksettuihin määriin. 77 artikla Työntekijällä, joka on alle 62-vuotias ja jonka palvelus- suhde päättyy muusta syystä kuin hänen kuolemansa tai työkyvyttömyytensä vuoksi, ja jolla ei ole oikeutta van- huuseläkkeeseen ja johon ei voida soveltaa liitteessä 6 olevan 9 artiklan säännöksiä, on palveluksesta erotes- saan oikeus erorahaan, jonka määrä lasketaan liitteessä 6 olevan 10 artiklan mukaisesti. Tämän erorahan määrästä vähennetään 79 artiklan mukaisesti maksetut määrät. 79 artikla johtajan Hallintoneuvoston tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saa- tuaan, vahvistamien edellytysten mukaisesti työntekijä voi pyytää Europolia suorittamaan sellaisia maksuja, joita hänen on maksettava saadakseen tai säilyttääkseen elä- keoikeudet lähtömaassaan. Tällaiset maksut ovat enintään 16,5 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja ne rahoitetaan Europolin talousar- viosta. E j a k s o Eläkkeen määrän laskeminen 80 artikla Europol vastaa vanhuuseläkkeen, työkyvyttömyyseläk- keen, perhe-eläkkeen tai tilapäisen eläkkeen määrän las- kemisesta. Työntekijälle tai hänen oikeudenomistajilleen sekä eläkkeiden maksamisesta vastaavalle yksikölle anne- taan tiedoksi eläkkeen maksamista koskeva yksityiskoh- tainen eläkkeen samanaikaisesti myöntämistä koskevan päätöksen kanssa. erittely tämän D j a k s o Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoittaminen Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei makseta samanai- kaisesti Europolin maksaman palkan eikä 59 artiklan mukaisesti maksettavan korvauksen kanssa. 78 artikla 81 artikla 1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjes- telmän mukaiset etuudet maksetaan liitteessä 6 olevassa 37 artiklassa tarkoitetusta Europolin eläkerahastosta. Eläkkeen määrä voidaan milloin tahansa laskea uudel- leen, jos eläkettä laskettaessa on tapahtunut virhe tai jokin seikka on jäänyt huomioimatta. 2. Työntekijät maksavat kolmanneksen tämän sosiaali- turvajärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain työntekijän pal- kasta. Eläkkeen määrää voidaan muuttaa tai se voidaan peruut- taa, jos se on myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai liitteen 6 säännösten vastaisesti. Palkoista 3. peritään eläkejärjestelmän edellyttämä maksuosuus. joka tapauksessa tämä 82 artikla 4. Asianmukaisesti vähennettyjä määriä ei makseta takaisin. Virheellisesti perityt määrät eivät oikeuta saa- Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tai hänen oikeudenomistajansa hae eläkkeitään vuoden kuluessa työntekijä entinen eivätkä kuolee 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/43 kyseisen työntekijän kuolemasta, he menettävät eläkeoi- keutensa, ellei asianmukaisesti todeta kyseen olevan yli- voimaisen esteen. 83 artikla Entisen työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus saada tämän eläkejärjestelmän mukaisia etuuk- sia, on tarvittaessa esitettävä vaaditut kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista. 84 artikla Jos työntekijä on osittain tai kokonaan menettänyt näi- den henkilöstösääntöjen mukaiset eläkeoikeutensa, hä- nellä on oikeus vaatia korvausta eläkejärjestelmään mak- samistaan eläkemaksuista sen määrän mukaisessa suh- teessa, jolla hänen eläkkeensä määrää on vähennetty. F j a k s o Etuuksien maksaminen 85 artikla Tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet makse- taan kuukausittain jälkikäteen. Europolin nimeämä yksikkö huolehtii näiden etuuksien maksamisesta Euro- polin puolesta; mikään muu yksikkö ei saa millään nimikkeellä maksaa omista varoistaan tämän sosiaalitur- vajärjestelmän mukaisia etuuksia. Edellä 71 artiklaa sovelletaan vastaavasti. Edunsaajat voivat valita, haluavatko he etunsa maksetta- viksi lähtömaansa valuuttana tai sen maan valuuttana, jossa he asuvat, taikka Alankomaiden guldeneina; heidän tekemänsä valinta säilyy voimassa vähintään kaksi vuotta. G j a k s o Europolin sijaantulo 86 artikla — palkkaa, joka on maksettu 38 artiklan mukaisesti työkyvyttömyytensä tilapäisen työntekijälle hänen aikana, — edellä 48 artiklan mukaisesti suoritettuja maksuja työntekijän tai eläkkeeseen oikeutetun entisen työnte- kijän kuoleman vuoksi, — sairaus- ja tapaturmavakuutuksen mukaisia etuuksia, jotka on maksettu 56 ja 57 artiklan ja niiden sovelta- mista koskevien säännösten mukaisesti, — edellä 61 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettami- sesta aiheutuneiden kulujen maksamista, — täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 46 artiklan 3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sai- rauden, vamman tai haitan vuoksi, — työkyvyttömyyseläkkeitä, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työn- tekijälle pysyvän työkyvyttömyyden, — perhe-eläkettä, joka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän kuoleman vuoksi tai sellaisen työntekijän tai entisen työntekijän eläkettä saavan puolison kuole- man vuoksi, joka ei ole Europolin työntekijä, ja — lapseneläkettä, joka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai entisen työntekijän lapselle, jos kysei- sellä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen. 3. Europolin sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten tapaturmasta johtuneiden yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten henkisen kärsimyksen, kivun ja säryn korvaamista eikä sitä osaa kosmeettisesta ja elämänlaa- dun heikkenemistä koskevasta haitasta, joka on suurempi kuin mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 57 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä 4. Europolia nostamasta itse kannetta asiassa. 7 LUKU LIIALLISINA JA LIIAN VÄHÄISINÄ SUORITETUT ETUUDET 1. Jos ulkopuolinen on vastuussa Europolin työnteki- jän kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai ja kannevalta hänen oikeudenomistajiensa oikeudet vastuussa olevaa ulkopuolista kohtaan siirtyvät suoraan Europolille siltä osin, kuin Europolille henkilöstösääntö- jen perusteella aiheutuu velvollisuuksia kyseisen vahinko- tapahtuman vuoksi. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee 2. muun muassa 87 artikla Kaikki näiden henkilöstösääntöjen mukaan liiallisina maksetut määrät peritään asianomaiselta takaisin viideltä suorittamisen vuodelta ennen etuuden aiheettoman havaitsemista. Liian vähäisinä suoritetut määrät makse- taan asianomaiselle viideltä vuodelta ennen puuttuvien suoritusten havaitsemista. C 26/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 8 LUKU 89 artikla KURINPITOSEURAAMUKSET 88 artikla Jos työntekijä tahallisesti tai huolimattomuudesta 1. jättää täyttämättä näiden henkilöstösääntöjen tai Euro- pol-yleissopimuksen mukaiset velvollisuutensa, häntä vas- taan voidaan aloittaa kurinpitomenettely. 2. Kurinpitoseuraamuksia ovat a) kirjallinen huomautus, b) varoitus, Europoliin perustetaan kurinpitolautakunta, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä tehtävät. ja menettelytavat Kurinpitolautakunnan kokoonpano vahvistetaan liitteessä 7. sille osoitetut Johtajalla on oikeus kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa työntekijälle kirjallinen huomautus tai varoitus työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan. Tästä ilmoitetaan kirjallisesti kyseiselle työntekijälle, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen. Europolin johtaja määrää muut seuraamukset liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelyn päätyttyä. Johtaja päättää kurinpitomenettelyn aloittamisesta työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan työnteki- jää kuultuaan. c) enintään viiden palkkatason alentaminen asianomai- sessa palkkaluokassa enintään kuudeksi kuukaudeksi tai kuukausittaisen peruspalkan alentaminen enintään 25 prosenttia enintään kuudeksi kuukaudeksi, d) työntekijän palkkaluokan alentaminen yhdellä siitä, joka hänellä oli kurinpitoseuraamusta määrättäessä, e) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoi- keuden alentaminen tai poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksen vaikutukset voi koskea työntekijän huollettavana olevia henkilöitä, ja 90 artikla Jos johtaja katsoo työntekijän tehneen vakavan virheen, hän voi pidättää työntekijän toimensa hoitamisesta välit- tömästi riippumatta siitä, onko kyse työntekijän asemaan liittyvien velvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikko- misesta. Päätös toimitetaan työntekijälle kirjallisesti. Edellä 10 artiklassa säädetty luottamuksellisuutta koske- vien säännösten rikkominen katsotaan vakavaksi vir- heeksi. f) Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tar- koitetuista toimivaltaisista viranomaisista palveluk- seen otettujen työntekijöiden sopimuksen päättämi- nen (ja kurinpitoseuraamuksen suositteleminen). Toimen hoitamisesta pidättämistä koskevassa päätöksessä on määrättävä, onko asianomaisella työntekijällä oikeus saada palkkansa toimen hoitamisesta pidättämisen ajan, vai pidätetäänkö osa palkasta; pidätettävä osa on puolet työntekijän peruspalkasta. 3. Kurinpitoseuraamuksia sovellettaessa otetaan huo- mioon velvollisuuden rikkomisen vakavuus sekä siihen liittyvät olosuhteet, kuten tahallisuus, mahdollinen Euro- polin tavanomaisen toiminnan keskeytyminen, Europo- lille aiheutunut vahinko, Europolin kurinpitoperiaatteet tai komentosuhteet sekä kyseisen työntekijän suorittama rikkomuksen uusiminen. Toimensa hoitamisesta pidätettyä työntekijää koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimen hoitamisesta pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukau- den määräajan päättymiseen mennessä, asianomainen työntekijä saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraa- 4. mukseen. 5. Kurinpitoseuraamuksia sovelletaan niiden rajoitta- matta rikosoikeudellista vastuuta, joka työntekijälle on aiheutunut velvollisuuden rikkomisesta. Jos työntekijälle ei määrätä mitään kurinpitoseuraamusta tai seuraamukseksi on määrätty ainoastaan kirjallinen huomautus, varoitus taikka palkkatason tai peruspalkan alentaminen 88 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaises- ti tai jos asiassa ei ole tehty päätöstä edellisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, työntekijällä on oikeus saada takaisin hänen palkastaan pidätetyt määrät. Työntekijään, joka saa toisen työntekijän rikko- 6. maan velvollisuutensa, sekä työntekijän esimieheen, joka tietoisesti salli rikkomisen tapahtua, sovelletaan samaa kurinpitomenettelyä kuin asianomaiseen työntekijään. Jos työntekijä kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teos- ta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittele- vän tuomioistuimen tuomio asiassa on tullut lainvoimai- seksi. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/45 91 artikla Työntekijä, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen tai sopimuksen päättämi- nen, voi vuosittain, alkaen vuoden kuluttua seuraamuk- sen määräämisestä, pyytää seuraamusmerkinnän poista- mista henkilökansiostaan. Johtaja päättää, kuultuaan kurinpitolautakuntaa niissä tapauksissa, joissa kurinpitolautakunta on osallistunut kurinpitomenettelyyn, suostuuko hän asianomaisen työn- tekijän pyyntöön; jos päätös on myönteinen, henkilökan- sio on annettava tiedoksi työntekijälle uudessa muodos- saan. Jos Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tar- koitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulle työntekijälle on määrätty 88 artiklan 2 kohdan d, e tai f alakohdassa tarkoitettu kurinpitoseuraamus, johta- jan on ilmoitettava siitä toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos työntekijälle on määrätty muu kurinpitoseuraamus, johtaja päättää, ilmoitetaanko siitä toimivaltaiselle viran- omaiselle. Edellistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin tapauksiin, joissa merkintä kurinpitoseuraamuksesta on poistettu työntekijän henkilökansiosta tämän artiklan mukaisesti. tyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toi- menpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivästä, jona päätös julkaistaan, tai — vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymis- päivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi. Europolin johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perus- tellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa valituk- sen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylä- tyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 93 artiklan mukaisesti. Työntekijän esittämä pyyntö tai hänen tekemänsä 3. valitus on esitettävä hänen lähimmän esimiehensä kautta, paitsi jos on kyse tästä esimiehestä, jolloin hakemus tai valitus voidaan esittää suoraan lähinnä seuraavalle esi- miehelle. 93 artikla 9 LUKU MUUTOKSENHAKU 1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki Europolin ja henkilön, johon näitä henki- löstösääntöjä sovelletaan, väliset riidat, jotka koskevat tällaista henkilöä vastaan 92 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetulla laillisuutta. Taloudellisia kysymyksiä koskevissa riidoissa yhteisöjen tuomioistuimella on täysi tuomiovalta. tavalla kohdistuvan toimenpiteen 92 artikla Kanne otetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi ai- 2. noastaan, jos 1. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi pyytää johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittä- mispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätök- sellä, jota koskevan valituksen voi tehdä seuraavien koh- tien mukaisesti. 2. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä johtajalle valituksen häntä vastaan kohdistetus- ta toimenpiteestä, joko johtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta jonkin henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa — päivänä, jona toimenpide julkistetaan, jos on kyse yleisluontoisesta toimenpiteestä, — päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrät- — johtajalle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja — tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkää- väksi katsottavalla päätöksellä. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa: — päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös anne- taan tiedoksi, — vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymis- päivästä, jos kanne koskee päätöstä, jolla 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; kuitenkin jos on nimenomaisesti hylätty sen jälkeen, kun se on hylkääväksi katsottavalla päätöksellä hylätty mutta ennen kuin kanteen nostamiselle ase- tettu määräaika oli kulunut umpeen, alkaa muutoksen hakemiselle asetettu määräaika uudelleen. C 26/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, asiano- 4. mainen voi, toimitettuaan johtajalle 92 artiklan 2 koh- dassa tarkoitetun valituksen, saattaa muutoksenhaun välittömästi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytän- töönpanon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpitei- den toteuttamiseksi. Tällaisessa tapauksessa pääasian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa keskeytetään, kun- nes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hylkää- väksi katsottavalla päätöksellä. 5. Tässä artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut tutki- taan ja käsitellään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä tavalla. 10 LUKU PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN 94 artikla Kuolemantapauksen vuoksi tapahtuvaa palvelussuhteen päättymistä lukuun ottamatta Europolin työntekijöiden palvelussuhde päättyy seuraavasti: äitiys- tai sairausloman aikana edellyttäen, ettei tällainen sairausloma kestä yli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika keskeytetään edellä maini- tuissa rajoissa äitiys- tai sairausloman ajaksi, b) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta. 95 artikla Europol voi irtisanoa määräaikaisen tai toistaiseksi voi- massa olevan palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa a) edellä 26 artiklan mukaisesti koeajan kuluessa tai sen päättyessä, b) c) jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä; jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan d alakohdassa sää- dettyjä edellytyksiä, hänen työsopimuksensa voidaan kuitenkin irtisanoa ainoastaan 65 artiklan mukaises- ti, jos työntekijä ei kykene palaamaan tehtäviinsä 38 ar- tiklassa säädetyn palkallisen sairausloman jälkeen. Tällaisessa tapauksessa työntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava lisä sekä perhelisät kah- delta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti. 1. Jos sopimus on määräaikainen: 96 artikla a) sopimukseen merkittynä päivänä, b) sopimuksessa mainitun irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuksessa on lauseke, jonka mukaan työntekijällä tai Europolilla on mahdollisuus sanoa sopimus irti aiemmin. Tällainen irtisanomisaika on enintään kolme kuukautta ja vähintään yksi kuukausi. Niiden Europolin työntekijöiden osalta, joiden sopimus on uusittu, irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuu- kausi ja enintään kuusi kuukautta, c) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta. Jos Europol irtisanoo sopimuksen, työntekijällä on oikeus korvaukseen, joka vastaa yhtä kolmasosaa hänen perus- palkastaan hänen tehtäviensä päättymisen ja hänen sopi- muksensa päättymisen väliseltä ajalta. 2. a) Jos sopimus on voimassa toistaiseksi: sopimuksessa säädetyn irtisanomisajan päättyessä; irtisanomisajan pituus on vähintään yksi kuukausi kutakin täyttä palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähin- tään kolme kuukautta ja enintään kymmenen kuu- kautta. Irtisanomisaika ei saa kuitenkaan alkaa 1. Sen jälkeen kun liitteessä 7 säädetty kurinpitome- nettely on saatettu päätökseen, palvelussuhde voidaan kurinpidollisista syistä irtisanoa ilman irtisanomisaikaa siinä tapauksessa, että työntekijä on tahallaan tai huoli- mattomuudesta vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Johtaja tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun kyseiselle työntekijälle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa. Ennen palvelussuhteen irtisanomista työntekijä voidaan tilapäisesti pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti. Jos palvelussuhde irtisanotaan 1 kohdan mukaisesti, 2. johtaja voi päättää a) rajoittaa 77 artiklassa säädetyn erorahan määrän 78 artiklassa säädetyn maksun takaisinmaksuun, lisättynä korolla, jonka suuruus määritetään liitteessä 6 olevassa 10 artiklassa, b) evätä kokonaan tai osittain liitteessä 5 olevassa 8 ar- tiklan 2 kohdassa säädetyn korvauksen muuttokuluis- ta, c) evätä kokonaan tai osittain 94 artiklan 1 kohdassa säädetyn korvauksen. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/47 97 artikla Europol irtisanoo työntekijän palvelussuhteen ilman 1. irtisanomisaikaa, jos johtaja havaitsee, että a) työntekijä on palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja joko ammattipätevyy- destään tai 24 artiklan 2 kohdan mukaisista edelly- tyksistä, ja b) nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkai- sevasti vaikuttaneet hänen palvelukseen ottami- seensa. 2. Tällaisessa tapauksessa johtaja toteaa palvelussuh- teen päättyneeksi sen jälkeen, kun kyseistä työntekijää on kuultu ja liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saa- tettu päätökseen. Ennen palvelussuhteen päättymistä työntekijä voidaan pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti. Edellä 96 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan. 3 OSASTO PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT 98 artikla 99 artikla Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, Europol määrittää kyseisellä työskentelypaikalla noudatettavien sääntöjen ja käytännön mukaisesti paikallisten työnteki- jöiden palvelussuhteen ehdot, erityisesti ne, jotka koske- vat a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomis- ta, b) lomia, ja c) palkkausta. Paikallisia työntekijöitä sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklassa vahvistetut pidättymistä ja luottamuk- sellisuutta koskevat määräykset sekä niihin perustuvat säädökset. Sosiaaliturvan osalta Europol vastaa työnantajan mak- settavaksi määrätyistä sosiaaliturvamaksuista Alankomai- den voimassa olevien säännösten mukaisesti. 100 artikla 1. Europolin ja jossakin jäsenvaltiossa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkais- taan toimivaltaisessa tuomioistuimessa työntekijän työ- paikan sijaintimaassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. ja Europolin 2. jossakin yhteisön ulkopuolisessa maassa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väli- set riita-asiat ratkaistaan välitystuomioistuimessa työnte- kijän työsopimuksessa olevan välitystuomiolausekkeen ehtojen mukaisesti. 4 OSASTO SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 101 artikla mukaisesti tai paikallisten työntekijöiden osalta toistai- seksi 98 artiklan mukaisesti. Europolin johtajan on kuuden kuukauden kuluessa 1. tarjottava näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta henkilöstösääntöjen mukaista uutta sopimusta työnteki- jöille, jotka ovat Europolin huumausaineyksikön palve- luksessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 vahvistetun yhtei- sen toiminnan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62, 20. 3. 1995, s. 1—3) ja jotka ovat Europolin huumausaineyksikön johdon kirjal- lisen arvion mukaan hoitaneet tehtävänsä hyväksyttä- västi. 2. Tällaiset sopimukset tehdään aluksi 1—4 vuoden määräajaksi Europolin työntekijöiden osalta 6 artiklan Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetun siirtymäsuunni- 3. telman mukaisesti johtaja voi asianomaisen jäsenvaltion toivomuksesta lyhentää määräaikaisen työsopimuksen kestoa. Tarjottavan sopimuksen toimenkuvassa on otettava 4. huomioon niiden tehtävien laatu, joita työntekijä on suorittanut työskennellessään Europolin huumausaineyk- sikössä ja hänen pätevyytensä ja ammattikokemuksensa siihen toimeen, josta hänelle tarjotaan sopimusta. Tällai- nen sopimus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona nämä henkilöstösäännöt tulevat voi- maan. C 26/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Tarjotessaan edellä mainittuja sopimuksia johtajan 5. on toimittava siirtymäsuunnitelman mukaisesti, joka hänen on esitettävä etukäteen hallintoneuvoston hyväk- syttäväksi. Suunnitelmassa on otettava huomioon 6 artik- lassa tarkoitettu henkilöstön kierto, tarvittava organisaa- tion jatkuvuus uuden talousarvion puitteissa, palvelus- vuosien määrä Europolin huumausaineyksikössä, jäsen- valtioiden etu ja niiden riittävä edustus Europolissa, isän- tävaltion edut ja asianomaisten henkilöiden edut. Siirty- mäsuunnitelmassa on jokaista tointa tarkasteltava erik- seen. päättyneen kieltäytymispäivänä tai sinä päivänä, jolloin työntekijä saa tiedon siitä, ettei hänelle tarjota sopimus- ta. 102 artikla Edellä 45 artiklassa esitettyjä palkkataulukoita tarkiste- taan 44 artiklan mukaisesti näiden henkilöstösääntöjen tullessa voimaan. 103 artikla 6. Jos työntekijä hylkää tarjouksen tai jos hänen palve- lustaan Europolin huumausaineyksikössä ei katsota hyväksyttäväksi, hänen palveluksessa olonsa katsotaan Jäsenvaltioiden Europolin huumausaineyksikköön lähet- tämille työntekijöille, lukuun ottamatta yhteyshenkilöitä, voidaan lähettävien viranomaisten suostumuksella tarjota työsopimusta 101 artiklan mukaisesti. 5 OSASTO VOIMAANTULO 104 artikla Nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta K. SCHLÖGL Puheenjohtaja 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/49 LIITE 1 Europolin toimet 1. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Europolin toimia ovat seuraavat: Johtaja Apulaisjohtajat Varajohtajat Tiedonhankinta Tietojenvaihto Operatiivinen tuki Teknologia Henkilöstö, koulutus ja sosiaaliset palvelut (henkilöstöresurssit) Hallinto, rahoitus ja turvallisuuspalvelut Strateginen suunnittelu Yksikön päälliköt Tiedonhankinta EU:n jäsenvaltioiden osalta Tiedonhankinta KIE-maiden osalta Tiedonhankinta muun maailman osalta Analyysit Yhteydet muihin kuin EU:n elimiin Tutkinnan tuki Operatiivinen tuki Tukimus ja kehitys (rikollisuus ja tekniikat) Tietotekniikkapalvelut Yleissopimuksen II osaston asiat Tekninen tuki Johdon tuki Ulkoiset suhteet ja suhteet tiedotusvälineisiin Koulutus Turvallisuuspalvelut Dokumentaatiopalvelut (julkisten lähteiden tutkimus mukaan luettuna) Henkilöstö Yksikön päälliköt Oikeudelliset ja tietosuojapalvelut Sosiaaliset palvelut Taloushallinto Yleispalvelut Vanhemmat toimihenkilöt Tiedonhankinta (erikoisalat) Strategiset analyysit Operatiiviset analyysit Tutkinnan tuki Operatiivinen tuki Tutkimus ja kehitys Tietoturva Politiikka ja menettelyt II osaston asioiden osalta Suoritusanalyysit Lehdistö ja suhdetoiminta Henkilöstö: — Palvelukseenotosta vastaava toimihenkilö C 26/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Vanhemmat toimihenkilöt Dokumentaatiopalvelut (julkisten lähteiden tutkimus) Tietotekniikka, tietokoneajot Tietotekniikan kehittäminen Tietotekniikan sovellustuki Johdon tuki Toiminnan suunnittelu ja seuranta Tietosuoja Oikeudellinen neuvonantaja Vierailut ja konferenssit Sisäinen tiedotus Henkilösto: — Palkkojen ja lisien hallinnointi — Sisäinen koulutus Taloushallinto Yleispalvelut [Turvallisuuspalvelut] (1) Nuoremmat toimihenkilöt Tiedonhankinta (erikoisalat) Strategiset analyysit Operatiiviset analyysit Tutkinnan tuki Operatiivinen tuki Tutkimus ja kehitys Tietoturva Suoritusanalyysit Lehdistö ja suhdetoiminta Nuoremmat toimihenkilöt Dokumentaatiopalvelut (julkisten lähteiden tutkimus) Tietotekniikka, tietokoneajot Tietotekniikan kehittäminen Tietotekniikan sovellustuki Il osaston asiat Johdon tuki Toiminnan suunnittelu ja seuranta Vierailut ja konferenssit Sisäinen tiedotus Henkilöstö Sisäinen koulutus Taloushallinto Yleispalvelut [Turvallisuuspalvelut] (1) Johdon avustajat Johtajan avustaja Avustajat Avustajat Apulaisjohtajien avustaja Avustavat analyytikot Varajohtajien avustajat Johdon tuen avustajat Hallintoavustajat (kaikilla asiaankuuluvilla osastoilla) Yleispalveluavustajat (*) Tekniset avustajat (*) (1) Turvamiehille maksetaan edelleen palkkaa paikallisten olosuhteiden mukaisesti niin kauan kuin Alankomaiden hallitus pääosin vastaa tämän henkilöstöryhmän palkkojen maksusta. Tämän osoittamiseksi kyseiset toimet on pantu hakasul- keisiin. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/51 Muut työntekijät Erikoisautonkuljettajat (*) Autonkuljettajat (*) [Turvamiehet] (1) (*) Operaattorit (*) Ammattitaitoiset työntekijät (*) 2. Toimet, jotka esitetään luettelossa lihavoituna, voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista kansalli- sista viranomaisista palvelukseen otetuilla työntekijöillä henkilöstösääntöjen 2 ja 6 artiklan mukaisesti. Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla tarkoitetaan kaikkia niitä jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka kansallisen lainsäädännön mukaan ovat vastuussa rikosten torjunnasta ja ehkäisystä. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava Europolille, katsooko se luettelossa lihavoituna esitettyä Europolin tointa hakevan henkilön olevan jonkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisensa palveluksessa. 3. Europolin hallintoneuvosto osallistuu Europol-yleissopimuksen 28 artiklan 1 kohdan 15 alakohdan mukaisesti talousarvion ja henkilöstösuunnitelman hyväksymiseen. Tässä yhteydessä sen on ehdotettava neuvostolle, missä määrin tässä liitteessä luetellut toimet voidaan täyttää tai niitä voidaan yhdistellä. Neuvosto päättää Europol-yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti Europolin talousarviosta. 4. Jos hallintoneuvosto henkilöstösuunnitelmaa ja talousarviota laatiessaan päättää, että tietty luettelossa lihavoituna esitetty toimi olisi täytettävä avoimen hakumenettelyn kautta, toimi voidaan täyttää avoimella kilpailulla. Näissä tapauksissa tarjottava sopimus voi olla vain määräaikainen siten, että se voidaan uusia kerran henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti. 5. Tähdellä (*) merkityt toimet katsotaan toimiksi, jotka on täytettävä henkilöstösääntöjen 3 artiklassa tarkoitetuilla paikallisilla työntekijöillä. Neuvosto päättää kuitenkin kahden vuoden kuluessa yleissopimuk- sen voimaantulosta hallintoneuvoston Europolin johtajan aloitteesta tekemän ehdotuksen perusteella, pidetäänkö näitä toimia edelleen sellaisina, jotka on täytettävä paikallisilla työntekijöillä. Edellä 1 kohdassa mainittuihin toimiin sovelletaan seuraavaa, henkilöstösääntöjen 45 artiklassa 6. vahvistettua palkkataulukkoa: Palkkaluokka 1 2 3 4—5 5—7 6—10 7—10 11—13 Toimi Johtaja Apulaisjohtaja Varajohtaja Yksikön päällikkö Vanhempi toimihenkilö Johdon avustaja Nuorempi toimihenkilö, avustaja Autonkuljettaja, operaattori, ammattitaitoinen työntekijä, turvamies (1) Turvamiehille maksetaan edelleen palkkaa paikallisten olosuhteiden mukaisesti niin kauan kuin Alankomaiden hallitus pääosin vastaa tämän henkilöstöryhmän palkkojen maksusta. Tämän osoittamiseksi kyseiset toimet on pantu hakasul- keisiin. C 26/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 LIITE 2 Valintamenettelyt 1 artikla Valinta Europolin toimeen perustuu henkilökohtaiseen sopivuuteen ja ammatilliseen pätevyyteen. Naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on tärkeää. Europol on sitoutunut tasa-arvoisten mahdollisuuksien henkilöstöpolitiikkaan kiinnittämättä huomiota henkilöiden kansalliseen alkuperään, uskontoon tai muuhun asiaankuulumattomaan tekijään. Palvelukseen ottaminen Europolin toimiin tapahtuu henkilöstösääntöjen 3 luvun ja seuraavien säännösten mukaisesti. 2 artikla Europolin johtaja perustaa valintalautakunnan. Lautakunta antaa johtajalle neuvoja hakijoiden sopi- 1. vuudesta ja pyrkii asettamaan heidät paremmuusjärjestykseen. 2. Valintalautakunnan kokoonpano vaihtelee täytettävän toimiryhmän mukaan. 3. Varajohtajan toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu johtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, apulaisjohtaja sekä henkilöstöosaston vastaava työntekijä. Lisäksi kolme jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalau- takunnan jäseneksi. 4. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 4, 5 ja 6 kuuluvia toimia sekä palkkaluokkaan 7 kuuluvia vanhemman toimihenkilön toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksi- kön vastaava työntekijä sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota, puheenjohtajaval- tio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi. Kukin puheenjohtajavaltio päättää toimikautensa alussa arpomalla, mitkä muut jäsenvaltiot voivat 5. puheenjohtajakaudella olla edustettuina valintalautakunnassa 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 6. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 7 (vanhemman toimihenkilön toimia lukuun ottamatta) — 13 kuuluvia toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön päällikkö sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halutessaan nimetä edustajansa valintalau- takunnan jäseneksi. Valintalautakunta päättää, onko johtajan tiettyä virkaa täytettäessä nimettävä ulkopuolinen asiantun- 7. tija avustamaan valintalautakuntaa teknisissä kysymyksissä. 8. Jos ilmenee, että jollakin valintalautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen suhde johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, kyseinen jäsen ei osallistu valintamenettelyyn. Tällaisissa tapauksissa valintalau- takunta tekee johtajalle ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen. 9. Äänten mennessä valintalautakunnan äänestyksessä tasan puheenjohtajan ääni on ratkaiseva. 10. Henkilöstökomitealle tiedotetaan kaikista avoinna olevista toimista ja valintamenettelyistä. Valintalautakunnan sihteeristöstä huolehtiminen sekä muut valintamenettelyihin liittyvät hallinnolli- 11. set tehtävät ovat henkilöstöyksikön vastuulla. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/53 3 artikla 1. Europol laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen kuuluvat velvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus. Ilmoituksessa on erityisesti mainittava, että hakijoiden on jätettävä hakemuksensa kirjallisena ja liitettävä mukaan ansioluettelo. Lisäksi ilmoituksessa on annettava tietoa hakumenettelyssä menestyneen hakijan turvallisuustutkimuksesta, joka hänelle on tehtävä Europol-yleissopimuksen 31 artiklaan perustuvien salassapitosäännösten mukaises- ti. 2. Europolissa avoinna olevasta toimesta on ilmoitettava kaikissa jäsenvaltioissa. Europol tiedottaa Europolin kansallisille yksiköille kaikista Europolin avoinna olevista toimista. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta asiaankuuluville elimille jäsenvaltion sisällä. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan kaikkien asiaankuu- luvien elinten ja niiden työntekijöiden tietoon. Jos avoinna on toimi, joka voidaan täyttää myös muulla kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellystä toimivaltaisesta kansallisesta viranomaisesta palvelukseen otetulla henkilöllä, Europol ilmoittaa avoinna olevista toimista myös suoraan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja muissa sellaisissa tiedotusvälineissä, joilla saavutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suuri julkisuus. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europolista että muualta tulevat 3. hakemukset. Hakijoita on pyydettävä toimittamaan hakemuksensa Europolille 60 päivän kuluessa virallisen ilmoituksen julkaisemisesta. Europol lähettää hakijoille ilmoituksen siitä, että hakemus on vastaanotettu. 4 artikla 5 artikla Valintalautakunta tekee alustavan valinnan hakijoiden pätevyyden, työkokemuksen, toimeen tarvittavien ominaisuuksien sekä henkilöstösääntöjen 24 artiklassa tarkoitetun mahdollisen alustavan valinnan perus- teella. Valintalautakunta voi 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää jättää alustavan valinnan yhden tai useamman jäsenensä tehtäväksi. Jos mahdollista, avoinna olevaa tointa kohti valitaan vähintään 5 ja enintään 20 hakijaa, ja heidät kutsutaan suorittamaan erityinen toimeen liittyvä kirjallinen tai muu koemenettely. Valintalautakunta päättää tarpeellisista erityisjärjestelyistä. 6 artikla Europolin johtaja valmistelee yhteistyössä valintalautakunnan kanssa kokeen tai kokeet kyseistä tointa hakevien henkilöiden erityispätevyyksien ja asiantuntemuksen arvioimiseksi. Valintalautakunta arvostelee kokeen tai kokeiden tulokset nimettöminä. 7 artikla Valintalautakunta haastattelee kaikkia kokeen tai kokeet läpäisseitä hakijoita. Haastatteluja voidaan käyttää myös testaamaan hakijoiden Euroopan unionin virallisten kielten hallintaa ottaen huomioon Europol- yleissopimuksen 30 artiklan 2 kohdan ja henkilöstösääntöjen 24 artiklan. Hakijoille esitetyt kysymykset eivät saa millään tavalla koskea hakijoiden perheenjäsenten ammattia tai yhteiskunnallista taustaa. Kokeet ja haastattelut järjestetään Haagissa. Hakijoille korvataan matkoista, oleskelusta ja hotellimajoituk- sesta aiheutuneet kustannukset liitteessä 5 esitettyjen sääntöjen mukaisesti. 8 artikla C 26/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 9 artikla Kun haastattelut on pidetty, valintalautakunta laatii hakumenettelyssä menestyneistä hakijoista luettelon, jossa hakijat on asetettu paremmuusjärjestykseen; luettelo toimitetaan johtajalle mahdollisimman nopeasti. Jos valintalautakunta päätyy siihen, ettei yksikään hakijoista ole sopiva avoinna olevaan toimeen, se ilmoittaa siitä johtajalle, joka julkaisee mahdollisimman nopeasti uudelleen tointa koskevan ilmoituksen. 10 artikla Johtaja tekee päätöksen mahdollisimman nopeasti valintalautakunnan mielipiteen saatuaan. Hän ilmoittaa päätöksestään valintalautakunnan jäsenille. Johtajan on ilmoitettava hakijoille menettelyn lopputuloksesta. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/55 LIITE 3 Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana 1 artikla Henkilöstösääntöjen 45 artiklan mukaisesti palkkaluokkiin 11—13 kuuluvilla työntekijöillä on henkilöstö- sääntöjen 33 artiklassa vahvistetuin rajoituksin oikeus saada tekemistään ylityötunneista korvaus vapaana tai palkkana seuraavasti: a) Kustakin ylityötunnista saa korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityötunti on tehty klo 22. 00—7. 00 välisenä aikana taikka sunnuntaina tai yleisenä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon viraston tarpeet ja asianomaisen työntekijän toivomukset. b) Jos tätä korvausta ei ole voitu yksikön tarpeiden vuoksi antaa kahden sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, johtaja antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,578 prosenttia peruskuukausi- palkasta kultakin ylityötunnilta. c) Vain yli 30 minuuttia kestäneestä ylityöstä voi saada korvauksen vapaana tai palkkana. 2 artikla Jos työntekijä on virkamatkalla, ei matkan kohteena olevalle paikalle ja sieltä takaisin matkustamiseen tarvittavan ajan katsota oikeuttavan tässä liitteessä tarkoitettuihin ylityötunteihin. Matkan kohteena olevalla paikalla tehdyistä tavanomaisen tuntimäärän ylittävistä työtunneista voi johtajan päätöksellä saada kor- vauksen vapaana tai tapauksen mukaan palkkana. C 26/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 LIITE 4 Lomat SISÄLLYSLUETTELO 1 JAKSO: Vuosiloma. 1—5 2 JAKSO: Erityisloma. 3 JAKSO: Matkapäivät. 6 7 Artiklat 1 JAKSO Vuosiloma 1 artikla Sinä vuonna, jolloin työntekijä aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palveluksensa päättyy, hänellä on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti, vajaata palveluskuukautta kohti kahden arkipäivän lomaan, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän lomaan, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää. 2 artikla Työntekijä voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa mukaan ja viraston tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävä vähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palvelukseen tulleille työntekijöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; johtaja voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa myöntää lomaa jo aiemmin. 3 artikla Jos työntekijä sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetään tämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että esitetään asianmukainen lääkärintodistus. 4 artikla Jos työntekijä ei ole käyttänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuoden loppua muista kuin viraston tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta voidaan siirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää. Tämä osa lomasta on käytettävä seuraavana vuonna. 5 artikla Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen kesken vuosilomansa tai jos hänen lomansa peruutetaan viraston tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutuneet asianmukaisesti osoitetut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät. 2 JAKSO Erityisloma 6 artikla Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan myöntää hakemuksesta erityislomaa. Tällaista lomaa myönne- 1. tään erityisesti jäljempänä luetelluissa tapauksissa seuraavasti: 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/57 a) työntekijän avioituminen: viisi päivää, b) työntekijän muutto: enintään kaksi päivää, c) lapsen syntymä tai avioituminen: kaksi päivää, d) puolison kuolema: viisi päivää, e) lapsen kuolema: viisi päivää, f) isän tai äidin kuolema, tai puolison isän tai äidin kuolema: kolme päivää, g) puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää, h) lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää. Johtaja voi 1 kohdan d—h alakohdassa mainituissa tapauksissa pidentää erityisloman enintään 2. kymmeneksi päiväksi. 3 JAKSO Matkapäivät 7 artikla Edellä 1 jaksossa säädettyyn loma-aikaan lisätään edestakaista matkaa varten enintään neljä matkapäi- 1. vää, jotka lasketaan lomapaikan ja asemapaikan väliseen matkaan lyhintä reittiä käyttäen rautateitse, tai ellei tämä ole mahdollista, lentokoneella, tavallisesti tarvittavan ajan mukaan, jos näiden kahden paikan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä. Tässä artiklassa lomapaikalla tarkoitetaan vuosiloman osalta lähtöpaikkakuntaa sellaisena kuin se on määritelty liitteessä 5 olevassa 6 artiklan 3 kohdassa. Edellä 2 jakson mukaista erityislomaa myönnettäessä mahdolliset matkapäivät vahvistetaan johtajan 2. erillisellä päätöksellä erityistarpeet huomioon ottaen. C 26/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 LIITE 5 Palkkaus ja kulukorvaukset SISÄLLYSLUETTELO Artiklat 1 JAKSO: Perhelisät. 1—3 2 JAKSO: Ulkomaankorvaus. 3 JAKSO: Kulukorvaukset A. Vuokralisä. 4 5 B. Matkakulut. 6—7 C. Muuttokulut. 8 D. Virkamatkakulut. 9—14 E. Kiinteämääräinen kulukorvaus. 15 1 JAKSO Perhelisät 1 artikla Kotitalouslisä on 5 prosenttia työntekijän peruspalkasta, mutta kuitenkin enintään 5 prosenttia 1. henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määritellyn palkkaluokan 6 ylimmän tason määrästä. 2. Kotitalouslisä myönnetään: a) naimisissa olevalle työntekijälle, b) työntekijälle, jolla on yksi tai useampia, jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdassa tarkoitettuja huollettavana olevia lapsia, c) asiaa selvittäviin asiakirjoihin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä työntekijälle, joka ei täytä edellä a ja b alakohdassa esitettyjä edellytyksiä, mutta joka kuitenkin tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta. Jos työntekijän puoliso harjoittaa ansiotoimintaa ja kyseisen puolison vuosiansio, josta ei ole 3. vähennetty veroja, ylittää palkkaluokan 13 kolmannella tasolla olevan työntekijän vuosittaisen peruspalkan, kotitalouslisään oikeutetulle työntekijälle maksetaan tätä lisää ainoastaan johtajan erityisellä päätöksellä. Työntekijällä on kuitenkin oikeus tähän lisään, jos puolisoilla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia. Jos sekä työntekijällä että hänen puolisollaan on edellä mainittujen säännösten mukaisesti oikeus 4. kotitalouslisään, se maksetaan ainoastaan sille henkilölle, jonka peruspalkka on korkeampi. Jos työntekijällä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakohdan nojalla ja jos kaikki 5. hänen jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdassa tarkoitetut huollettavana olevat lapsensa ovat lain säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä annettu jonkin muun henkilön kuin työntekijän itsensä huollettavaksi, kotitalouslisä maksetaan tälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tämän edellytyksen katsotaan täyttyneen täysi-ikäisten huollettavina olevien lasten osalta, jos kyseiset lapset tavanomaisesti asuvat toisen vanhemman luona. Jos työntekijän lapset kuitenkin ovat usean eri henkilön huollettavana, kotitalouslisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien lasten lukumäärän perusteella. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/59 Jos henkilö, joka on edellä mainittujen säännösten perusteella oikeutettu saamaan työntekijän nimissä kotitalouslisää, on myös itse työntekijänä tai muuna henkilöstöön kuuluvana oikeutettu tähän lisään, hänelle maksetaan näistä kahdesta lisästä ainoastaan sitä, jonka määrä on suurempi. 2 artikla 1. Työntekijä, jolla on yksi tai useampi lapsi huollettavanaan, saa jäljempänä 2 ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on 460 Alankomaiden guldenia kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta. ”Huollettavana olevalla lapsella” tarkoitetaan työntekijän tai hänen puolisonsa avioliitossa tai sen 2. ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos työntekijä tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan. Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty adoptointia koskeva hakemus ja jonka osalta adoptointia koskeva menettely on aloitettu. 3. Lisä myönnetään a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaasta lapsesta, b) asianomaisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18—21-vuotiaasta lapsesta, joka on yleissivistä- vässä tai ammatillisessa koulutuksessa. 4. Poikkeustapauksessa huollettavaan lapseen voidaan rinnastaa asiaan liittyviin todisteisiin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen henkilö, jonka suhteen työntekijällä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia. Jos lapsella on vakava sairaus tai vamma, jonka vuoksi hän ei pysty elättämään itseään, lisän 5. maksamista jatketaan ilman mitään ikärajoitusta sairauden tai vamman koko keston ajan. Kustakin tässä artiklassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta maksetaan ainoastaan yksi 6. huollettavana olevaa lasta koskeva lisä. 7. Kun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi annetaan lain säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, lisä maksetaan tälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. 3 artikla 1. Työntekijä, jolle maksetaan ulkomaankorvausta, saa kustakin edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetus- ta huollettavana olevasta lapsesta, joka saa säännöllistä täysipäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta oppilaitoksessa, koulutuslisän, joka vastaa 75 prosenttia työntekijälle koulutuksesta aiheutuvista todellisista kuluista, jotka voivat olla enintään 20 000 Alankomaiden guldenia vuodessa. Koulutuslisä on 4 500 Alankomaiden guldenia vuodessa kaikkien työntekijöiden osalta, jos lapsi saa säännöllistä täysipäiväistä opetusta keskiasteen jälkeistä opetusta antavassa oppilaitoksessa. Oikeus tähän lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa lapsi aloittaa perusasteen oppilaitoksessa, ja päättyy sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa lapsi täyttää 21 vuotta. 2. Edellä 1 kohdassa mainittu enimmäismäärä on 27 000 Alankomaiden guldenia, jos lapsi vammansa vuoksi tai yhteiskuntaan sopeutumiseksi tarvitsee erityisopetusta tai -koulutusta tai harjaantumiskoulutusta. Tällaisissa tapauksissa ei sovelleta 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua koulutuslisän rajoitusta. 3. Jos oppilaitos, jossa lapsi käy koulua, sijaitsee yli 50 kilometrin päässä Haagista, sisäoppilaitoksessa olosta aiheutuvat kustannukset sisällytetään tämän artiklan mukaisesti korvattaviin kuluihin 1 ja 2 kohdassa määriteltyyn enimmäismäärään saakka. 4. Jos lapsi, josta työntekijälle maksetaan koulutuslisää, annetaan lain säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä toisen henkilön huollettavaksi, koulutus- C 26/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 lisä maksetaan tälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tässä tapauksessa edellisessä kohdassa tarkoitettu vähintään 50 kilometrin välimatka lasketaan sen henkilön asuinpaikasta, joka on lapsen huoltaja. 5. Tätä artiklaa on tarkistettava, jos Haagiin perustetaan Eurooppa-koulu. 2 JAKSO Ulkomaankorvaus 4 artikla 1. Ulkomaankorvausta maksetaan kuukausittain henkilöstösääntöjen 47 artiklan mukaisesti seuraavasti: a) palkkaluokissa 1—3 oleville työntekijöille 2 000 Alankomaiden guldenia, b) palkkaluokissa 4—6 oleville työntekijöille 1 500 Alankomaiden guldenia, c) palkkaluokissa 7—9 oleville työntekijöille 1 000 Alankomaiden guldenia, d) palkkaluokissa 10—13 oleville työntekijöille 800 Alankomaiden guldenia. 2. Ulkomaankorvaus maksetaan a) työntekijälle — joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja — joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa kyseisen valtion Euroopassa sijaitsevalla alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle tai Europolin huumausaineyksikölle suoritetuista palveluksista; b) työntekijälle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti kymmenen vuotta Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen järjestön palveluksessa. 3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa työntekijä, joka on avioliiton kautta saanut ilman eri toimenpiteitä ja ilman mahdollisuutta kieltäytyä sen valtion kansalaisuuden, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, rinnastetaan 2 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun työntekijään. 3 JAKSO Kulukorvaukset A. V u o k r a l i s ä 5 artikla Työntekijällä, jolla on määräaikainen sopimus ja jolle maksetaan ulkomaankorvausta, on oikeus vuokrali- sään, jos hänelle asunnon vuokraamisesta aiheutuvat todelliset kustannukset ovat yli 25 prosenttia hänen nettokuukausipalkastaan, jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, ja yli 30 prosenttia hänen nettokuukausi- palkastaan, jos hän ei saa kotitalouslisää. Vuokralisän määrä on 80 prosenttia edellä mainitut määrät ylittävistä todellisista vuokrakuluista kahdelta ensimmäiseltä sopimusvuodelta, 70 prosenttia näistä kuluista kolmannelta vuodelta, 60 prosenttia neljän- neltä vuodelta ja 40 prosenttia viidenneltä ja kuudennelta vuodelta. Määriä laskettaessa ei oteta huomioon kohtuullista enimmäisvuokraa suurempia todellisia vuokrakuluja. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/61 Kohtuullinen enimmäisvuokra on 3 000 Alankomaiden guldenia naimattoman työntekijän osalta, 4 000 Alankomaiden guldenia puolisonsa ja/tai enintään kahden 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa yhdessä asuvan työntekijän osalta sekä 5 000 Alankomaiden guldenia sellaisten työntekijöiden osalta, jotka asuvat yhdessä puolisonsa ja/tai kolmen tai useamman 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevan lapsen kanssa. Työntekijän on vuokralisää hakiessaan ilmoitettava Europolille todellisista asumisjärjestelyistään, antamalla myös tiedot siitä, asuuko hän yhdessä puolisonsa ja/tai lastensa kanssa. Jos näitä tietoja ei toimiteta, kyseisen työntekijän osalta sovelletaan naimattoman työntekijän osalta vahvistettua kohtuullisen enimmäis- vuokran määrää. Vuokralisä ei missään tapauksessa voi olla yli 40 prosenttia todellisista vuokrakuluista tai kohtuullisen enimmäisvuokran määrästä sen mukaan, kumpi on alhaisempi. B. M a t k a k u l u t 6 artikla Työntekijällä on oikeus saada korvaus matkakuluista sekä omalta osaltaan että puolisonsa ja 1. talouteensa kuuluvien huollettavana olevien henkilöiden osalta: a) palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan, b) palvelussuhteen päättyessä henkilöstösääntöjen 94—97 artiklan mukaisesti asemapaikasta 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle, c) siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu. Työntekijän kuoltua leskellä ja huollettavana olevilla henkilöillä on oikeus saada korvaus matkakuluista samoin edellytyksin. Matkakuluihin sisältyvät myös kulut paikkavarauksista ja matkatavaroiden kuljetuksesta sekä tarvittaessa välttämättömät hotellikulut. 2. Korvaus suoritetaan seuraavin perustein: — tavanomainen lyhin ja edullisin reitti rautateitse asemapaikan ja palvelukseenotto- tai lähtöpaikkakunnan välillä, — henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määriteltyihin palkkaluokkiin 1—6 kuuluvien työntekijöiden osalta ensimmäisen luokan matkalippu ja muilla työntekijöillä toisen luokan matkalippu. Jos edestakainen matka kuitenkin on vähintään 800 kilometriä, korvaus maksetaan myös muihin palkkaluokkiin kuuluville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan; — jos matkaan sisältyy vähintään kuuden tunnin matkustaminen yöllä klo 22—7 välisenä aikana, makuuvaunupaikka enintään turistiluokassa tai lepovaunussa, jolloin lippu on esitettävä korvauksen saamiseksi. Jos ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu matka on pidempi kuin 500 kilo- metriä ja kun tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka, asianomaisella työntekijällä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus edullisimmalla tavalla suoritetun lentomatkan kuluista. Jos matkaan käytetään jotakin muuta kuin edellä tarkoitettua kulkuneuvoa, korvaus lasketaan asianmukai- sessa luokassa suoritetun junamatkan kulujen perusteella, lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Jos korvausta ei voida laskea tällä perusteella, korvauksen laskutapa vahvistetaan johtajan tekemällä erityisellä päätöksellä. 3. Työntekijän lähtöpaikkakunta määritetään hänen tullessaan palvelukseen ottaen huomioon hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai sen paikan, johon hänellä on luontaiset siteet. Tätä määritystä voidaan myöhemmin tarkistaa johtajan erityisellä päätöksellä sinä aikana, jolloin henkilö on palveluksessa, tai hänen lähtiessään palveluksesta. Työntekijän ollessa palveluksessa tämä päätös voidaan kuitenkin tehdä ainoastaan poikkeuksellisesti ja sen jälkeen, kun kyseinen henkilö on esittänyt asianmukaiset todisteet hakemuksensa perusteeksi. C 26/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 7 artikla 1. Työntekijällä on oikeus saada omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavana olevien henkilöiden osalta, kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluistaan asemapaikastaan 6 artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä. Jos molemmat puolisot ovat Europolin työntekijöitä, kummallakin on oikeus saada omalta ja huollettava- naan olevien henkilöiden osalta korvaus matkakuluista edellä olevien säännösten mukaisesti; kullakin huollettavana olevalla henkilöllä on oikeus ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien lasten osalta saatava korvaus määritetään jommankumman puolison hakemuksesta jommankumman lähtöpaikka- kunnan perusteella. Korvaus suoritetaan palkkaluokkiin 1—6 kuuluvien työntekijöiden osalta ensimmäisen luokan edesta- 2. kaisen junalipun hinnan perusteella ja muiden työntekijöiden osalta toisen luokan lipun perusteella. Jos edestakaisen matkan pituus kuitenkin on vähintään 800 kilometriä, korvaus suoritetaan myös muihin palkkaluokkiin kuuluville työntekijöille ensimmäisen luokan matkalipun mukaan. Jos korvausta ei voida laskea tällä perusteella, laskutapa vahvistetaan johtajan tekemällä erityisellä päätöksellä. Jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen matka rautateitse on pidempi kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, työntekijällä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus edullisimmalla tavalla suoritetun lentomatkan kuluista. 3. Jos työntekijä käyttää omaa autoaan tässä artiklassa tarkoitettuihin matkoihin, hänelle maksetaan korvauksena 0,40 Alankomaiden guldenia kilometriltä, mutta kuitenkin enintään niitä kuluja vastaava määrä, jotka hänelle olisi aiheutunut, jos hän olisi matkustanut käyttäen julkisia kulkuneuvoja. 4. Edellisiä säännöksiä sovelletaan työntekijään, jonka asemapaikka ja lähtöpaikkakunta sijaitsevat Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion alueella. Työntekijällä, jonka asemapaikka ja/tai lähtöpaikkakunta sijaitsee/sijaitsevat Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, on oikeus omalta, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavana olevien henkilöiden osalta, saada perusteena olevat tositteet esitettyään kerran kalenterivuodessa korvaus todellisista matkakuluista lähtöpaikkakunnalleen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalle. Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät asu työntekijän kanssa asemapaikassa, heillä on kerran kalenterivuodessa ja perusteena olevat tositteet esitettyään oikeus saada korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan, tai todellisista matkakuluista johonkin toiseen paikkaan siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut asemapaikkaan. C. M u u t t o k u l u t 8 artikla 1. Henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvat kulut, mukaan lukien vakuutukset tavanomais- ten riskien kattamiseksi (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) korvataan työntekijälle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 16 artiklan velvoitteet ja joka ei ole saanut muualta korvausta samoista kuluista. Tämä korvaus maksetaan ennalta hyväksytetyn kustannusarvion rajoissa. Europolin asianomaisille yksiköille on esitettävä vähintään kaksi kustannusarviota. Jos esitetyt kustannusar- viot eivät näiden yksiköiden mielestä ole kohtuullisia, ne voivat valita muun muuttoyrityksen. Tällöin voidaan päättää, että työntekijän saama korvaus perustuu viimeksi mainitun muuttoyrityksen kustannusar- vioon. Palvelussuhteen päättyessä tai työntekijän kuollessa korvataan muuttokulut asemapaikasta lähtöpaik- 2. kakunnalle saman menettelyn mukaisesti. Jos edesmennyt työntekijä oli naimaton, nämä kulut korvataan oikeudenomistajille. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/63 3. Muuton on tapahduttava vuoden kuluessa koeajan päättymisestä. Palvelussuhteen päättyessä muuton on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa. Edellä tarkoitettujen määräaikojen jälkeen aiheutuvat muuttokulut voidaan korvata ainoastaan poikkeusta- pauksissa johtajan erityisellä päätöksellä. D. V i r k a m a t k a k u l u t 9 artikla Työntekijällä, joka matkustaa virka-asioissa (jäljempänä ’virkamatka’), ja jolla on matkamääräys, on 1. oikeus matka- ja oleskelukulujen korvaukseen ja päivärahaan seuraavien säännösten mukaisesti. 2. Matkamääräyksessä vahvistetaan virkamatkan todennäköinen kesto, jonka perusteella lasketaan työntekijälle maksettavan päivärahan ja matkakulujen ennakko. Ellei asiasta ole tehty erityistä päätöstä, ennakkoa ei kuitenkaan makseta, jos työmatkan on määrä kestää enintään 24 tuntia ja jos se tehdään maahan, jossa käytetään samaa valuuttaa kuin työntekijän asemapaikassa. 10 artikla Virkamatkalla olevien työntekijöiden matkakuluihin sisältyy junamatkan hinta lyhintä reittiä käyttäen 1. ensimmäisessä luokassa. Matkakuluihin sisältyvät myös — kuljetus rautatieasemalle, satamaan tai lentokentälle ja sieltä pois sekä meno- että paluumatkalla, — kulut paikkavarauksista ja tarvittavien matkatavaroiden kuljetuksesta, — makuuvaunumaksut (korvataan makuuvaunulippua vastaan), jos matkaan sisältyy vähintään kuuden tunnin matkustaminen yöllä klo 22—7 välisenä aikana, — johtajan sekä vara- ja apulaisjohtajien osalta yhden hengen makuuvaunussa tai sen puuttuessa erikoismakuuvaunussa, — muiden työntekijöiden osalta kahden hengen makuuvaunussa, — jos käytettävässä junassa ei ole sellaista makuuvaunuluokkaa, josta säädetään työntekijöiden osalta, korvaus suoritetaan sitä välittömästi ylemmän luokan mukaan. 2. Työntekijöille voidaan antaa lupa matkustaa lentokoneella edullisimmalla tavalla. Tässä tapauksessa palkkaluokkiin 1—4 kuuluville työntekijöille korvataan ensimmäisen luokan lentolippu ja muille työnteki- jöille turistiluokan lentolippu matkalippua vastaan. Johtajan päätöksellä työntekijät, jotka ovat virkamatkalla palkkaluokkiin 1—4 kuuluvan työntekijän mukana, voivat saada matkalippua vastaan korvauksen tähän virkamatkaan liittyvistä matkustuskuluista sen luokan mukaan, jossa kyseinen toinen työntekijä matkustaa. Työntekijät, jotka matkustavat virkamatkalla erityisen vaikeissa olosuhteissa, voivat saada johtajan päätök- sellä matkalippuja vastaan korvauksen matkustuskuluista todellisuudessa käyttämänsä luokan mukaan hallintoneuvoston vahvistamissa säännöissä esitettyjen edellytysten mukaisesti. 3. Laivamatkojen osalta johtaja määrittelee luokat tapauskohtaisesti. Työntekijöille voidaan antaa lupa käyttää omaa autoaan tietyllä virkamatkalla, jos tämä ei merkittä- 4. västi pidennä virkamatkan suorittamiseen tarvittavaa aikaa. Tällöin matkakuluista maksettava korvaus lasketaan 1 kohdassa määritellyin tavanomaisin perustein. Johtaja voi kuitenkin päättää myöntää työntekijälle, joka tekee säännöllisesti virkamatkoja poikkeukselli- sissa olosuhteissa, junamatkakulujen korvauksen sijasta kilometrikorvauksen, jos julkisten liikennevälineiden käyttö ja matkustuskulujen korvaaminen tavanomaisin perustein on huomattavan epäedullista. C 26/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Työntekijä, jolle on annettu lupa käyttää omaa autoaan, on täysin vastuussa omalle ajoneuvolleen tai kolmansille osapuolille aiheutuvista vahingoista; hänellä on oltava vakuutus, johon sisältyy johtajan riittäväksi katsomalla tavalla siviilioikeudellisen vastuun kattava vastuuvakuutus. 5. Ajoneuvon vuokraamisesta tai taksin käytöstä aiheutuvat kulut korvataan täysimääräisesti, jos se katsotaan tarpeelliseksi asianmukaisesti luvan saaneen Europolin työntekijän virkamatkan sujumisen kan- nalta. 11 artikla Sen korvauksen määrästä, johon asianomaisella työntekijällä on oikeus, vähennetään tässä osastossa määriteltyihin kuluihin kolmansilta osapuolilta saadut korvaukset. Jos Euroopan komission vahvistamaa yhteisön matka- ja majoituskulujen korvausjärjestelmää sovelletaan kyseiseen työntekijään, hän ei ole oikeutettu saamaan korvausta näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti. 12 artikla Jos työntekijä pystyy osoittamaan, että hänelle on virkamatkan aikana aiheutunut kuluja sairauden tai onnettomuuden vuoksi, hänelle voidaan myöntää korvausta näiden kulujen kattamiseksi, siltä osin kuin kyseisen työntekijän on itse maksettava nämä kulut. Jos työntekijä voi osoittaa, että hänelle on virkamatkan aikana aiheutunut kuluja matkatavaroiden menetyksen tai varkauden tai niille aiheutuneen vahingon vuoksi, hänelle voidaan myöntää korvausta, jonka enimmäismäärän Europolin johtaja vahvistaa. 1. Oleskelukulut korvataan hallintoneuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti. 13 artikla Korvausta ei myönnetä oleskelukuluista, jotka aiheutuvat a) alle neljä tuntia kestäneestä virkamatkasta, b) sellaisesta alle neljän tunnin pituisesta virkamatkan osasta, joka tapahtuu Alankomaissa välittömästi lento- tai merimatkan jälkeen tai sitä ennen. 2. Yöpymiskorvaukseen oikeutetulle Europolin työntekijälle korvataan yöpymisestä aiheutuvat kulut. 3. Ruokailukorvausta ei myönnetä, jos kyseiselle työntekijälle on tarjottu mahdollisuutta ruokailuun virkamatkansa aikana (joko maksua vastaan tai ilmaiseksi), ellei hän voi osoittaa, ettei hän voinut käyttää kyseistä mahdollisuutta hyväkseen. 4. Johtaja voi alentaa edellä 2 kohdassa säädetyn korvauksen määrää, jos hän katsoo sen olevan perusteltua kyseisen työntekijän toiminnan luonteen tai matkustusolosuhteiden vuoksi ja jos kyseinen työntekijä joutuu usein olemaan virkamatkalla. 5. Johtaja voi myöntää työntekijälle tässä artiklassa säädettyä korvausta suuremman osittaisen tai täysimääräisen korvauksen, jos tässä säädetyt korvaukset eivät poikkeuksellisissa olosuhteissa riitä katta- maan työntekijän oleskelukuluja ja jos hän voi esittää tästä tarvittavat todisteet. 14 artikla Hallintoneuvosto vahvistaa päivärahan ja korvattavien oleskelukulujen osalta noudatettavat yksityiskohtai- set säännöt. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/65 E. K i i n t e ä m ä ä r ä i n e n k u l u k o r v a u s 15 artikla 1. Hallintoneuvosto voi myöntää johtajalle ja apulaisjohtajille, joille aiheutuu tehtäviensä vuoksi edustus- kuluja, kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrän se vahvistaa todellisten kulujen perusteella. Jos työntekijöille aiheutuu heille annettujen erityisohjeiden perusteella satunnaisia työtehtävistä johtu- 2. via edustuskuluja, johtaja vahvistaa korvattavien edustuskulujen määrän asianmukaisten tositteiden perus- teella. C 26/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 LIITE 6 Eläkejärjestelmä SISÄLLYSLUETTELO Artiklat 1 LUKU: Yleiset säännökset. 1 2 LUKU: Vanhuuseläke ja eroraha 1 jakso: Vanhuuseläke. 2 jakso: Eroraha. 2—9 10 3 LUKU: Työkyvyttömyyseläke. 11—14 4 LUKU: Perhe-eläke. 15—27 5 LUKU: Väliaikaiset eläkkeet. 28—31 6 LUKU: Lisät ja korotukset huollettavien lasten osalta. 32—33 7 LUKU: Eläkemaksut ja etuuksien maksaminen. 34—37 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla 1. Jos työntekijälle ennen palvelukseen astumista tehdystä lääkärintarkastuksesta käy ilmi, että hänellä on jokin sairaus tai vamma, johtaja voi päättää myöntää hänelle oikeuden saada työkyvyttömyydestä tai kuolemantapauksesta säädettyjä etuuksia kyseisestä sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien osalta vasta viiden vuoden kuluttua hänen astumisestaan Europolin palvelukseen. 2. Työntekijälle, joka on virkavapaalla henkilöstösääntöjen 42 artiklassa määritellyn kansallisen palveluk- sen suorittamista varten, ei myönnetä näitä etuuksia työkyvyttömyydestä tai kuolemasta, joka johtuu tällaisesta palveluksesta välittömästi aiheutuvista tapaturmista tai sairauksista. Edellä olevat säännökset eivät vaikuta jälkeenjääneiden oikeuteen saada eläkettä niiden eläkeoikeuksien nojalla, jotka työntekijä on hankkinut siihen päivään mennessä, jona hän aloittaa virkavapaan. 3. Tässä liitteessä tarkoitetaan leskellä ja eronneella puolisolla sekä nais- että miespuolista henkilöä. 2 LUKU VANHUUSELÄKE JA ERORAHA 1 j a k s o Vanhuuseläke 2 artikla Vanhuuseläke lasketaan eläkkeeseen oikeuttavien työntekijän palvelusvuosien kokonaismäärän perusteella. Kukin 3 artiklassa vahvistetuin edellytyksin huomioon otettava vuosi antaa oikeuden yhteen eläkkeeseen oikeuttavaan palvelusvuoteen ja kukin kokonainen kuukausi yhteen eläkkeeseen oikeuttavan palvelusvuoden kahdestoistaosaan. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/67 Eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien enimmäismäärä, joka voidaan ottaa huomioon vanhuuseläkeoi- keuden laskennassa, on 35. 3 artikla Laskettaessa 2 artiklan mukaisia eläkkeeseen oikeuttavia palvelusvuosia otetaan huomioon seuraavat: a) henkilöstösääntöjen mukainen palvelusaika Europolin työntekijänä, ja b) henkilöstösääntöjen 41 artiklan mukaisesti henkilökohtaisista syistä pidetty virkavapaus, edellyttäen, että kyseinen työntekijä on maksanut eläkemaksunsa näiltä palvelusajoilta. 4 artikla Työntekijä, joka on ollut aiemmin Europolin palveluksessa työntekijänä ja joka otetaan uudestaan Europolin palvelukseen, saa uudelleen oikeuden eläkkeeseen. Hän voi pyytää, että hänen eläkeoikeuksiaan laskettaessa otetaan huomioon koko se aika, jona hän oli palveluksessa työntekijänä ja jonka osalta eläkemaksut on maksettu, jos hän maksaa takaisin siihen liittyvät määrät, jotka hänelle on mahdollisesti maksettu tämän liitteen 10 artiklan tai henkilöstösääntöjen 77 artiklan mukaisesti tai jotka hän on saanut vanhuuseläkkeenä siten, että tähän kokonaismäärään on lisätty koronkorkojen määrä, joka on 3,5 prosent- tia vuodessa. Jollei vanhuuseläkettä saava työntekijä maksa takaisin ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja määriä, hänelle maksetaan siihen ikävuoteen, jona hän päättää tehtäviensä hoidon, myöhennettynä eläkkeenä maksettava määrä, joka vastaa kyseisen vanhuuseläkkeen vakuutusmatemaattista arvoa sinä päivänä, jona kyseistä eläkettä lakattiin maksamasta, korotettuna koronkorkojen määrällä, joka on 3,5 prosenttia vuodessa. Jos työntekijällä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan, siitä vähennetään henkilöstösääntöjen 79 artiklan suoritettujen maksujen määrä korotettuna koronkorkojen määrällä, joka on 3,5 prosenttia vuodessa; jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeeseen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa kyseisen artiklan mukaisesti maksettuihin määriin. 5 artikla Se vähimmäistoimeentulon määrä, joka otetaan huomioon eläke-etuuksia laskettaessa, vastaa palkkaluokan 13 ensimmäisen tason bruttoperuspalkkaa, edellyttäen, ettei kyseinen henkilö saa eläkeoikeuksia muualta. 6 artikla Vanhuuseläkkeen ’vakuutusmatemaattisella arvolla’ tarkoitetaan työntekijälle kertyvien etuuksien pääoma- arvoa, joka on laskettu Euroopan yhteisöjen budjettivallan käyttäjän 35 artiklan mukaisesti laatimien viimeisimpien kuolevuustaulukoiden ja vuosittaisen 3,5 prosentin vuotuisen koron perusteella. 7 artikla Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy ennen 62 vuoden ikää, voi pyytää, että hänen vanhuuseläkkeensä — maksu siirretään sitä kalenterikuukautta, jonka aikana hän täyttää 62 vuotta, seuraavan kalenterikuu- kauden ensimmäiseen päivään, tai — maksetaan heti, jos hän on vähintään 52 vuoden ikäinen. Tällöin vanhuuseläkettä vähennetään suhteessa työntekijän ikään eläkkeenmaksun aloittamishetkellä seuraavan taulukon mukaisesti: C 26/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Varhennetun vanhuuseläkkeen ja 62 vuoden iässä maksettavan eläkkeen suhde Eläkeikä Kerroin 0,50678 0,53834 0,57266 0,61009 0,65582 0,69582 0,74508 0,79936 0,85937 0,92593 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 8 artikla Oikeus saada vanhuuseläkettä tulee voimaan sitä kalenterikuukautta, jona työntekijä saa oikeuden eläkkee- seen joko ilman eri pyyntöä tai omasta pyynnöstään, seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä; hänelle maksetaan palkkaa aina eläkeoikeutensa alkamiseen asti. 9 artikla 1. Työntekijällä, jonka palvelussuhde päättyy sen johdosta, että hän — siirtyy sellaisen julkisen hallinnon tai kansallisen tai kansainvälisen järjestön palvelukseen, joka on tehnyt sopimuksen Europolin kanssa, tai — alkaa toimia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, minkä perusteella hän saa eläkeoikeudet eläkejärjestelmässä, jonka hallintoelimet ovat tehneet sopimuksen Europolin kanssa, on oikeus siirrättää Europolilta saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia vastaava vakuutusmatemaattinen arvo sen hallinnon tai järjestön eläkekassaan tai siihen eläkekassaan, josta työntekijä saa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana vanhuuseläkeoikeuksia. 2. Työntekijällä, joka siirtyy Europolin palvelukseen sen jälkeen kun hän — on päättänyt palveluksensa julkisessa hallinnossa tai kansallisessa tai kansainvälisessä järjestössä, tai — toimittuaan palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, on oikeus palvelussuhdettaan vakinaistettaessa maksaa 37 artiklassa tarkoitettuun Europolin rahastoon edellä mainittuja tehtäviä hoitaessaan saamiensa vanhuuseläkeoikeuksien joko vakuutusmatemaattinen arvo tai kiinteällä korolla laskettu arvo. Tällöin Europol määrittää eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien lukumäärän, joka aiemman palvelusajan osalta otetaan huomioon sen omassa eläkejärjestelmässä, jolloin määrittämisessä otetaan huomioon työnte- kijän palkkaluokka vakinaistamishetkellä ja se suoritetaan edellisen kohdan mukaisesti Europolille makset- tujen määrien vakuutusmatemaattisen arvon pohjalta. Edellä olevaa 2 kohtaa sovelletaan myös työntekijään, joka on palannut palvelukseen henkilöstösään- 3. töjen 41 artiklassa säädetyn henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden päättyessä. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/69 2 j a k s o Eroraha 10 artikla Jos alle 62-vuotiaan työntekijän, jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja joka ei kuulu 9 artiklan 1 kohdan säännösten piiriin, palvelussuhde päättyy lopullisesti muusta syystä kuin kuolemantapauksen tai työkyvyttömyyden johdosta, hänellä on oikeus palveluksesta lähtiessään seuraaviin maksuihin: a) hänen peruspalkastaan eläkemaksuina pidätetty kokonaismäärä, johon on lisätty vuosittainen 3,5 pro- sentin koronkorko, b) jos häntä ei ole irtisanottu henkilöstösääntöjen 88 artiklassa määritellyistä kurinpidollisista syistä, eroraha suhteutettuna todelliseen palvelusaikaan, jolloin laskennan pohjana käytetään jokaista palvelus- vuotta kohti viimeisimmän peruspalkan yhtä kuukautta ennen vähennyksiä. Todellisena palvelusaikana pidetään 9 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa myös aiempaa palvelusaikaa niiden eläkkeeseen oikeuttavien palvelusvuosien osalta, jotka Europol on ottanut huomioon 9 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, c) henkilöstösääntöjen 37 artiklassa tarkoitettuun Europolin rahastoon 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti maksettu kokonaismäärä, johon on lisätty vuosittainen 3,5 prosentin koronkorko. 3 LUKU TYÖKYVYTTÖMYYSELÄKE 11 artikla Jollei 1 artiklan 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, alle 65-vuotiaalla työntekijällä, jonka työkyvyttömyys- lautakunnan toimesta todetaan eläkeoikeuksien karttumisjaksona kärsivän pysyvästä ja täydellisestä työky- vyttömyydestä, joka estää häntä suorittamasta tehtäviään palkkaluokkaansa vastaavassa toimessa, ja joka tästä syystä joutuu keskeyttämään palveluksensa Europolissa, on oikeus tämän työkyvyttömyyden ajan henkilöstösääntöjen 65 artiklassa tarkoitettuun työkyvyttömyyseläkkeeseen. Työkyvyttömyyseläkettä ei voida maksaa samanaikaisesti vanhuuseläkkeen kanssa. 12 artikla Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä kalenterikuukautta, jolloin työntekijä siirtyy eläkkeelle henki- löstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti, seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä. Kun entinen työntekijä ei enää täytä kyseisen eläkkeen saamisen edellytyksiä, hänet on sijoitettava ensimmäiseen vapautuvaan, hänen palkkaluokkansa mukaiseen vastaavaan toimeen edellyttäen, että hän täyttää kyseiseen toimeen vaadittavat edellytykset. Jos työntekijä kieltäytyy hänelle tarjotusta toimesta, hänellä on edelleen oikeus palata samojen edellytysten mukaisesti toiseen vapautuvaan, palkkaluokkansa mukaiseen vastaavaan toimeen; jos työntekijä kieltäytyy toisen kerran, häntä voidaan vaatia eroamaan. Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä kuolee, kyseiset eläkeoikeudet päättyvät sen kalenteri- kuukauden lopussa, jonka aikana työntekijä on kuollut. 13 artikla Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä ei ole vielä saavuttanut 62 vuoden ikää, Europol voi edellyttää häneltä säännöllisissä lääkärintarkastuksissa käyntiä varmistaakseen, että hän yhä täyttää kyseisen eläkkeen maksamisen edellytykset. Jos määräaikaisella sopimuksella palveluksessa oleva työntekijä tulee työkyvyttömäksi, hänet komennukselle lähettänyt kansallinen viranomainen voi kyseisen työntekijän sopimuksen päättyessä edellyttää, että hän käy myös kansallisessa lääkärintarkastuksessa sen määrittämiseksi, voidaanko hänen katsoa olevan kykenevä palaamaan kyseisen viranomaisen palvelukseen. C 26/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Jos Europolin työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeutettu työntekijä saa työkyvyttömyyseläkettä erillisestä kan- sallisesta työntekijöiden eläkejärjestelmästä tai hänellä on ansiotuloja, Europolin maksamaa työkyvyttö- myyseläkettä vähennetään siten, ettei kyseisen työntekijän nettotulojen kokonaismäärä ylitä henkilöstösään- töjen 65 artiklan 1 kohdan mukaisesti maksettavan työkyvyttömyyseläkkeen enimmäismäärää. 14 artikla Jos työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä otetaan uudelleen Europolin palvelukseen, otetaan hänen vanhuuseläkettään laskettaessa huomioon se aika, jona hän on saanut työkyvyttömyyseläkettä ilman, että hänen tarvitsee maksaa puuttuvia eläkemaksuja taannehtivasti. 4 LUKU PERHE-ELÄKE 15 artikla Jos Europolissa työtehtävässä toimiva tai henkilöstösääntöjen mukaisesti henkilökohtaisista syistä virkava- paalla oleva työntekijä kuolee, saa hänen leskensä, jos tämä on ollut hänen puolisonsa vähintään vuoden ajan ja jollei 1 artiklan 1 kohdan ja 21 artiklan säännöksistä muuta johdu, leskeneläkettä, joka on 60 prosenttia vanhuuseläkkeestä, joka työntekijälle olisi hänen eläessään maksettu, palveluksessaolon pituudesta tai iästä riippumatta. Edellä määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos avioliitosta tai työntekijän aiemmasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia, jos leski huolehtii tai on huolehtinut kyseisten lasten elatuksesta, tai jos työntekijän kuolema on seurausta vammasta tai sairaudesta, joka on aiheutunut hänen tehtäviensä hoidosta tai tapaturmasta. 16 artikla Jos vanhuuseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen työntekijän puolisona vähintään vuoden ajan tämän palvelussuhteen päättyessä Europolissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu, leskellä on oikeus leskeneläkkeeseen, joka on 60 prosenttia hänen puolisonsa eläessään saamasta vanhuuseläkkeestä. Siirtoeläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin puolison kuolinhetkellään saama vanhuuseläke. Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos työntekijän ennen tehtävien päättymistä solmimasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut näiden lasten elatuksesta. 17 artikla Jos entinen työntekijä oli päättänyt palvelussuhteensa ennen 62 vuoden ikää ja jos hän oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensim- mäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, hänen leskellään on oikeus leskeneläkkeeseen, jos hän oli ollut työntekijän puoliso vähintään vuoden ajan tämän palveluksen päättyessä Europolissa ja jollei 21 artiklasta muuta johdu; leskeneläke on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, jonka hänen puolisonsa olisi saanut täyttäessään 62 vuotta. Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeises- tä peruspalkasta; leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin vanhuuseläke, johon entisellä työntekijällä olisi ollut oikeus täyttäessään 62 vuotta. Edellisessä kohdassa määrättyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos työntekijän ennen palvelussuhteensa päättämistä solmimasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia ja jos leski huolehtii tai on huolehtinut näiden lasten elatuksesta. Jos työkyvyttömyyseläkettä saaneen entisen työntekijän leski oli ollut kyseisen työntekijän puoliso hänen saadessa oikeuden kyseiseen eläkkeeseen ja jollei 21 artiklasta muuta johdu, hänellä on oikeus leskeneläk- 18 artikla 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/71 keeseen, joka on 60 prosenttia hänen puolisonsa eläessään saamasta työkyvyttömyyseläkkeestä tai siitä työkyvyttömyyseläkkeestä, jonka hän olisi saanut, jollei hänelle olisi maksettu työkyvyttömyyseläkettä muualta. Jos leski saa eläkettä erillisestä eläkejärjestelmästä, Europolin maksaman leskeneläkkeen määrää vähenne- tään siten, ettei leskelle maksettavien eläkkeiden kokonaismäärä ylitä tämän artiklan mukaisesti maksetta- van eläkkeen enimmäismäärää. Leskeneläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; leskeneläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin puolison eläessään saama työkyvyttömyyseläke. Edellä 15, 16 ja 17 artiklassa säädettyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta, vaikka se olisi solmittu työntekijän palveluksen päättymisen jälkeen. 19 artikla 20 artikla 1. Henkilöstösääntöjen 69 artiklan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa kohdassa säädetty lapseneläke vastaa ensimmäisen orvon osalta kahdeksaa kymmenesosaa perhe-eläkkeestä, johon työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saaneen entisen työntekijän leskellä olisi ollut oikeus, ilman tämän liitteen 23 artiklassa säädettyjä vähennyksiä. Sen on oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, jollei tämän liitteen 21 artiklasta muuta johdu. Eläkettä korotetaan kultakin ensimmäistä huollettavaa lasta seuraavalta lapselta määrällä, joka vastaa 2. huollettavana olevaa lasta koskevan lisän kaksinkertaista määrää. Orvolla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevassa 3 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tällä tavoin laskettu eläkkeen ja lisien kokonaismäärä jaetaan yhtä suuriin osiin siihen oikeutettujen 3. orpojen kesken. 21 artikla Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä sekä lesken että edellisestä avioliitosta peräisin olevia orpoja tai muita oikeudenomistajia, kokonaiseläke, joka on laskettu kuten näiden henkilöiden huoltajana olevan lesken eläke, jaetaan oikeudenomistajina olevien henkilöiden kesken suhteutettuna eläkkeisiin, joita olisi maksettu kullekin ryhmälle erikseen. Jos työntekijä on jättänyt jälkeensä eri avioliitoista peräisin olevia orpoja, kokonaiseläke, joka on laskettu kuin he olisivat kaikki samasta avioliitosta, jaetaan oikeudenomistajina olevien henkilöiden kesken suhteu- tettuna eläkkeisiin, joita olisi maksettu kullekin ryhmälle erikseen. Edellä tarkoitettuja osuuksia laskettaessa jommankumman puolison edellisestä avioliitosta peräisin olevat lapset, jotka on tunnustettu liitteessä 5 olevan 2 artiklan säännösten mukaisiksi huollettaviksi lapsiksi, lasketaan kuuluviksi työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän avioliitosta peräisin oleviin lapsiin. Toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa vahvistetuin edellytyksin huollettaviksi tunnustetut jälkeläiset rinnastetaan huollettavina oleviin lapsiin ja heidät lasketaan osuuksia laskettaessa jälkeläisiin kuuluviksi. Oikeus perhe-eläkkeeseen tulee voimaan työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän kuolemaa seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisestä päivästä. Jos työntekijän tai eläkkeen- 22 artikla C 26/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 saajan kuollessa suoritetaan henkilöstösääntöjen 48 artiklassa tarkoitettu maksu, edellä mainittu oikeus tulee voimaan työntekijän kuolemaa seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisestä päivästä. Oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kalenterikuukauden lopussa, jona sen saaja kuolee tai ei enää täytä tällaisen eläkkeen saamisen edellytyksiä. 23 artikla Jos edesmenneen työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saaneen entisen työntekijän ja tämän puolison ikäero, josta on vähennetty heidän avioliittonsa kesto, on yli kymmenen vuotta, vähennetään edellä olevien säännösten mukaisesti lasketusta perhe-eläkkeestä jokaista kokonaista ikäerovuotta kohti — 1 %, jos ikäero on 10—19 vuotta, — 2 %, jos ikäero on 20—24 vuotta, — 3 %, jos ikäero on 25—29 vuotta, — 4 %, jos ikäero on 30—34 vuotta, ja — 5 %, jos ikäero on vähintään 35 vuotta. 24 artikla Uudelleen avioituva leski menettää oikeutensa perhe-eläkkeeseen. Hänellä on oikeus välittömästi maksetta- vaan kertakorvaukseen, joka on kaksi kertaa hänen vuosittaisen perhe-eläkkeensä määrä, jollei sovelleta henkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan säännöksiä. 25 artikla Työntekijän tai entisen työntekijän eronneella puolisolla on oikeus tässä luvussa määriteltyyn perhe- eläkkeeseen, jos hän osoittaa, että hänellä itsellään on oikeus entisen puolisonsa kuollessa tämän maksa- maan elatusapuun, joka on vahvistettu joko oikeuden päätöksellä tai entisten puolisoiden välisellä sopimuksella. Perhe-eläke ei voi kuitenkaan olla suurempi kuin elatusapu, jota maksettiin hänen entisen puolisonsa eläessä. Eronnut puoliso menettää oikeutensa, jos hän menee uudelleen naimisiin, ennen kuin hänen entinen puolisonsa kuolee. Häneen sovelletaan 24 artiklan säännöksiä, jos hän menee uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman jälkeen. 26 artikla Jos edesmennyt työntekijä on jättänyt jälkeensä useita eronneita puolisoja, joilla on oikeus perhe- eläkkeeseen, tai yhden tai useamman eronneen puolison ja lesken, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseinen eläke jaetaan suhteellisesti kunkin avioliiton pituuden mukaisesti. Edellä olevan 25 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa olevia säännöksiä sovelletaan. Jos joku eläkkeensaajista kuolee tai luopuu oikeuksistaan, hänen osuutensa lisätään muiden osuuksiin, paitsi jos oikeus eläkkeeseen siirtyy orpojen hyväksi henkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan mukaisesti. Edellä 23 artiklassa säädettyjä ikäeroja koskevia vähennyksiä sovelletaan tässä artiklassa säädetyn jaon mukaisesti laskettuihin eläkkeisiin erikseen. 27 artikla Jos eronnut puoliso menettää oikeutensa eläkkeeseen henkilöstösääntöjen 82 artiklan säännösten mukaisesti, kokonaiseläke maksetaan leskelle, jollei sovelleta henkilöstösääntöjen 69 artiklan toisen kohdan säännök- siä. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/73 5 LUKU VÄLIAIKAISET ELÄKKEET 28 artikla Jos henkilöstösääntöjen mukaisesti Europolissa työtehtävässä toimiva tai virkavapaalla oleva työntekijä katoaa, voivat hänen puolisonsa tai hänen huollettavikseen tunnustetut henkilöt saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun työntekijän katoamisesta on kulunut yli vuosi. 29 artikla Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava entinen työntekijä katoaa, voivat hänen puolisonsa tai hänen huollettavikseen tunnustetut henkilöt saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun eläkkeensaajan katoamisesta on kulunut yli vuosi. Edellä olevan 29 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, jotka on tunnustettu perhe-eläkettä saavan tai siihen oikeutetun ja yli vuoden kadoksissa olleen henkilön huollettaviksi. 30 artikla 31 artikla Edellä 28, 29 ja 30 artiklassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan lopullisiksi eläkkeiksi, kun työntekijän, entisen työntekijän tai perhe-eläkkeeseen oikeutetun henkilön kuolema on todettu virallisesti tai kun hänet on lainvoimaisella päätöksellä julistettu kadonneeksi siten, että hänen oletetaan kuolleen. 6 LUKU LISÄT JA KORVAUKSET HUOLLETTAVIEN LASTEN OSALTA 32 artikla Henkilöstösääntöjen 75 artiklan toista kohtaa sovelletaan väliaikaista eläkettä saaviin henkilöihin. Henkilöstösääntöjen 75 artiklaa ei sovelleta lapsiin, jotka ovat syntyneet yli 300 päivän kuluttua työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän kuolemasta. 33 artikla Vanhuus-, työkyvyttömyys- tai perhe-eläkkeen tai väliaikaisen eläkkeen myöntäminen ei anna oikeutta ulkomaankorvaukseen eikä vuokra- tai koulutuslisään. Perhe-eläkkeeseen oikeutetuilla henkilöillä ja työky- vyttömillä työntekijöillä on kuitenkin oikeus vuokra- ja koulutuslisään, mutta enintään yhtä kauan kuin heillä olisi ollut siihen oikeus työntekijän toimiessa työtehtävässä. 7 LUKU ELÄKEMAKSUT JA ETUUKSIEN MAKSAMINEN 34 artikla Työntekijän, joka on henkilökohtaisista syistä virkavapaalla ja jonka eläkeoikeudet karttuvat edelleen henkilöstösääntöjen 41 artiklassa säädetyin edellytyksin, on jatkettava henkilöstösääntöjen 78 artiklassa tarkoitetun eläkemaksun maksamista palkkaluokkansa ja -tasonsa perusteella. C 26/74 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Kaikki etuudet, joihin kyseisellä työntekijällä tai hänen oikeudenomistajillaan on oikeus tämän eläkejärjes- telmän mukaisesti, lasketaan kyseisen palkan perusteella. 35 artikla 1. Europolin budjettivallan käyttäjät vahvistavat kuolevuus- ja työkyvyttömyystaulukot ja arvioidun palkankorotuksen viiden vuoden välein, kuultuaan yhtä tai useaa ammattiaktuaaria, johtajaa ja henkilöstö- komiteaa, ja näitä tekijöitä käytetään henkilöstösäännöissä ja tässä liitteessä tarkoitettujen vakuutusmate- maattisten arvojen laskemiseksi. 2. Tämä eläkejärjestelmä arvioidaan uudelleen viiden vuoden kuluttua henkilöstösääntöjen voimaantulos- ta edellä mainittujen vakuutusmatemaattisten arviointien perusteella, joihin sisältyy myös 4, 6 ja 10 artik- lassa tarkoitettu korkotason uudelleenarviointi, ja ottaen huomioon muiden kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan unionin tekemät päätökset. Tämän liitteen voimassaolo päättyy vuoden kuluttua 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson jälkeen, ja sen 3. voimassaoloa on jatkettava sitä ennen. 36 artikla Jos Europolille jää saatavia työntekijältä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavalta entiseltä työnteki- jältä päivänä, jona asianomainen saa jonkin tässä eläkejärjestelmässä määrätyistä etuuksista, tämä määrä vähennetään hänen etuuksiensa tai hänen oikeudenomistajilleen kuuluvien etuuksien määrästä. Vähennys voidaan porrastaa useamman kuukauden ajalle. 37 artikla 1. Tämän eläkejärjestelmän mukaisten maksujen rahoittamista ja suorittamista varten perustetaan erilli- nen väliaikainen eläkerahasto. Työntekijöiden eläkemaksut (8,25 %) ja työnantajan eläkemaksut (16,5 %) maksetaan rahastoon kuukausittain. Rahaston käytettävissä olevia varoja ei saa väliaikaisesti eikä pysyvästi käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin sijoituksiin tämän eläkejärjestelmän mukaisten eläkkeiden rahoittamiseksi ja maksamiseksi. 2. Rahaston hoidosta vastaa Europolin ulkopuolinen taho. 3. Neuvosto antaa rahaston hoitoa koskevat säännöt. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/75 LIITE 7 Henkilöstökomitean, työkyvyttömyyslautakunnan ja kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat 1 JAKSO Henkilöstökomitea 1 artikla Perustetaan henkilöstökomitea, joka toimii Europolin työntekijöiden yhteisenä edustajana heidän suhteis- saan Europolin johtajaan. Europolin työntekijöiden yleiskokous vahvistaa henkilöstökomitean vaalia koskevat edellytykset. Vaali on salainen lippuäänestys. Henkilöstökomitean vaali on pätevä vain, jos äänioikeutettujen työntekijöiden enemmistö osallistuu vaaliin. Jos enemmistöä ei saavuteta, myöhemmän yleiskokouksen suorittama äänestys on pätevä, jos läsnäolijoiden enemmistö osallistuu vaaliin. Henkilöstökomitea muodostuu enintään seitsemästä jäsenestä ja tarvittaessa heidän varajäsenistään, joiden toimikausi on kaksi vuotta. Europol voi kuitenkin vahvistaa toimikauden lyhyemmäksi, mutta sen on oltava vähintään yksi vuosi. Kaikilla Europolin työntekijöillä on äänioikeus, ja he ovat vaalikelpoisia. Komitea valitsee itselleen puheenjohtajan. Henkilöstökomitea on muodostettava siten, että kaikkien työntekijöiden edustus turvataan. Johtajan on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet henkilöstökomitean ja paikallisten henkilöstön edustajien asianmukai- sen yhteistyön varmistamiseksi. Henkilöstökomitean jäsenten hoitamat tehtävät katsotaan osaksi heidän tavanomaisia tehtäviään Europo- lissa. Kyseisille henkilöille ei saa aiheutua haitallisia seuraamuksia näiden tehtävien hoitamisesta. Johtaja voi myöntää henkilöstökomitean puheenjohtajalle osittaisen vapautuksen hänen työtehtävistään ottaen huomioon puheenjohtajan tehtävästä aiheutuvan todellisen työmäärän. Henkilöstökomitea kokoontuu johtajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. 2 artikla Henkilöstökomitean kokous on päätösvaltainen ainoastaan, jos jäsenten tai heidän poissaollessaan varajä- senten enemmistö on läsnä. Komitean lausunto toimitetaan kirjallisena johtajalle viiden päivän kuluessa lausunnon antamisesta. Komitean jäsen voi vaatia mielipiteensä sisällyttämistä komitean lausuntoon. Europolin on annettava henkilöstökomitean käyttöön tarvittavat tilat. 2 JAKSO Työkyvyttömyyslautakunta 3 artikla Työkyvyttömyyslautakunta muodostuu kolmesta lääkäristä, jotka valitaan seuraavasti: — ensimmäisen nimeää Europol, — toisen nimeää asianomainen työntekijä, ja — kolmannen nimeävät kaksi edellä mainittua lääkäriä yhteisellä sopimuksella. C 26/76 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Jos asianomainen työntekijä ei itse nimeä lääkäriä, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti nimeää hänet. Jos kolmannen lääkärin valinnasta ei päästä sopimukseen kahden kuukauden kuluessa toisen lääkärin valitsemisesta, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti nimeää hänet jonkin osapuolen pyynnöstä. 4 artikla Työkyvyttömyyslautakunnan työskentelyn aiheuttamista kustannuksista vastaa Europol. Jos asianomaisen työntekijän nimeämä lääkäri asuu työntekijän asemapaikan ulkopuolella, kyseinen työntekijä vastaa itse tästä aiheutuvista lisäkustannuksista, lukuun ottamatta matkakuluja ensimmäisessä luokassa, jotka Europol korvaa. Työntekijä voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnalle kaikki henkilökohtaisen lääkärinsä tai muiden häntä hoitaneiden lääkärien antamat raportit ja lääkärintodistukset. 5 artikla Lautakunnan päätelmät toimitetaan johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle. Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta. 3 JAKSO Kurinpitolautakunta 6 artikla Kurinpitolautakunta muodostuu puheenjohtajasta ja neljästä jäsenestä. Heitä avustaa sihteeri. Johtaja nimeää vuosittain kurinpitolautakunnan puheenjohtajan. Tämä ei voi missään tapauksessa olla 1. samanaikaisesti henkilöstökomitean jäsen. 7 artikla Johtaja laatii lisäksi luettelon lautakunnan jäsenistä. Henkilöstökomitea toimittaa johtajalle samaan aikaan vastaavan luettelon. Viiden päivän kuluessa kurinpitomenettelyn tai henkilöstösääntöjen 18 artiklassa tarkoitetun menette- 2. lyn aloittamista koskevan kertomuksen tiedoksi antamisesta kurinpitolautakunnan puheenjohtaja valitsee arvalla asianomaisen työntekijän läsnäollessa kurinpitolautakunnan neljä jäsentä edellä tarkoitetuista luetteloista, kaksi kummastakin. Kurinpitolautakunnan jäsenten on oltava vähintään samassa palkkaluokassa kuin se työntekijä, jota koskeva asia on saatettu lautakunnan tutkittavaksi. Yhden jäsenen on, mikäli mahdollista, oltava samassa palkkaluo- kassa kuin kyseinen työntekijä. Puheenjohtaja ilmoittaa kullekin jäsenelle kurinpitolautakunnan kokoonpanosta. Kurinpitotoimien kohteena oleva työntekijä voi viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodos- 3. tamisesta jäävätä kenet tahansa lautakunnan jäsenistä puheenjohtajaa lukuun ottamatta. Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa jäävätä itsensä laillisen esteen perusteella. Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja suorittaa tarvittaessa uuden arvonnan kurinpitolautakunnan täydentä- miseksi. 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/77 8 artikla Kurinpitolautakunnan jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin itsenäisesti. Asian käsittelyä lautakunnassa ei julkisteta. 4 JAKSO Kurinpitomenettely 9 artikla Johtaja antaa kurinpitolautakunalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi seikat, joita valitus koskee, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa teko tapahtui. Tämä kertomus toimitetaan kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka saattaa sen lautakunnan jäsenten ja syytetyn työntekijän tietoon. Saatuaan tämän kertomuksen syytetyllä työntekijällä on oikeus tutustua henkilökansioonsa kokonaisuudes- saan ja ottaa jäljennöksiä kaikista menettelyyn liittyvistä asiakirjoista. 10 artikla Ensimmäisessä kurinpitolautakunnan kokouksessa puheenjohtaja valtuuttaa yhden sen jäsenistä valmistele- maan yleisen kertomuksen asiasta. 11 artikla 12 artikla Syytetyllä työntekijällä on aikaa puolustuksen valmisteluun vähintään viisitoista päivää siitä päivästä lukien, jona kurinpitomenettelyn aloittanut kertomus toimitettiin hänelle tiedoksi. Työntekijä voi ollessaan kurinpitolautakunnan kuultavana esittää kurinpitolautakunnalle kirjallisia tai suullisia huomioita sekä kutsua todistajia sekä valitsemansa henkilön avustamaan häntä puolustuksessaan. Myös Europolilla on oikeus kutsua todistajia. 13 artikla 14 artikla Jos kurinpitolautakunta katsoo, että se tarvitsee lisätietoja seikoista, joita valitus koskee tai olosuhteista, joissa teko tapahtui, se voi määrätä tutkinnasta, jossa kumpikin osapuoli voi esittää kantansa. Tutkintaa johtaa esittelijä. Lautakunta voi tutkintasyistä pyytää, että sille toimitetaan kaikki sellaiset asiakirjat, jotka liittyvät sen käsiteltävänä olevaan asiaan. 15 artikla Kun kurinpitolautakunta on tarkastellut sille toimitettuja asiakirjoja sekä tutkinut kyseisen työntekijän ja todistajien suullisesti ja kirjallisesti antamia lausuntoja sekä mahdollisen tutkinnan tuloksia, se antaa äänten enemmistöllä perustellun lausunnon seuraamuksesta, jonka se katsoo asianmukaiseksi suhteessa valitukseen, ja toimittaa tämän lausunnon johtajalle ja asianomaiselle työntekijälle kuukauden kuluessa päivästä, jona asia toimitettiin lautakunnan käsiteltäväksi. Määräaika on kolme kuukautta, jos lautakunta on käynnistänyt tutkinnan. C 26/78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 Jos asia on rikosoikeudellisesta käsittelystä, lautakunta voi päättää olla antamatta lausuntoaan ennen tuomioistuimen päätöstä. Johtaja tekee päätöksensä kuukauden kuluessa; hänen on ensin kuultava asianomaista työntekijää. 16 artikla Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin lautakunnassa, paitsi jos kyse on menettelyä koskevista kysymyksistä tai jos äänet menevät tasan. Puheenjohtaja huolehtii siitä, että lautakunnan tekemät päätökset pannaan täytäntöön, ja hän saattaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat kunkin lautakunnan jäsenen tietoon. 17 artikla Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista. Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjat, jotka sisältävät heidän todistuksensa. Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat 15 artiklassa säädetyn perustellun lausunnon. 18 artikla Työntekijä vastaa kuluista, jotka ovat aiheutuneet kurinpitomenettelyn aikana hänen aloitteestaan, ja erityisesti palkkioista hänen puolustuksestaan vastaavalle henkilölle, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin henkilöstösääntöjen 88 artiklan 2 kohdan c—f alakohdassa säädetyistä seuraamuksista. Johtaja voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai asianomaisen työntekijän pyynnöstä, jos esiin tulee uusia seikkoja, joita tukevat asianmukaiset todisteet. 19 artikla 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/79 LIITE 8 Verot 1 artikla Europolin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoitettu vero Europolin työntekijöilleen maksamista palkoista ja palkkioista määrätään tässä liitteessä säädetyin edellytyksin ja kannetaan tässä liitteessä säädetyn menettelyn mukaisesti. Verovelvollisia ovat: 2 artikla a) erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä, b) henkilöt, jotka saavat henkilöstösääntöjen 77 artiklassa säädetyn korvauksen palvelussuhteen päät- tyessä, c) henkilöt, joilla on henkilöstösääntöjen 59 artiklan mukaisesti oikeus työttömyyskorvaukseen. 3 artikla Vero maksetaan kuukausittain Europolin kullekin verovelvolliselle maksamista palkoista ja palkkiois- 1. ta. Yhdessä tai useammassa erässä maksettavat määrät ja korvaukset, jotka ovat korvausta toimen 2. hoitamisen yhteydessä aiheutuneista kuluista, eivät kuitenkaan kuulu veronalaiseen perusmäärään. 3. Jäljempänä luetellut perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet vähennetään veronalaisesta perusmäärästä: a) kotitalouslisä, b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä, c) koulutuslisä, d) lapsen syntymän johdosta maksettava lisä, e) vuokralisä, f) sosiaaliturvaetuudet, g) ammattitaudin tai tapaturman vuoksi maksetut korvaukset, ja h) minkä tahansa maksun perhelisäksi katsottava osuus. Ammatillisten ja henkilökohtaisten kustannusten perusteella vähennetään 10 prosenttia edellisten 4. säännösten mukaisesti saatavasta määrästä. Kustakin verovelvollisen huollettavana olevasta lapsesta sekä kustakin liitteessä 5 olevan 2 artiklan 4 kohdan mukaan huollettavana olevaan lapseen rinnastettavasta henkilöstä tehdään ylimääräinen vähen- nys, jonka suuruus on kaksi kertaa huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisän määrä. Verovelvollisen palkasta eläkettä tai sosiaaliturvaa varten pidätettävät määrät vähennetään veronalai- 5. sesta perusmäärästä. C 26/80 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 1. 1999 4 artikla Vero lasketaan 3 artiklan mukaisesti saadusta veronalaisesta määrästä 183 Alankomaiden guldenia ylittävältä määrältä soveltaen alla olevaa verokantaa: 8 prosenttia määrästä, joka on 184 — 3 241 Alankomaiden guldenia 10 prosenttia määrästä, joka on 3 242 — 4 464 Alankomaiden guldenia 12,50 prosenttia määrästä, joka on 4 465 — 5 116 Alankomaiden guldenia 15 prosenttia määrästä, joka on 5 117 — 5 810 Alankomaiden guldenia 17,50 prosenttia määrästä, joka on 5 811 — 6 462 Alankomaiden guldenia 20 prosenttia määrästä, joka on 6 463 — 7 094 Alankomaiden guldenia 22,50 prosenttia määrästä, joka on 7 095 — 7 746 Alankomaiden guldenia 25 prosenttia määrästä, joka on 7 747 — 8 378 Alankomaiden guldenia 27,50 prosenttia määrästä, joka on 8 379 — 9 030 Alankomaiden guldenia 30 prosenttia määrästä, joka on 9 031 — 9 662 Alankomaiden guldenia 32,50 prosenttia määrästä, joka on 9 663 — 10 314 Alankomaiden guldenia 35 40 45 prosenttia määrästä, joka on 10 315 — 10 947 Alankomaiden guldenia prosenttia määrästä, joka on 10 948 — 11 599 Alankomaiden guldenia prosenttia määrästä, joka on yli 11 599 Alankomaiden guldenia. 1. Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 artiklassa säädetään: 5 artikla a) niitä määriä, jotka maksetaan ylityökorvauksena, verotetaan sen verokannan mukaan, jota sovellettiin maksua edeltävänä kuukautena työntekijän palkan korkeimpaan veronalaiseen määrään, b) palvelussuhteen päättymisen vuoksi suoritettavista maksuista pidätetään veroa 3 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen vähennysten jälkeen määrä, joka vastaa kahtakolmasosaa siitä suhteesta, joka viimeistä palkkaa maksettaessa oli: — maksettavan veron määrän ja — 3 artiklan mukaisen veronalaisen perusmäärän välillä. Tämän liitteen soveltaminen ei saa johtaa siihen, että Europolin maksamat palkat ja palkkiot jäävät 2. alle liitteessä 6 olevassa 5 artiklassa määritellyn vähimmäistoimeentulon. 6 artikla Jos verotettava maksu on suoritettu lyhyemmältä kuin yhden kuukauden ajalta, verokanta on vastaavaan kuukausittaiseen maksuun sovellettava verokanta. Jos verotettava maksu on suoritettu pidemmältä kuin kuukauden ajalta, vero lasketaan niin kuin tämä maksu olisi ollut jaettuna tasan niille kuukausille, joilta se on maksettu. Korjauksena suoritetut maksut, jotka eivät koske sitä kuukautta, jonka aikana ne maksetaan, ovat sen veron alaisia, jota olisi sovellettu, jos ne olisi suoritettu tavanomaisena ajankohtana. Vero kannetaan ennakkopidätyksenä. Veron määrä pyöristetään alempaan yksikköön. 7 artikla 30. 1. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 26/81 Kannettu vero kirjataan tuloksi Europolin talousarvioon. 8 artikla 9 artikla Neuvosto antaa hallintoneuvoston ehdotuksesta aiheelliset säännökset tämän liitteen soveltamiseksi