title: WRITTEN QUESTION No. 3776/98 by Anna KARAMANOU to the Commission. Outcome of the Buenos Aires environment conference and EU measures to implement the Kyoto Protocol

eurovoc_concepts:
air quality
climate change
energy-generating product
environmental protection
fiscal policy
greenhouse gas

text: C 207/128 Official Journal of the European Communities EN 21. 7. 1999 (1999/C 207/174) WRITTEN QUESTION E-3776/98 by Anna Karamanou (PSE) to the Commission (11 December 1998) Subject: Outcome of the Buenos Aires environment conference and EU measures to implement the Kyoto Protocol The outcome of the latest world conference on the environment in Buenos Aires was not particularly encouraging; on a proposal from the USA, the famous ‘flexible mechanisms’ were adopted allowing the big polluters (the USA accounts for 1/4 of all pollutants on a world scale) to comply marginally with the terms of the Kyoto agreement, which calls on the industrialised countries to reduce their emissions of environmentally harmful gases between the years 2008 and 2012 to 5,2 % lower than 1990 levels. In what ways will the Commission intervene to ensure that the Kyoto Protocol is implemented as quickly as possible in view of the fact that ecosystems are being rapidly destroyed and 40 % of deaths worldwide are attributable to environmental pollution and climate change? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (5 February 1999) The Commission is of the opinion that the fourth Conference of the parties to the United Nations framework convention on climate change, held in Buenos Aires from 2-13 November 1998, was successful in that a plan of action was adopted, setting out a work programme for the resolution of ‘unfinished business’ of the Kyoto Protocol and outstanding Convention issues. By adopting this plan of action the political momentum is maintained and the negotiations in Buenos Aires may be seen, therefore, as a useful and very necessary step forward in the implementation of the Kyoto Protocol. The European Council in Vienna welcomed the Buenos Aires plan of action and underlined the importance of its implementation for an early ratification of the Kyoto Protocol. The European Council further concluded that a comprehensive Community strategy on climate policy should be considered at its meeting in Cologne on the basis of a report by the Commission. The Commission intends to produce a communication in time for the Cologne European Council. This communication will concentrate on elements that are considered essential for the Community to achieve its Kyoto commitment and to prepare for ratification of the Protocol. The Commission is convinced of the need to act now, through policies and measures both at national and at Community level, if the Community target of a 8 % reduction of greenhouse gas emissions compared to 1990 levels is to be achieved by the year 2012. The communication will also address what preparatory steps can be taken in order to implement the Kyoto Protocol’s flexible mechanisms. In this context, the integration of climate change concerns into other policy areas is of utmost importance. At Community level, a number of proposals that could contribute to this reduction, for example the proposal for a directive restructuring the Community framework for the taxation of energy products (1), are currently under consideration by the Community institutions. (1) COM(97) 30 final. (1999/C 207/175) WRITTEN QUESTION E-3780/98 by Manuel Escolá Hernando (ARE) to the Commission (11 December 1998) Subject: Slump in the pigmeat sector As part of the measures adopted by the European Union to confront the slump in the pigmeat sector, the Commission has approved the provision of 100 000 tonnes of pigmeat in food aid to Russia


title: QUESTION ECRITE no 3881/98 de Livio FILIPPI Défense du jambon de Parme

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
United Kingdom
competitiveness
designation of origin
location of production
meat product
pigmeat
preparation for market
product designation
product quality

formats: html pdf print

text: C 289/102 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/134) QUESTION ÉCRITE P-3881/98 posée par Livio Filippi (PPE) à la Commission (11 décembre 1998) Objet: Défense du jambon de Parme La Commission pourrait-elle dire si elle a étudié en détail le contenu de l’arrêt de la cour d’appel de Londres, dans lequel était déclaré non fondé le recours déposé par le consortium des producteurs de jambon de Parme qui contestait la vente sous l’appellation «Parme» du jambon coupé en tranches et conditionné en dehors de la zone de production? D’autre part, que compte faire la Commission, au moment où les institutions européennes soulignent de plus en plus la nécessité de miser sur la qualité en tant que facteur de compétitivité des produits agroalimentaires européens, pour contribuer à résoudre le conflit qui oppose le consortium des producteurs de jambon de Parme aux autorités britanniques en vue de préserver la qualité de leur produit et l’appellation «Jambon de Parme». Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (12 janvier 1999) La Commission a eu connaissance de l’arrêt mentionné par l’Honorable Parlementaire dans l’affaire «Consorzio del prosciutto di Parma v. ASDA Food Store Ltd and Hygrade Foods Ltd», et en a étudié en détail le contenu. La question concerne la légitimité du tranchage du «prosciutto di Parma» appellation d’origine protégée (AOP) en dehors de la zone d’origine et de la supervision du «consorzio». Cette opération serait contraire à ce qui est indiqué, sous certaines conditions, dans le cahier des charges relatif à la dénomination enregistrée au niveau communautaire. La Commission est disposée à s’exprimer sur l’arrêt mentionné par l’Honorable Parlementaire au cas où une question préjudicielle serait introduite auprès de la Cour de justice dans le cadre des moyens de recours existants selon le droit interne du Royaume-Uni. (1999/C 289/135) QUESTION ÉCRITE E-3884/98 posée par Michl Ebner (PPE) à la Commission (4 janvier 1999) Objet: Service civil européen Le service civil est reconnu dans la plupart des États membres de l’Union, mais il ne l’est pas dans plusieurs pays (par exemple la Grèce) et, dans ces derniers pays, les personnes qui refusent d’accomplir le service militaire pour des raisons religieuses ou philosophiques sont donc poursuivies par les autorités publiques. Par ailleurs, le Parlement européen a déjà adopté, le 22. 9. 1995 une résolution sur la création d’un service civil européen (B4-1127/95) (1), dans laquelle il invite la Commission à présenter une proposition sur la création d’un service civil européen. Cela étant, la Commission peut-elle indiquer: @ si elle envisage, dans le contexte de l’harmonisation des systèmes juridiques au sein de l’Union européenne, d’engager, également dans ce domaine, un processus d’harmonisation des législations des différents États membres et @ si elle a l’intention, afin de promouvoir la mobilité des citoyens au sein de l’Union, d’élaborer une réglementation qui instaure un véritable service civil européen et permette aux intéressés d’accomplir un service civil dans un État membre de l’Union autre que le leur? (1) JO C 269 du 16. 10. 1995, p. 232


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3740/98 von Anita POLLACK an die Kommission. Legehennen in Batteriehaltung

eurovoc_concepts:
EU aid
animal disease
animal health
animal welfare
health legislation
intensive livestock farming
laying poultry
research programme
veterinary medicine
zoology

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/97 wurde, große Bedeutung beimißt. Der Rat ist jedoch bisher nicht ersucht worden, die Mitgliedstaaten zu ermuntern, diese Konvention zu ratifizieren. (1999/C 297/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3738/98 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (11. Dezember 1998) Betrifft: Abschaffung der Duty-free-Einkäufe Im Hinblick auf eine Revision des gesamten europäischen Steuersystems wurde mit den Richtlinien von 1992 der Termin für die Abschaffung von zoll- und steuerfreien Einkäufen in der Europäischen Union auf Juni 1999 festgesetzt. Der Beschluß zur Abschaffung von Duty-free-Einkäufen, der von den Finanzministern getroffen worden war, kann nur durch eine symbolische Anwendung der Einstimmigkeit, die in diesem Bereich schwer zu erreichen ist, geändert werden. In Anbetracht der Tatsache, daß der Duty-free-Sektor 140. 000 Beschäftigte zählt und die Gewinne aus diesen Verkäufen allen großen europäischen Flughäfen die Möglichkeit geben, eine Reihe von Kosten aufzufangen und Arbeiten und Investitionen zu finanzieren, sowie in Anbetracht der angestrengten Bemühungen zur Schaffung von Arbeitsplätzen: Kann die Kommission mitteilen, welche Logik dem Beschluß zugrunde liegt, einen Sektor abzuschaffen, der einen so positiven Beitrag zur Beschäftigung in der Gemeinschaft leistet? Beabsichtigt sie, unverzüglich die Verfahren zur Abschaffung des Sektors zu blockieren, sowie eine Untersuchung zur Überprüfung der Ergebnisse einer solchen Abschaffung und ihrer Auswirkungen auf die Industrieproduktion und die Beschäftigung in die Wege zu leiten? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (4. März 1999) Der Abschaffung des innergemeinschaftlichen zoll- und steuerfreien Warenverkaufs liegt dieselbe Logik zugrunde wie dem Binnenmarkt. Mit der Abschaffung von Einfuhr- und Ausfuhrförmlichkeiten erhielten alle Bürger die Möglichkeit, Waren in dem Mitgliedstaat ihrer Wahl zu kaufen, Steuern eingeschlossen. Die Änderungen im Steuersystem implizieren auch die Abschaffung der Duty-free-Verkäufe an Reisende innerhalb der Gemeinschaft. Einzig und allein zu dem Zweck, etwaige wirtschaftliche und soziale Schwierigkeiten abzumildern, die sich aus diesen gesetzlichen Änderungen ergeben könnten, beschloß der Rat Ecofin 1991 einstimmig, eine besondere zeitlich begrenzte Maßnahme einzuführen, die eine schrittweise Einstellung dieser Verkäufe ermöglicht. Was den Beschäftigungsaspekt angeht, so verabschiedete die Kommission am 17. Februar 1999 eine Mitteilung an das Parlament und den Rat über die Auswirkungen der Abschaffung des abgabenfreien Warenverkaufs im innergemeinschaftlichen Reiseverkehr auf die Beschäftigung (1). Diese Mitteilung wurde erstellt auf das Ersuchen des Europäischen Rates von Wien im Dezember 1998, bis März 1999 die Probleme zu prüfen, die sich aus der Abschaffung des abgabenfreien innergemeinschaft- lichen Warenverkaufs für die Beschäftigung ergeben könnten. (1) KOM(99) 65. (1999/C 297/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3740/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (11. Dezember 1998) Betrifft: Legehennen in Batteriehaltung Kann die Kommission mitteilen, welche Untersuchungsergebnisse ihr über praktische Alternativen zur Batteriehaltung von Legehennen vorliegen?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3767/98 του Susan WADDINGTON προς την Επ τροπή. Μεταχείριση πολιτών κατά τους ελέγχους στα σύνορα

eurovoc_concepts:
border control
ethnic group
free movement of persons
fundamental rights
police
vocational training

text: C 207/126 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 7. 1999 Απα΄ντηση του κ. Flynn εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (10 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ δεν γνωρι΄ζει παρο΄µοια γεγονο΄τα µε εκει΄να που καταγγε΄λλει ο κυ΄ριος βουλευτη΄ς. Επειδη΄ δεν υπα΄ρχουν πιο ακριβει΄ς πληροφορι΄ες γι’ αυτα΄ τα γεγονο΄τα, η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι η απο΄λυση ενδε΄χεται να βασι΄ζεται στη µη τη΄ρηση κριτηρι΄ων που αφορου΄ν τη σωµατικη΄ εµφα΄νιση υπαλλη΄λων σε µια επιχει΄ρηση, ο΄πως αυτο΄ φαι΄νεται να προκυ΄πτει απο΄ τις ενδει΄ξεις που παρε΄χονται µε΄σα στην ερω΄τηση. Πα΄ντως η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ ει΄ναι διατεθειµε΄νη να εξετα΄σει πιο αναλυτικα΄ την κατα΄σταση που καταγγε΄λλει ο κυ΄ριος βουλευτη΄ς εα΄ν αυτο΄ς της διαβιβα΄σει συγκεκριµε΄να παραδει΄γµατα ο΄που α΄ρρενες υπα΄λληλοι υπε΄στησαν µεταχει΄ριση που δηµιουργει΄ διακρι΄σεις σε σχε΄ση µε τις γυναι΄κες συναδε΄λφους τους. (1999/C 207/170) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3766/98 υποβολη΄: Susan Waddington (PSE) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Μεταχει΄ριση πολιτω΄ν κατα΄ τους ελε΄γχους στα συ΄νορα Ποια΄ µε΄τρα θα λα΄βει η Ένωση ω΄στε να εξασφαλι΄σει ο΄τι οι αρµο΄διες για τους ελε΄γχους στα συ΄νορα αρχε΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν θα σε΄βονται τα δικαιω΄µατα και την αξιοπρε΄πεια των γυναικω΄ν στο πλαι΄σιο της διεξαγωγη΄ς ελε΄γχου ταυτο΄τητας, υποβολη΄ς ερωτη΄σεων, σηµαντικω΄ν ελε΄γχων και λοιπω΄ν συναφω΄ν δραστηριοτη΄των; (1999/C 207/171) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3767/98 υποβολη΄: Susan Waddington (PSE) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Μεταχει΄ριση πολιτω΄ν κατα΄ τους ελε΄γχους στα συ΄νορα Ποια΄ µε΄τρα θα λα΄βει η Ένωση ω΄στε να εξασφαλι΄σει ο΄τι οι αρµο΄διες για τους ελε΄γχους στα συ΄νορα αρχε΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν θα σε΄βονται τα δικαιω΄αµτα των µειονοτικω΄ν οµα΄δων, ιδι΄ως των πολιτω΄ν που ανη΄κουν σε εθνοτικε΄ς µειονο΄τητες, ο΄ταν πραγµατοποιου΄νται ε΄λεγχοι ταυτο΄τητας, υποβα΄λλονται ερωτη΄σεις, διεξα΄γονται σηµαντικοι΄ ε΄λεγχοι και α΄λλες συναφει΄ς δραστηριο΄τητες; (1999/C 207/172) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3768/98 υποβολη΄: Susan Waddington (PSE) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Μεταχει΄ριση πολιτω΄ν κατα΄ τους ελε΄γχους στα συ΄νορα Ποια΄ µε΄τρα θα λα΄βει η Ένωση ω΄στε να εξασφαλι΄ζεται η προ΄σβαση των πολιτω΄ν στην ενηµε΄ρωση στην γλω΄σσα τους κατα΄ την υποβολη΄ ερωτη΄σεων απο΄ αστυνοµικου΄ς των κρατω΄ν µελω΄ν ο΄ταν διεξα΄γονται ε΄λεγχοι ταυτο΄τητας και α΄λλοι ε΄λεγχοι στα συ΄νορα; Κοινη΄ απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις E-3766/98, E-3767/98 και E-3768/98 (8 Φεβρουαρι΄ου 1999) Σε ο΄τι αφορα΄ τις εθνικε΄ς µειονο΄τητες και ιδι΄ως τον κι΄νδυνο ελε΄γχων εµπνεο΄µενων απο΄ ρατσιστικου΄ς λο΄γους, θα πρε΄πει να υποµνηστει΄ ο΄τι το Ευρωπαι¨κο΄ Συµβου΄λιο της Βιε΄ννης των 11 και 12 ∆εκεµβρι΄ου 1998, υπογρα΄µµισε


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3718/98 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ Kåkområden i staden Las Palmas de Gran Canaria (Kanarieöarna, Spanien) (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU programme
economic support
expropriation
financial equalisation
housing law
housing need
leisure park
marginalisation
socially disadvantaged class

text: 21. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 370/9 Pergunta-se à Comissão: 1. 2. 3. Se conhece e como encara a co-existência do parque que financia com esta evolução? Se pode confirmar que foram realizados os estudos de impacto ambiental? Se foram tomadas todas as medidas que impeçam a concretização dos justificados receios dos habitantes da região? Resposta complementar comum às perguntas escritas E-3680/98 e E-4096/98 dada pela Comissária Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (7 de Maio de 1999) A realização da 1a fase do parque de sensibilização ambiental do «Castelo da Rainha» beneficiou de uma ajuda no âmbito do artigo 10o do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER). O objectivo do projecto consistia em criar em parque e um centro de formação em matéria ambiental com vista a aumentar a sensibilização dos habitantes da região para o ambiente e para as questões ambientais, bem como garantir a recuperação da região. O projecto beneficiou de uma ajuda de 5,7 milhões de euros do FEDER e foi concluído em 1994. A 2a fase do projecto beneficiou de uma ajuda no âmbito do programa operacional para o ambiente e deveria estar concluída no final deste ano. A concessão de uma autorização de construção num local adjacente é uma matéria da competência das autoridades implicadas e na qual a Comissão não pode intervir. No que respeita ao impacto no ambiente, compete, neste caso concreto, às autoridades gregas decidirem se é necessário um estudo deste tipo. No que respeita ao impacto futuro do projecto previsto em relação ao funcionamento do parque, a Comissão seguirá atentamente a situação. Caso o projecto coloque em perigo o investimento comunitário no parque, a Comissão poderá rever a sua contribuição e, caso seja necessário, exigir o reembolso das dotações concedidas. (1999/C 370/012) PERGUNTA ESCRITA E-3718/98 apresentada por Angela Sierra González (GUE/NGL) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Bairros de barracas na cidade de Las Palmas da Grande Canária (Canárias, Espanha) No município de Las Palmas da Grande Canária (Canárias) estão a ser efectuadas obras de remodelação urbanística para a realização do «Parque Marítimo de las Canteras A El Confital», que é financiado com fundos comunitários, através do Programa Operacional do Meio Ambiente Local (POMAL). Para a realização das referidas obras, está-se a proceder à expropriação dos terrenos onde residem numerosos cidadãos em situação de exclusão social. Todavia, nem esta actuação contempla a possibilidade de realojar este grupo de pessoas em habitações alternativas, nem a compensação económica recebida, após aturados esforços, pela citada expropriação pode compensar a perda do seu domicílio habitual. Tem a Comissão conhecimento destes factos? Considera a Comissão necessário que os programas de remodelação urbanística que afectam grupos com graves dificuldades sociais como os atrasos expostos contemplem, de forma prioritária, o seu tratamento, evitando que se reproduzam situações de marginalização social como as dos bairros de barracas? Resposta complementar dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (21 de Abril de 1999) Em complemento à sua resposta de 18 de Janeiro de 1999 (1), e com base nas informações que lhe foram comunicadas pelas autoridades espanholas competentes em relação à aplicação do Programa Operacional do Meio Ambiente Local (POMAL), a Comissão encontra-se em condições de apresentar os dados adicionais que se seguem


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3730/98 dell'on. Antonios TRAKATELLIS alla Commissione. Disavanzi pubblici determinati da enti e imprese pubbliche e adesione della Grecia all'UEM

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
budget deficit
economic convergence
economic stabilisation
foreign aid
public expenditure
public institution
public sector
wastage

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3792/98 do Deputado Niels KOFOED à Comissão. Robôs para ordenha - capítulo III, ponto 4, do anexo da Directiva 89/362/CEE

eurovoc_concepts:
cow
health legislation
milk
milking machine
product quality

text: 21. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 207/129 Esta ajuda implicará a retirada do mercado de 1,2 milhões de animais e, juntamente com outras medidas de carácter conjuntural, representará um certo desafogo para um sector que está a chegar a uma situação limite. Todavia, até ao momento, a Comissão não indicou a forma como se procederá à repartição pelos diferentes países dessa retirada de carne do mercado. Que critérios tenciona adoptar a Comissão para repartir, por entre os países produtores, essas 100. 000 toneladas de carne de suíno? Terá a Comissão em conta os níveis de produção de cada Estado-membro? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (13 de Janeiro de 1999) As regras relativas ao programa de fornecimento de produtos alimentares em benefício da Rússia estão actualmente em fase de elaboração e serão objecto de regulamentação pela Comissão, a publicar brevemente no J. O. A Comissão adquirirá no mercado a quantidade acordada de carne de suíno, através de concurso. Os operadores dos Estados-membros poderão, pois, apresentar as suas propostas no âmbito do programa de fornecimento de produtos alimentares. (1999/C 207/176) PERGUNTA ESCRITA E-3792/98 apresentada por Niels Kofoed (ELDR) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Robôs para ordenha 5 capítulo III, ponto 4, do anexo da Directiva 89/362/CEE De acordo com o disposto no capítulo III, ponto 4, do anexo da Directiva 89/362/CEE (1) em matéria de higiene, antes da ordenha de cada vaca, é necessário inspeccionar o aspecto do leite. No caso de serem utilizados robôs para a ordenha não é possível respeitar esta exigência. Apesar disso, na Holanda, na Alemanha, em França, na Bélgica, em Itália e em Inglaterra são utilizados mais de 400 robôs desse género. Pode a Comissão indicar que medidas tenciona tomar para garantir uma aplicação uniforme da regulamenta- ção na União Europeia? Tenciona a Comissão modificar a Directiva, por forma a permitir a utilização de robôs para ordenha em determinadas condições? Está a Comissão a considerar a possibilidade de adoptar medidas para garantir o respeito da regulamentação vigente? (1) JO L 156 de 8. 6. 1989, p. 30. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (21 de Janeiro de 1999) A Comissão foi informada da existência dos robôs de ordenha a que se refere o Senhor Deputado. O princípio desses robôs é permitir o acesso livre a cada animal na ordenha, o que não dá a possibilidade de exame visual do leite por um operador, mas que constitui um progresso, tanto em matéria de bem-estar animal, como no melhorar da qualidade de vida dos agricultores. A utilização de sensores físicos ou químicos deveria permitir fazer uma avaliação da qualidade do leite do mesmo nível de precisão que a obtida pelo exame meramente visual. A intenção da Comissão é apreciar a objectividade desses progressos e a sua compatibilidade com um nível máximo de segurança alimentar, que deve, evidentemente, continuar a ser a prioridade. É por esse motivo que a Comissão se irá basear nos relatórios de missão previstos aos estabelecimentos comunitários do sector leiteiro, para alterar, se for caso disso, a regulamentação, no âmbito mais geral do projecto de simplificação das directivas sanitárias veterinárias


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3776/98 van Anna KARAMANOU aan de Commissie. Resultaten van de milieuconferentie van Buenos Aires - maatregelen van de EU ter uitvoering van het Protocol van Kyoto

text: C 207/128 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 7. 1999 (1999/C 207/174) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3776/98 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (11 december 1998) Betreft: Resultaten van de milieuconferentie van Buenos Aires (cid:29) maatregelen van de EU ter uitvoering van het Protocol van Kyoto De resultaten van de laatste Wereldmilieuconferentie in Buenos Aires waren niet al te bemoedigend omdat op voorstel van de VS de befaamde „soepele mechanismen” zijn aangenomen, waarmee de grote vervuilers (de VS zijn goed voor 1/4 van de totale vervuilende uitstoot ter wereld) zich pijnloos kunnen aanpassen aan de voorwaarden van de Overeenkomst van Kyoto; bij deze overeenkomst worden de geïndustrialiseerde landen verzocht de uitstoot van milieugevaarlijke gassen van 2008 tot 2012 te verminderen met een percentage dat 5,2 % lager ligt dan het niveau van 1990. Welke maatregelen denkt de Commissie te treffen opdat het Protocol van Kyoto zo spoedig mogelijk ten uitvoer wordt gelegd, zulks met de overweging dat de situatie van de ecosystemen in snel tempo blijft verslechteren en dat 40 % van de sterfgevallen op wereldschaal te wijten is aan de milieuvervuiling en de klimaatsveranderingen? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (5 februari 1999) De Commissie is van mening dat de vierde conferentie van de partijen bij het Raamverdrag van de Verenigde Naties inzake klimaatverandering, die van 2 tot 13 november 1998 in Buenos Aires is gehouden, in zoverre is geslaagd dat er een actieplan is goedgekeurd waarin ook een werkprogramma is opgenomen voor de afhandeling van „hangende zaken” van het protocol van Kyoto en nog resterende aspecten van het verdrag. Door de goedkeuring van dit actieplan blijft de politieke impuls behouden en de onderhandelingen in Buenos Aires kunnen dan ook worden beschouwd als een nuttige en zeer noodzakelijke stap op weg naar de uitvoering van het protocol van Kyoto. De Europese Raad in Wenen heeft het actieplan van Buenos Aires met instemming begroet en het belang van de uitvoering daarvan voor een snelle ratificatie van het protocol van Kyoto benadrukt. De Europese Raad concludeerde bovendien dat tijdens de vergadering in Keulen op basis van een verslag van de Commissie moet worden gekeken naar een algehele communautaire strategie voor het klimaatbeleid. De Commissie is van plan om tijdig vóór de Europese Raad van Keulen met een mededeling te komen. In deze mededeling zal de nadruk liggen op aspecten die voor de Gemeenschap van essentieel belang worden geacht om de in Kyoto gedane toezeggingen te verwezenlijken en de ratificatie van het protocol voor te bereiden. De Commissie is ervan overtuigd dat het nodig is nu op te treden door beleid en maatregelen op zowel nationaal als communautair niveau, als de Gemeenschap haar taakstelling (cid:29) een daling van de emissie van broeikas- gassen met 8 % in vergelijking met het niveau in 1990 (cid:29) uiterlijk in het jaar 2012 wil halen. In de mededeling zal ook aan de orde komen welke voorbereidende maatregelen kunnen worden genomen voor de toepassing van de flexibele mechanismen van het protocol van Kyoto. In deze context is het van het grootste belang dat de zorg om klimaatverandering in andere beleidsgebieden wordt geïntegreerd. Op communautair niveau zijn verschillende voorstellen die tot deze daling zouden kunnen bijdragen, bijvoorbeeld het voorstel voor een richtlijn van de Raad tot herstructurering van de communautaire regeling voor de belasting van energieproducten (1), momenteel in behandeling bij de instellingen van de Gemeenschap. (1) COM(97) 30 def. (1999/C 207/175) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3780/98 van Manuel Escolá Hernando (ARE) aan de Commissie Betreft: Crisis in de sector van de varkenshouderij (11 december 1998) Bij de maatregelen die de Europese Unie heeft genomen om het hoofd te kunnen bieden aan de crisis in de varkenshouderij heeft de Commissie voedselhulp van 100. 000 ton varkensvlees aan Rusland goedgekeurd


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3792/98 del Niels KOFOED a la Comisión. Compatibilidad de la utilización de robots para el ordeño con el apartado 4 del capítulo III del Anexo a la Directiva 89/362/CEE

text: 21. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 207/129 Esta ayuda supondrá la retirada del mercado de 1,2 millones de cerdos y junto con otras medidas de carácter coyuntural supondrá un cierto desahogo para un sector que está llegando a una situación límite. Sin embargo, hasta el momento la Comisión no ha indicado cómo se distribuirá entre los países productores esta retirada de carne del mercado. ¿Qué criterios piensa adoptar la Comisión para distribuir entre los países productores estas 100. 000 toneladas de carne de cerdo? ¿Tendrá en cuenta los niveles de producción de cada Estado miembro? Respuesta del Sr. Fischler En nombre de la Comisión (13 de enero de 1999) Las normas detalladas del programa de ayuda alimentaria destinada a Rusia están elaborándose actualmente y en breve plazo se publicarán como reglamentos de la Comisión. La Comisión obtendrá la cantidad acordada de carne de porcino en los mercados, mediante licitación, lo que ofrecerá a los operadores de los Estados miembros la posibilidad de presentar ofertas en relación con el programa de ayuda alimentaria. (1999/C 207/176) PREGUNTA ESCRITA E-3792/98 de Niels Kofoed (ELDR) a la Comisión (11 de diciembre de 1998) Asunto: Compatibilidad de la utilización de robots para el ordeño con el apartado 4 del capítulo III del Anexo a la Directiva 89/362/CEE Con arreglo al apartado 4 del capítulo III de la Directiva relativa a las condiciones generales de higiene 89/362/ CEE (1), es preceptivo examinar la apariencia de la leche antes de comenzar a ordeñar cada vaca. Sin embargo, resulta imposible cumplir este requisito cuando se utilizan robots para el ordeño, lo cual no obsta para que haya más de 400 de dichos robots en funcionamiento en los Países Bajos, Alemania, Francia, Bélgica, Italia y Gran Bretaña. ¿Puede indicar la Comisión qué medidas tiene previsto adoptar a fin de garantizar una aplicación uniforme de las normas en toda la Unión Europea? ¿Piensa modificar la Directiva de tal manera que se permita el empleo de robots para el ordeño en determinadas condiciones? ¿Piensa adoptar medidas que garanticen el cumplimiento de las normas vigentes? (1) DO L 156 de 8. 6. 1989, p. 30. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (21 de enero de 1999) La Comisión conoce la existencia de los robots de ordeños a que se refiere Su Señoría. El principio de estos robots es permitir que cada animal acceda libremente al ordeño, lo que, si bien no permite el examen visual de la leche por un operario, constituye un avance para el bienestar animal y para la mejora de la calidad de vida de los productores. Para examinar la leche con la misma precisión que en un examen visual, bastaría probablemente con instalar sensores físicos o químicos. La Comisión proyecta evaluar la objetividad de estos avances y las garantías que ofrecen desde el punto de vista de la seguridad alimentaria que, evidentemente, debe seguir siendo el aspecto prioritario. La Comisión se basará en los informes de las inspecciones previstas en las empresas comunitarias del sector lechero para modificar la normativa, si resulta necesario, dentro del marco más general del proyecto de simplificación de las directivas sanitarias veterinarias


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3754/98 von Marlies MOSIEK-URBAHN an die Kommission. Rückzahlung von französischen Textilsubventionen

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid to industry
redemption
reduction of working time
social-security contribution
textile industry

text: C 207/124 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 7. 1999 Die Differenz bei den Ausgaben zwischen 1997 und 1998, auf die die Frau Abgeordnete Bezug nimmt, erklärt sich aus der Vorbereitung auf den britischen Ratsvorsitz, durch den das Bild der Gemeinschaft naturgemäß stärker in den Mittelpunkt rückt. Anzahl und Art der Aufgaben der Kommissionsvertretung nehmen während der Präsidentschaft stark zu. Was die Haushaltsmittel betrifft, so wurden zahlreiche Mittel im Jahr 1997 zugewiesen, aber erst im Jahr 1998 ausgegeben. (1999/C 207/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3754/98 von Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) an die Kommission Betrifft: Rückzahlung von französischen Textilsubventionen (11. Dezember 1998) Bezugnehmend auf die schriftliche Anfrage Nr. E-2856/97 (1) vom 11. 9. 1997 von Werner Langen an die Kommission und auf die Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission vom 4. 11. 1997 stellen sich folgende Fragen: 1. Wann wird die Nachzahlung der Sozialabgaben erfolgen? Welche Zahlungsmodalitäten (Zinsen, Strek- kung der Zahlung) sind vereinbart? 2. Wieso wurde bei diesen unrechtmäßigen Beihilfen die „de minimis“-Schwelle (100. 000 Ecu) angewendet? Es sollen also nur Sozialabgaben, die diesen Betrag überschreiten, zurückgezahlt werden. Werden dadurch nicht andere Mitgliedstaaten ermutigt, die „de minimis“-Schwelle als Schlupfloch zur fallweisen Sub- ventionierung einzelner Branchen zu mißbrauchen? (1) ABl. C 117 vom 16. 4. 1998, S. 82. Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (26. Januar 1999) 1. Die in der Antwort auf die schriftliche Anfrage E-2856/97 von Herrn Langen erwähnte Möglichkeit der Herabsetzung der Sozialabgaben wurde aufgrund des Gesetzes vom 13. Juni 1998 eingeführt. Dieses Gesetz räumt finanzielle Anreize in Form von Herabsetzungen der Sozialabgaben für Unternehmen ein, wodurch die wöchentliche Arbeitszeit bis 1. Januar 2000 auf 35 Stunden reduziert würde. Diese Herabsetzungen der Sozialabgaben sind um so bedeutender, je früher die Unternehmen die Arbeitszeit vor dem 1. Januar 2000 senken und um so mehr sie diese im Vergleich zur gesetzlichen Auflage reduzieren. Die Modalitäten für die Herabsetzung der Arbeitszeit und die hierdurch ermöglichte Schaffung von Arbeits- plätzen werden von den Tarifpartnern ausgehandelt. Nach den von den französischen Behörden übermittelten Informationen soll diese Möglichkeit auf die gesamte französische Wirtschaft ausgedehnt werden. Was die Beitreibung der im Rahmen des Textilplans gewährten Beihilfen betrifft, die die Kommission in ihrer Entscheidung vom 9. April 1997 für mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar erklärt hat, so prüfen die französischen Behörden gegenwärtig, wie diese Beihilfen beigetrieben werden können, ohne die Unter- nehmen, die diese erhalten haben, vor unüberwindbare finanzielle Schwierigkeiten zu stellen. Aus diesem Grunde haben sie der Kommission vorgeschlagen, die Rückzahlung zeitlich zu staffeln. Die Kommission hat die Bedingungen genannt, unter denen sie eine kurzfristige Staffelung akzeptieren könnte. Zu diesen Bedingungen gehört u. a. die Zahlung der Zinsen vom Zeitpunkt der Gewährung bis zum Zeitpunkt der effektiven Rückzahlung der Beihilfen. In ihrer Mitteilung über „De minimis“-Beihilfen (1) hat die Kommission erklärt, daß unter der 2. sogenannten „De minimis“-Regel ein Beihilfesatz zu verstehen ist, unterhalb dessen wegen seiner unerheb- lichen Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel Artikel 92 Absatz 1 EG-Vertrag nicht anwendbar ist. Die Kommission vertritt nicht die Auffassung, daß diese Regel die Mitgliedstaaten veranlaßt, bestimmte Wirtschaftszweige „von Fall zu Fall“ zu subventionieren, da die öffentlichen Beihilfen, die im Rahmen der Höchstgrenze von 100. 000 EUR zu berücksichtigen sind, diejenigen Beihilfen sind, die von einer nationalen, regionalen oder lokalen Behörde während einer Dauer von drei Jahren gewährt werden. Bei der Anwendung der „De minimis“-Regel muß einer etwaigen Beteiligung der Gemeinschaft ebenfalls Rechnung getragen werden. (1) ABl. C 68 vom 6. 3. 1996


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3707/98 του Hiltrud BREYER Αρχέγονα κύτταρα (βλαστοκύτταρα) του ανθρώπου

eurovoc_concepts:
United Kingdom
United States
code of conduct
courts and tribunals
cytology
embryo and foetus
ethics
experiment on humans
genetically modified organism
scientific research

text: C 289/74 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 11. 10. 1999 (1999/C 289/097) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3699/98 υποβολη΄: Gerhard Hager (NI) προς το Συµβου΄λιο (4 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Μελε΄τες σχετικα΄ µε µεταβατικε΄ς περιο΄δους Στο πλαι΄σιο των προπαρασκευαστικω΄ν εργασιω΄ν για την Συ΄νοδο Κορυφη΄ς του Pörtschach ο Αυστριακο΄ς Καγκελα΄ριος αναφε΄ρθηκε σε µι΄α µελε΄τη που ει΄χε ανατεθει΄ σε ερευνητικα΄ ιδρυ΄µατα, σε συµφωνι΄α µε τους αρχηγου΄ς κυβερνη΄σεων των υποψηφι΄ων χωρω΄ν, σχετικα΄ µε τα δεδοµε΄να που απαιτου΄νται για τον υπολογισµο΄ των µεταβατικω΄ν περιο΄δων. 1. 2. Γνωρι΄ζει το Συµβου΄λιο αυτο΄ το γεγονο΄ς; ∆ιαθε΄τει το Συµβου΄λιο πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το εα΄ν και σε ποια΄ ιδρυ΄µατα ε΄χουν ανατεθει΄ αυτε΄ς οι µελε΄τες; Προκηρυ΄χθηκαν η΄ θα προκηρυχθου΄ν διαγωνισµοι΄ σε επι΄πεδο Ένωσης για την διεξαγωγη΄ αυτω΄ν των µελετω΄ν η΄ 3. προ΄κειται για µι΄α καθαρα΄ αυστριακη΄ πρωτοβουλι΄α; 4. Συµµετε΄χει το Συµβου΄λιο σε αυτε΄ς τις µελε΄τες µε το υλικο΄ που διαθε΄τει; Απα΄ντηση (29 Μαρτι΄ου 1999) Το Συµβου΄λιο δεν γνωρι΄ζει τη µελε΄τη στην οποι΄α αναφε΄ρεται ο αξιο΄τιµος Ευρωβουλευτη΄ς σχετικα΄ µε τα δεδοµε΄να που απαιτου΄νται για τον υπολογισµο΄ των µεταβατικω΄ν περιο΄δων. Η γενικη΄ θε΄ση της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης ει΄ναι ο΄τι η προσχω΄ρηση πρου¨ ποθε΄τει την πλη΄ρη αποδοχη΄ του κεκτηµε΄νου της Ένωσης. Η προσχω΄ρηση στην Ένωση συνεπα΄γεται τη συνολικη΄ αποδοχη΄ των υφιστα΄µενων και δυνητικω΄ν δικαιωµα΄των και υποχρεω΄σεων του συστη΄µατος της Ένωσης και του θεσµικου΄ της πλαισι΄ου που αποκαλου΄νται το κεκτηµε΄νο της Ένωσης. Η αποδοχη΄ των δικαιωµα΄των και υποχρεω΄σεων αυτω΄ν µπορει΄ να οδηγη΄σει κατε΄ξαι΄ρεση στη λη΄ψη τε΄τοιων µεταβατικω΄ν µε΄τρων που καθορι΄ζονται κατα΄ τη διαπραγµα΄τευση της προσχω΄ρησης. Με τη λογικη΄ αυτη΄, µεταβατικα΄ µε΄τρα δυ΄νανται να παραχωρου΄νται µο΄νο κατε΄ξαι΄ρεση, ει΄ναι περιορισµε΄να απο΄ α΄ποψη χρο΄νου και πεδι΄ου εφαρµογη΄ς και θα πρε΄πει να συνοδευ΄ονται απο΄ χρονοδια΄γραµµα το οποι΄ο περιλαµβα΄νει σαφω΄ς καθορισµε΄να στα΄δια για την εφαρµογη΄ του κεκτηµε΄νου. Οι ∆ιακυβερνητικε΄ς ∆ιασκε΄ψεις προσχω΄ρησης ει΄ναι αρµο΄διες να διαπραγµατευθου΄ν την σκοπιµο΄τητα ενδεχο΄µενων µεταβατικω΄ν µε΄τρων, τους ο΄ρους και τη δια΄ρκεια΄ τους. Υπενθυµι΄ζεται ο΄τι, στα πλαι΄σια των ∆ιασκε΄ψεων αυτω΄ν, η κοινη΄ θε΄ση της Ένωσης θεσπι΄ζεται απο΄ το Συµβου΄λιο. (1999/C 289/098) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3707/98 υποβολη΄: Hiltrud Breyer (V) προς το Συµβου΄λιο (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αρχε΄γονα κυ΄τταρα (βλαστοκυ΄τταρα) του ανθρω΄που Προ΄σφατες εκθε΄σεις αναφε΄ρουν ο΄τι τα ερευνητικα΄ ιδρυ΄µατα των ΗΠΑ και της Βρετανι΄ας επιδι΄δονται στην κλωνοποι΄ηση και τον επανασχεδιασµο΄ «κυ΄ριων» βλαστοκυττα΄ρων που λαµβα΄νονται απο΄ ανθρω΄πινα ε΄µβρυα µε σκοπο΄ την παραγωγη΄ συστατικω΄ν µερω΄ν του ανθρωπι΄νου σω΄µατος. Θα µπορου΄σε το Συµβου΄λιο να επιβεβαιω΄σει ο΄τι δεν χρησιµοποιου΄νται πο΄ροι της ΕΕ, α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα, για 1. τε΄τοιου ει΄δους ε΄ρευνα; Θα µπορου΄σε επι΄σης να αναφε΄ρει το Συµβου΄λιο σε ποια΄ κρα΄τη µε΄λη επιτρε΄πεται η ε΄ρευνα αυτου΄ του ει΄δους και 2. ποιοι΄ νοµικοι΄ και δεοντολογικου΄ χαρακτη΄ρα ε΄λεγχοι υπα΄ρχουν;


title: WRITTEN QUESTION No. 3751/98 by Glyn FORD to the Commission. Financial support for educational charities

eurovoc_concepts:
EU programme
United Kingdom
association
education
financial aid
political tendency
project evaluation

text: C 207/122 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (29 januari 1999) Medlemsstaterna bestämmer själva vilka villkor som skall gälla i fråga om rösträtt i olika nationella val och omröstningar för medborgare som är bosatta utomlands. Den lag som frågeställaren hänvisar till strider följaktligen på intet vis mot gemenskapslagstiftningen. Enligt artikel 8b i EG-fördraget skall alla unionsmed- borgare som är bosatta i ett EU-land där de inte är medborgare ha rösträtt och vara valbara vid kommunala val och val till Europaparlamentet i det EU-land där de är bosatta, och denna rättighet skall gälla på samma villkor som för medborgarna i EU-landet ifråga. Vad beträffar frågan om lagarna i övriga EU-länder kan kommissionen dessvärre inte lämna något svar, eftersom vi inte har tillräckligt med information. (1999/C 207/164) SKRIFTLIG FRÅGA E-3746/98 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: EG-märkning för batonger som ger elektriska stötar Känner kommissionen till att företaget The Huang Plastic Co. Limited med adress 5/f nr 210 Ming Fung Street, His-Chih-Cheng, Taipei, Taiwan tillverkar ett redskap som ger elektriska stötar och för vilket företaget uppger sig ha fått EG-märkning? Svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (2 februari 1999) Kommissionen känner inte till den fråga som parlamentsledamoten tar upp. Rådets direktiv 73/23/EEG av den 19 februari 1973 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (1) innehåller bestämmelser om säkerhet vid användning av elektrisk utrustning, som används inom vissa spänningsgränser. Kommissionen förfogar inte över tillräcklig information för att kunna avgöra om redskapet i fråga omfattas av detta direktiv. I rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen (2) fastställs vilka kategorier av skjutvapen som privatpersoner inte alls får förvärva eller inneha eller som de får inneha endast med särskilt tillstånd eller efter anmälan. Även nationell lagstiftning kan vara tillämplig i samman- hanget. För att eventuellt kunna agera mot tortyr eller annan grym, förödmjukande eller omänsklig behandling är kommissionen just nu i färd med att samla in mer exakt information om hur redskap som ger elektriska stötar klassificeras enligt medlemsstaternas nationella vapenlagstiftning. (1) (2) EGT L 77, 26. 3. 1973. EGT L 256, 13. 9. 1991. (1999/C 207/165) SKRIFTLIG FRÅGA E-3751/98 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Ekonomiskt stöd till utbildningsstiftelser Är kommissionen medveten om det ekonomiska stöd som ges till utbildningsstiftelser såsom rådet för utbildning i världsmedborgarskap, Council of Education in World Citizenship, som påstår sig vara partipolitiskt obundet men ändå nyligen i samband med Europa 2000 presenterade en styrelse av valda


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3735/98 af Aline PAILLER Den internationale konvention om vandrende arbejdstageres rettigheder

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
UN convention
accession to an agreement
action programme
family
migrant worker
private international law
right to work
social policy

text: C 320/72 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (8. februar 1999) Kommissionen bekræfter, at den i 1999 vil aflægge rapport for Parlamentet og Rådet om situationen som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 91/477/EØF om erhvervelse og besiddelse af våben, eventuelt ledsaget af forslag. Rapporten vil indeholde oplysninger om medlemsstaternes gennemførelse af bestemmelserne. Disse oplys- ninger kan det ærede medlem allerede finde i Kommissionens femtende beretning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten ’ 1997 (1). (1) EFT C 250 af 10. 8. 1998. (1999/C 320/097) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3735/98 af Aline Pailler (GUE/NGL) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Den internationale konvention om vandrende arbejdstageres rettigheder Som svar på min skriftlige forespørgsel E-2283/96 (1) oplyste Kommissionen, at ingen medlemsstater havde ratificeret FN’s konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres rettigheder, og at den var indstillet på at foreslå foranstaltninger med henblik på at få medlemsstaterne til at ratificere konventionen, sådan som Europa-Parlamentet havde anmodet om. Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet i denne forbindelse? Hvilke resultater er der opnået hermed i medlemsstaterne? Hvad mener Kommissionen er grunden til, at medlemsstaterne afholder sig fra at ratificere konventionen? (1) EFT C 365 af 4. 12. 1996, s. 103. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn (16. februar 1999) Den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder har ikke kunnet træde i kraft indtil dato, fordi den ikke er blevet ratificeret af et tilstrækkeligt antal stater. Kommissionen har ikke kendskab til, at nogen medlemsstat indtil nu skulle have ratificeret denne konvention. En af de største hindringer for ratificeringen af denne konvention i medlemsstaterne synes at være, at konventionen anerkender alle vandrende arbejdstageres rettigheder uden at tage hensyn til, om deres formalia i værtslandet er i orden. Inden for rammerne af sin kompetence har Kommissionen ikke desto mindre arbejdet aktivt videre med sine initiativer med henblik på at styrke beskyttelsen af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder. For så vidt angår vandrende arbejdstagere fra Fællesskabet, har Kommissionen foreslået at forbedre (1) betingelserne for udøvelse af arbejdstagernes ret til fri bevægelighed, herunder bl. a. en styrkelse af retten til fuld og effektiv integration af vandrende arbejdstagere og medlemmerne af deres familie i værtslandet. Kommissionen har endvidere i spørgsmålet om vandrende arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, foreslået en udvidelse af reglerne for koordinering af den sociale sikring (Rådets forordning (EØF) 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (2)) til at gælde for arbejdstagere fra tredjelande, der har taget lovligt ophold i en medlemsstat. Endelig har Kommissionen forelagt et forslag til Rådets retsakt (3) om udarbejdelse af konventionen om reglerne for tredjelandes statsborgeres tilladelse til indrejse i medlemsstaterne, som drejer sig om betingelserne for tredjelandes statsborgeres ophold på medlemsstaternes område, herunder betingelserne for familiesam- menføringer og adgang til beskæftigelse. (1) (2) (3) EFT C 344 af 12. 11. 1998. EFT C 6 af 10. 1. 1998. EFT C 337 af 7. 11. 1997


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3769/98 del Susan WADDINGTON a la Comisión. Ranskan rajapoliisin tapa kohdella brittiläisen passin haltijoita

eurovoc_concepts:
EU national
France
United Kingdom
border control
freedom of self-determination
gender equality
passport
police
police checks
position of women

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/101 El Libro Verde de la Comisión sobre la lucha contra contra la usurpación de marca y la piratería en el mercado interior debería permitir medir su impacto económico real en el mercado interior, incluso en el nivel de las inversiones y del empleo, y proponer las soluciones adecuadas. (1999/C 297/136) PREGUNTA ESCRITA E-3769/98 de Susan Waddington (PSE) a la Comisión (11 de diciembre de 1998) Asunto: Trato dado a titulares de un pasaporte británico por la policía de fronteras francesa En la respuesta a mi pregunta escrita P-2892/98 (1) la Comisión se centró en el derecho de los Estados miembros a verificar la identidad de los ciudadanos que cruzan las fronteras. Sin embargo, el punto central de mi pregunta se refería al trato que se da a los ciudadanos cuando se realizan esos controles. En el caso que describía, ¿fue prudente la actitud de las autoridades francesas al no tener de servicio a agentes femeninos en un puerto internacional a fin de actuar en las situaciones que afectan a mujeres? Por consiguiente, ¿está de acuerdo la Comisión en que la actitud errónea de las autoridades francesas en una situación de fácil solución por otra parte, esto es, al no haber recurrido a un agente femenino, exacerbó el problema innecesariamente y tuvo como resultado la expulsión de esta mujer del territorio francés? ¿No está de acuerdo la Comisión en que es un hecho inadmisible y que, para salvaguardar la dignidad de las mujeres en tales situaciones, y en la línea de las políticas generales de la Unión sobre la no discriminación, debería haber permanentemente de servicio agentes femeninos en los puntos principales de entrada a la Unión y tránsito entre los Estados miembros? (1) DO C 118 de 29. 4. 1999, p. 161. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (11 de marzo de 1999) La Comisión comparte la opinión de Su Señoría sobre la importancia del respeto a la dignidad de la mujer, también durante la verificación de la identidad de los ciudadanos que cruzan las fronteras. No obstante, con excepción del caso expuesto en la pregunta escrita 2892/98, la Comisión no está informada de ningún problema que haya podido surgir en relación con los derechos y la dignidad de la mujer durante los controles de identidad en las fronteras comunitarias. Por tanto, la Comisión estima que no hay motivos para aplicar medidas específicas a este respecto. (1999/C 297/137) PREGUNTA ESCRITA E-3777/98 de María Sornosa Martínez (PSE) a la Comisión (11 de diciembre de 1998) Asunto: Homologación de títulos para el ejercicio de la Función Pública europea La Comisión europea no admite titulados universitarios españoles de segundo ciclo (tres años de duración) en las convocatorias de acceso a la categoría A de su función pública al considerarlos, según la legislación europea, dentro de la categoría B. Los títulados universitarios con carrera de tres años de duración del resto de los Estados sí pueden, en cambio, acceder a las convocatorias de la categoría A. ¿Qué criterios de diferenciación adopta la Comisión ante las titulaciones universitarias de tres años de 1. Duración de los distintos Estados miembros? ¿Qué criterio sigue la Comisión para establecer las distintas categorías dentro de la Función Pública 2. europea? 3. ¿Qué medidas correctoras piensa adoptar la Comisión para eliminar estas desigualdades?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3770/98 του Susan WADDINGTON Bιοποικιλότητα - Μέλισσες

eurovoc_concepts:
UN convention
United Kingdom
animal breeding
animal disease
apiculture
conservation of resources
health control
import
marketing
national law

text: C 325/24 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 12. 11. 1999 (1999/C 325/028) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3708/98 υποβολη΄: Hiltrud Breyer (V) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αρχε΄γονα κυ΄τταρα (βλαστοκυ΄τταρα) του ανθρω΄που Προ΄σφατες εκθε΄σεις αναφε΄ρουν ο΄τι τα ερευνητικα΄ ιδρυ΄µατα των ΗΠΑ και της Βρετανι΄ας επιδι΄δονται στην κλωνοποι΄ηση και τον επανασχεδιασµο΄ «κυ΄ριων» βλαστοκυττα΄ρων που λαµβα΄νονται απο΄ ανθρω΄πινα ε΄µβρυα µε σκοπο΄ την παραγωγη΄ συστατικω΄ν µερω΄ν του ανθρωπι΄νου σω΄µατος. Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει ο΄τι δεν χρησιµοποιου΄νται πο΄ροι της ΕΕ, α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα, για τε΄τοιου 1. ει΄δους ε΄ρευνα; Θα µπορου΄σε επι΄σης να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄ σε ποια΄ κρα΄τη µε΄λη επιτρε΄πεται η ε΄ρευνα αυτου΄ του ει΄δους και 2. ποιοι΄ νοµικοι΄ και δεοντολογικου΄ χαρακτη΄ρα ε΄λεγχοι υπα΄ρχουν; Απα΄ντηση της κας Cresson εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (4 Φεβρουαρι΄ου 1999) Στο παρο΄ν προ΄γραµµα-πλαι΄σιο, η Κοινο΄τητα δεν χρηµατοδοτει΄ κανε΄να ερευνητικο΄ ε΄ργο που χρησιµοποιει΄ 1. βλαστοκυ΄τταρα εµβρυ΄ων για την παραγωγη΄ µελω΄ν του ανθρω΄πινου οργανισµου΄. Η ε΄ρευνα που περιλαµβα΄νει τη χρη΄ση βλαστοκυττα΄ρων εµβρυ΄ων αποτελει΄ µε΄ρος του ευρυ΄τερου θε΄µατος της 2. ε΄ρευνας επι΄ του ανθρω΄πινου εµβρυ΄ου, η οποι΄α υπο΄κειται σε διαφορετικε΄ς ρυθµι΄σεις στα κρα΄τη µε΄λη. Η κατα΄σταση που επικρατει΄ στα κρα΄τη µε΄λη, ο΄σον αφορα΄ την ε΄ρευνα επι΄ του ανθρω΄πινου εµβρυ΄ου, ο΄πως αυτη΄ ει΄ναι γνωστη΄ στην Επιτροπη΄ απο΄ διαθε΄σιµες πηγε΄ς, αποστε΄λλεται κατε΄υθει΄αν στο Αξιο΄τιµο Με΄λος και στη Γραµµατει΄α του Κοινοβου- λι΄ου. Στο ιδιαι΄τερο θε΄µα της ε΄ρευνας επι΄ των ανθρω΄πινων εµβρυ΄ων, η Επιτροπη΄ συµµερι΄ζεται τις επιφυλα΄ξεις του Κοινοβουλι΄ου. Τα προβλη΄µατα αυτα΄ ει΄ναι περι΄πλοκα. Οι γνω΄σεις και οι τεχνολογι΄ες προοδευ΄ουν γρη΄γορα, και πρε΄πει να ληφθου΄ν υπο΄ψη τα συµφε΄ροντα των ζευγω΄ν και των ασθενω΄ν. Υπα΄ρχουν, ο΄µως, προφανω΄ς, επι΄σης ο΄ρια που δεν πρε΄πει να ξεπεραστου΄ν. (1999/C 325/029) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3770/98 υποβολη΄: Susan Waddington (PSE) προς την Επιτροπη΄ (11 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Βιοποικιλο΄τητα 2 Με΄λισσες Οι µελισσοκο΄µοι στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο ανησυχου΄ν ο΄λο και περισσο΄τερο για την εισαγωγη΄ στη χω΄ρα µελισσω΄ν απο΄ α΄λλα κρα΄τη µε΄λη και χω΄ρες απο΄ ο΄λον τον κο΄σµο. Ανησυχου΄ν ο΄τι ε΄νας συνδιασµο΄ς υβριδοποι΄ησης και προσβολη΄ς απο΄ τους ιου΄ς varroa και Kashmir θα οδηγη΄σει στην εξα΄λειψη του ιθαγενου΄ς πληθυσµου΄ µελισσω΄ν γε΄νους Apis Mellifera Mellifera. Οι µελισσοκο΄µοι ζη΄τησαν ως εκ του΄του να απαγορευθου΄ν οι εισαγωγε΄ς µε το σκεπτικο΄ ο΄τι µι΄α τε΄τοια ενε΄ργεια αιτιολογει΄ται στο πλαι΄σιο της Οδηγι΄ας περι΄Βιοτο΄πων και της ∆ιεθνου΄ς Συ΄µβασης περι΄Βιοποικιλο΄τητας. Η κυβε΄ρνηση του Ηνωµε΄νου Βασιλει΄ου ωστο΄σο, ισχυρι΄ζεται ο΄τι η οποιαδη΄ποτε τε΄τοια απαγο΄ρευση θα συνιστου΄σε παραβι΄αση του ισχυ΄οντος κοινοτικου΄ δικαι΄ου και συγκεκριµε΄να της οδηγι΄ας 92/65/ΕΚ (1) σχετικα΄ µε το ελευ΄θερο εµπο΄ριο µελισσω΄ν. Συµφωνει΄ η Επιτροπη΄ µε τη βρετανικη΄ κυβε΄ρνηση ο΄τι η οδηγι΄α 92/65/ΕΚ επικρατει΄ στην περι΄πτωση αυτη΄ και ο΄τι η οποιαδη΄ποτε απαγο΄ρευση µε στο΄χο την προστασι΄α των τοπικω΄ν ειδω΄ν θα η΄ταν παρα΄νοµη; Έχει η επιτροπη΄ υπο΄ψη της α΄λλες παρο΄µοιες περιπτω΄σεις η΄ νοµικε΄ς αντιπαραθε΄σεις σε α΄λλα κρα΄τη µε΄λη; (1) ΕΕ L 268 της 14. 9. 1992, σελ. 54


title: WRITTEN QUESTION No. 3718/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Sub-standard housing in Las Palmas de Gran Canaria (Canary Islands, Spain)

eurovoc_concepts:
Spain
building plot
expropriation
marginalisation

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/147 1. Millaisiin konkreettisia toimia tällä tarkoitetaan ja miten suuria korotukset ovat käytännössä? 2. Kuka voi käyttää näitä lisämäärärahoja? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä. (1999/C 142/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3718/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Las Palmas de Gran Canarian kaupungin hökkelit (Kanariansaaret, Espanja) Las Palmas de Gran Canarian kaupungissa toteutetaan kaupunkialueen uudistamistöitä Las Canterasin ranta-alueella (Parque Maritimo de Las Canteras − El Confital). Hanke on rahoitettu yhteisön varoilla POMAL-toimintaohjelman kautta. Näiden töiden toteuttamiseksi monien sosiaalisesti syrjäytyneiden kansalaisten on pakolla luovutettava maa-alueet, joilla heidän asuntonsa sijaitsevat. Tästä huolimatta hankkeeseen ei sisälly mahdollisuutta siirtää näitä henkilöitä vaihtoehtoisiin asuntoihin. Lisäksi tästä pakkosiirrosta saatava taloudellinen korvaus riittää hädin tuskin korvaamaan oman asunnon menetyksen. Onko komissio tietoinen tästä? Pitääkö komissio tarpeellisena, että huomattavissa sosiaalisissa vaikeuksissa oleviin ryhmiin, kuten edellä oleviin, vaikuttavat kaupunkisuunnitteluohjelmat sisältävät ensiarvoisesti näiden henkilöiden huomioon ottamisen, millä estetään sosiaaliseen syrjintään johtavien tilanteiden, kuten epäinhimillisten asuinolojen, syntyminen uudelleen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 142/196) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3722/98 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Ydinturvallisuus ja Bulgarian lähentymisstrategia Komission kertomuksessa, jossa käsitellään Bulgariassa tapahtunutta edistymistä maan pyrkiessä EU:n jäseneksi, mainitaan, että maan lyhyen aikavälin ensisijaiset energiapoliittiset tavoitteet ovat riittämättö- mät ja että Bulgarian energia-alan kehittämisstrategia ei vastaa todellisia tarpeita. Vastoin niitä sitou- muksia, jotka Bulgaria on antanut Euroopan yhteisön kanssa tekemänsä Eurooppa-sopimuksen yhtey- dessä ja ydinturvarahastoa − jota myös yhteisö rahoittaa − koskevan sopimuksen yhteydessä, maan hallitus ei vaikuta halukkaalta pysäyttämään Kozloduin neljää ydinreaktoria, jotka ovat erittäin vaarallisia ja joiden turvallisuuden parantaminen järkevin kustannuksin ei ole mahdollista


title: Reglamento (CE) n° 2687/98 de la Comisión de 11 de diciembre de 1998 por el que se fija el importe máximo de la ayuda a la mantequilla concentrada para la 194a licitación específica efectuada en el marco de la licitación permanente establecida en el Reglamento (CEE) n° 429/90

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
concentrated product

formats: pdf print

text: L 337/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 12. 12. 98 REGLAMENTO (CE) No 2687/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 11 de diciembre de 1998 por el que se fija el importe m(cid:145)ximo de la ayuda a la mantequilla concentrada para la 194a licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica efectuada en el marco de la licitaci(cid:155)n perma- nente establecida en el Reglamento (CEE) no 429/90 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la leche y los productos l(cid:145)cteos (1) cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7 bis, Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 429/90 de la Comisi(cid:155)n, de 20 de febrero de 1990, relativo a la concesi(cid:155)n mediante licita- ci(cid:155)n de una ayuda para la mantequilla concentrada desti- nada al consumo inmediato en la Comunidad (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 417/98 (4), los organismos de intervenci(cid:155)n proceder(cid:145)n a una licitaci(cid:155)n permanente para conceder una ayuda a la mantequilla concentrada; que el art(cid:146)culo 6 de dicho Reglamento dispone que, habida cuenta de las ofertas recibidas para cada licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica, se fijar(cid:145) un importe m(cid:145)ximo de la ayuda para la mantequilla concen- trada con un contenido m(cid:146)nimo de materia grasa del 96 % o bien se decidir(cid:145) no dar curso a la licitaci(cid:155)n; que, por consiguiente, debe fijarse el importe de la garant(cid:146)a de destino; Considerando que, por raz(cid:155)n de las ofertas recibidas, es conveniente fijar el importe m(cid:145)ximo de la ayuda al nivel que se contempla a continuaci(cid:155)n y determinar en conse- cuencia la garant(cid:146)a de destino; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la leche y de los productos l(cid:145)cteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En lo que respecta a la 194a licitaci(cid:155)n espec(cid:146)fica de acuerdo con el procedimiento de licitaci(cid:155)n permanente establecida en el Reglamento (CEE) no 429/90, el importe m(cid:145)ximo de la ayuda y el importe de la garant(cid:146)a de destino quedan fijados como sigue: — importe m(cid:145)ximo de la ayuda: — garant(cid:146)a de destino: 134 ecus/100 kg 148 ecus/100 kg. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 12 de diciembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 11 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 45 de 21. 2. 1990, p. 8. (4) DO L 52 de 21. 2. 1998, p. 18


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3737/98 del Amedeo AMADEO Verottoman myynnin lopettaminen

eurovoc_concepts:
airport
duty-free sale
economic consequence
impact study
job cuts
marketing restriction
profit
single market

text: C 289/82 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 11. 10. 1999 Respuesta común a las preguntas escritas E-3736/98 y E-3755/98 dada por el Sr. Flynn en nombre de la Comisión (8 de febrero de 1999) La Comisión concede mucha importancia a la osteoporosis, un problema de salud pública cada vez mayor. La Comunidad ha tenido la oportunidad de apoyar la elaboración de un informe sobre la osteoporosis en el ámbito del Programa de promoción de la salud adoptado por medio de la Decisión no 645/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de marzo de 1996 (1). En junio de 1998, se celebró una conferencia en Bruselas organizada por el Parlamento para presentar la publicación de dicho informe. El informe recoge recomendaciones para los profesionales, los responsables de la toma de decisiones y la opinión pública. El informe también ayuda a determinar cuáles son las acciones más adecuadas a nivel comunitario. Hasta ahora se han publicado alrededor de un millón de ejemplares de un resumen de dicho informe y se han distribuido en todos los Estados miembros. El informe completo estará disponible en todas las lenguas de la Comunidad dentro de poco tiempo y se distribuirá a todos los miembros del Parlamento. A continuación, se elaborarán propuestas de recomendaciones del Consejo sobre la osteoporosis. El Programa de salud pública sobre vigilancia de la salud, adoptado por medio de la Decisión no 1400/97/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 30 de junio de 1997 (2), tiene el objetivo de facilitar a la Comunidad y a los Estados miembros información fiable y comparable sobre las tendencias del estado de salud y de los factores de riesgo. En el programa no se menciona explícitamente la osteoporosis, pero todos los problemas relacionados con la misma están incluidos en la lista de zonas para las que se establecerán indicadores de salud, como la morbilidad, la calidad de vida, la alimentación y el ejercicio físico. Finalmente, el V Programa marco de investigación prevé la posibilidad de tratar el problema de la osteoporosis en el capítulo «El envejecimiento de la población», en el que se cita la osteoporosis como una de las enfermedades relacionadas con la edad a las que debe hacerse frente. (1) DO L 95 de 16. 4. 1996. (2) DO L 193 de 22. 7. 1997. (1999/C 289/109) PREGUNTA ESCRITA E-3737/98 de Amedeo Amadeo (NI) al Consejo (11 de diciembre de 1998) Asunto: Abolición de las «tiendas libres de impuestos» (duty free) Las directivas de 1992 han fijado, en previsión de una revisión de todo el sistema fiscal europeo, en junio de 1999 la fecha a partir de la cual se sancionará la existencia de puntos de ventas sin impuestos en la Unión. La decisión favorable a la supresión de los «duty free», adoptada por los ministros de finanzas solamente puede ser modificada mediante un recurso emblemático por unanimidad, difícil de conseguir en este sector. Considerando que este sector da trabajo a 140. 000 empleados y que los resultados positivos de estas ventas permiten a los mayores aeropuertos europeos amortizar una serie de costes y financiar trabajos e inversiones, y considerando la búsqueda actualmente recurrente de creación de puestos de trabajo, ¿Puede el Consejo dar a conocer a qué lógica responde la decisión de suprimir un sector tan positivo para la ocupación comunitaria? ¿Tiene la intención de bloquear urgentemente los procedimientos de supresión hasta que no se haya llevado a término un estudio que examine los resultados de dicha supresión así como su impacto sobre la producción industrial y la ocupación?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3786/98 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. Information till allmänheten om vilken typ av last som passagerarflygplan för med sig

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 297/103 No sector da suinicultura, os mercados devem ter uma função auto-reguladora, reflectindo os preços o equilíbrio entre a oferta e a procura. No entanto, a Comissão tem algumas possibilidades, embora limitadas, de intervir no mercado quando necessário, pelo que está actualmente a utilizar toda uma série de medidas disponíveis para apoiar o mercado da carne de suíno. Na generalidade, a actual organização de mercado da carne de suíno tem funcionado bastante bem. Efectivamente, o mercado europeu tem atravessado muitos períodos de baixa de preços, mas as explorações de suínos têm emergido, sempre, evidenciando uma maior eficiência e melhoramentos estruturais. Alguns Estados-membros apresentaram uma série de novas ideias relativas a alterações à organização de mercado, que foram discutidas no Comité de Gestão da Carne de suíno em 4 de Novembro de 1998. A ideia de se retirarem da produção as fêmeas reprodutoras foi igualmente debatida. No entanto, os debates orientaram- -se para uma concentração de todos os esforços nas medidas tradicionais de apoio ao mercado. (1999/C 297/139) PERGUNTA ESCRITA E-3786/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Informação do público quanto à presença de carga em voos reservados a passageiros Tive conhecimento de que substâncias radioactivas são por vezes transportadas como carga em voos reservados a passageiros. Não considera a Comissão que o público tem o direito de ser informado dos voos que transportam tal 1. tipo de carga? 2. Por que motivo não é tal tipo de carga transportada em voos destinados ao transporte exclusivo de carga? (1999/C 297/140) PERGUNTA ESCRITA E-3787/98 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Transporte aéreo de substâncias radioactivas Poderá a Comissão fornecer uma lista de todas as companhias estabelecidas na UE autorizadas a transportar substâncias radioactivas por via aérea? Resposta comum às perguntas escritas E-3786/98 e E-3787/98 dada pelo Comissário Neil Kinnock em nome da Comissão (16 de Fevereiro de 1999) O transporte de material radioactivo é organizado em conformidade com a regulamentação da Agência Internacional da Energia Atómica (AIEA) e é aplicado ao transporte aéreo mediante os requisitos técnicos adoptados no âmbito da Organização Internacional da Aviação Civil (OIAC), que são actualmente aplicados por todos os Estados-membros. Estes requisitos aplicam-se de igual modo aos voos de carga e de passageiros. Qualquer transportador aéreo com autorização para transportar mercadorias está autorizado a transportar estes materiais, desde que aplique os requisitos pertinentes (principalmente os que se referem à concepção e resistência das embalagens). Uma vez que a Comissão considera que a aplicação destes requisitos oferece as garantias necessárias para o transporte seguro dos materiais, não fez qualquer proposta de legislação comunitária neste domínio. Esta questão como outras relativas à segurança é naturalmente objecto de uma atenção permanente. As autoridades responsáveis devem reagir a qualquer alteração de circunstâncias susceptível de modificar os níveis de segurança actuais


title: WRITTEN QUESTION No. 3745/98 by Christoph KONRAD to the Commission. Electoral law in Italy

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
foreign national
government bill
parliamentary election
right to vote

text: 21. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 207/121 Kommissionen finner inte att revisionsrättens yttrande innehåller synpunkter av övergripande natur av det slag som parlamentsledamoten talar om. Endast på två punkter gör revisionsrätten anmärkningar och de gäller uteslutande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I punkt 82 i yttrandet talar revisionsrätten om risken för att världsmarknadspriset för vete sjunker under nivån på det föreslagna interventionspriset och i punkt 83 säger revisionsrätten att kommissionens antagande att efterfrågan på nötkött kommer att öka är alltför optimistiskt. Utvecklingen hittills ger inte kommissionen anledning att revidera sina hypoteser. Revisionsrätten talar också (punkt 89) om följderna av eventuellt direkt jordbruksstöd till nya medlemsstater efter en utvidgning. Kommissionen angav klart och tydligt i sina förslag att den inte höll fast vid en sådan hypotes under nästa period med tanke på nuvarande genomsnittspriser för jordbruksprodukter i dessa länder och de risker för ekonomiska störningar som sådant stöd skulle innebära. (1999/C 207/162) SKRIFTLIG FRÅGA E-3743/98 från Maartje van Putten (PSE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: EU-stöd till Frankrike för ”Route forestière du Port des Moines” i Morvan (Bourgogne) 1. Känner kommissionen till den skogsavverkning som pågår i olika delar av den regionala naturparken ”Route forestière du Port des Moines” och att en eventuell återplantering kommer att ske med trädsorter (barrträd) som påverkar vattenhushållningen i området, vilket får till följd att områdets naturvärden påverkas och förtorkning hotar? Hur ser kommissionen på att man inkräktar på naturvärden i denna regionala naturpark mot bakgrund 2. av att EU via strukturfonderna ger ekonomiska bidrag till detta område (samlat programplaneringsdokument Bourgogne, mål 5b-områden 1994-1999, EUGFJ-medel)? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (2 februari 1999) Genomförandet av de verksamhetsprogram som samfinansieras av strukturfonderna till förmån för mål 5 b- områden är decentraliserat och sköts av de regionala myndigheter som ansvarar för projekturvalet. Myndigheterna i Bourgogne-regionen har vid förfrågan från kommissionen haft svårt att identifiera ”Route forestière du Port des Moines”. För att ett mer detaljerat svar skall kunna ges krävs närmare geografiska angivelser (namnen på den berörda kommunen och skogen). (1999/C 207/163) SKRIFTLIG FRÅGA E-3745/98 från Christoph Konrad (PPE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Italiens vallag 1. Känner kommissionen till att det italienska parlamentet vid en omröstning den 25 juli 1998 röstade nej till ett lagförslag som skulle ha givit den italienske väljaren möjlighet att kunna rösta utomlands vid val till det italienska parlamentet? (brevröstning) Anser kommissionen att denna lucka i lagen utgör ett brott mot de demokratiska principer som EU:s 2. medlemsstater och kandidatländerna måste respektera? 3. 4. 5. Om så är fallet, vilka åtgärder kommer kommissionen att vidta? Om så inte är fallet, varför inte? I vilka övriga medlemsstater i EU kan medborgarna utnyttja sin rösträtt endast i det egna landet?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2689/98 af 11. december 1998 om fastsættelse af den disponible mængde for visse produkter i sektoren for mælk og mejeriprodukter i henhold til ordningerne i Europaaftalerne mellem Fællesskabet og Republikken Ungarn, Republikken Polen, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien, og ordningen i aftalerne om liberalisering af samhandelen mellem Fællesskabet og De Baltiske Lande

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
liberalisation of trade
milk
milk product
quantitative restriction

text: 12. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 337/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2689/98 af 11. december 1998 om fastsættelse af den disponible mængde for visse produkter i sektoren for mælk og mejeriprodukter i henhold til ordningerne i Europaaftalerne mellem Fællesskabet og Republikken Ungarn, Republikken Polen, Den Tjekkiske Repu- blik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien, og ordningen i aftalerne om liberalisering af samhandelen mellem Fællesskabet og De Baltiske Lande KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2508/97 af 15. december 1997 om gennemførelsesbe- stemmelser for mælk og mejeriprodukter til ordningerne i Europaaftalerne mellem Fællesskabet og Republikken Ungarn, Republikken Polen, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien, ordningerne i aftalerne om liberalisering af samhandelen mellem Fællesskabet og De Baltiske Lande og ordningen i interimsaftalen mellem Fællesskabet og Slovenien og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 584/ 92, (EF) nr. 1588/94, (EF) nr. 1713/95 og (EF) nr. 455/ 97 (1), særlig artikel 4, stk. 4, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 1620/98 (2) om fastsættelse af i hvilket omfang ansøgninger om importli- censer indsendt i juli 1998 for visse produkter i sektoren i fastsat for mælk og mejeriprodukter kan imødekommes under den ordning, der er interimsaftalen mellem Fællesskabet og Republikken Slovenien, vedrører ansøg- ningerne om importlicenser for de produkter, der er nævnt i forordning (EF) nr. 2508/97, for nogle produkters vedkommende end de disponible mængder; der bør derfor for hvert berørt produkt fast- sættes den disponible mængde for perioden fra 1. januar til 30. større mængder juni 1999 — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Den disponible mængde for perioden fra 1. januar til 30. juni 1999 i henhold til forordning (EF) nr. 2508/97 er anført i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 12. december 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 345 af 16. 12. 1997, s. 31. (2) EFT L 209 af 25. 7. 1998, s. 38. Samlet mængde, der er til r(cid:134)dighed for perioden fra 1. januar til 30. juni 1999 BILAG Land KN-kode 0402 10 19 0402 21 19 0402 21 99 Polen 0405 10 11 0405 10 19 0405 10 30 0405 10 50 0405 10 90 0405 20 90 0406 0402 10 19 0402 21 19 0402 21 99 Tjekkiet 0405 10 11 0405 10 19 0405 10 30 0405 10 50 0406 0402 10 19 0402 21 19 0402 21 99 Slovakiet 0405 10 11 0405 10 19 0405 10 30 0405 10 50 Ungarn 0406 0402 10 0406 90 29 0406 i tons 2 875 1 197,5 3 220 1 325,1 575 942,7 692,8 345 842,2 172,5 200 1 150,5 Land KN-kode Estland Letland Litauen 0402 10 19 0402 21 19 0405 10 11 0405 10 19 0406 0402 10 19 0402 21 19 0405 10 0406 ex 0402 29 0402 10 19 0402 21 19 0405 10 11 0405 10 19 0406 0402 99 11 i tons 1 725 1 010,7 920 1 437,5 517,5 790,2 230 2 012,5 690 904,2 260 Land Rumænien Bulgarien KN-kode 0406 0406 i tons 1 659 5 060 L 3 3 7 / 2 8 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s T i d e n d e 1 2. 1 2. 9 8


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3749/98 af Glyn FORD Færøernes selvstændighed

eurovoc_concepts:
Denmark
Faroe Islands
agreement (EU)
fishing agreement
international negotiations
national independence
negotiation of an agreement (EU)
trade agreement (EU)

text: 11. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 289/83 Svar (29. marts 1999) Med hensyn til afgørelsen fra 1991 om det afgiftsfrie salg til rejsende inden for Fællesskabet anmodede Det Europæiske Råd i Wien Kommissionen og Rådet (økonomi og finans) om inden marts 1999 at undersøge, hvilke beskæftigelsesproblemer der kan opstå og på grundlag af forslag fra Kommissionen at drøfte, hvordan disse problemer kan tackles, herunder muligheden af en begrænset forlængelse af overgangsordningerne. (1999/C 289/110) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3749/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Færøernes selvstændighed Hvilke aftaler og traktater ville skulle genforhandles mellem Færøerne og EU, hvis Danmark indrømmer Færøerne selvstændighed? Hvor lang tid ville det tage? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. februar 1999) Forholdet mellem Fællesskabet og Færøerne reguleres i øjeblikket af to grundlæggende aftaler, hvoraf den ene omhandler fiskeri (Rådets forordning (EØF) 2211/80 af 27. juni 1980 om indgåelse af en fiskeriaftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab, den danske regering og det færøske landsstyre (1)) og den anden handel (Rådets afgørelse af 6. december 1996 om indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (2)). De spørgsmål, der inddrages i en eventuel genforhandling af disse aftaler, må tages op, hvis og når spørgsmålet om Færøernes uafhængighed bliver aktuelt. (1) (2) EFT L 226 af 29. 8. 1980. EFT L 53 af 22. 2. 1997. (1999/C 289/111) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3771/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Rådet (4. december 1998) Om: Situationen i Angola På baggrund af den seneste udvikling i situationen i Angola og navnlig præsident Dos Santos’ partis blokering af fredsprocessen : og forpligtelserne i forbindelse hermed : regeringens forbud mod, at FN’s generalse- kretærs repræsentant færdes frit i UNITA-kontrollerede regioner, de strenge restriktioner over for og det store pres mod de UNITA-medlemmer, der har etableret sig i Luanda inden for rammerne af Lusaka-protokollens aftaler og med det internationale samfunds garanti, hvilke foranstaltninger har Rådet da truffet eller agter det at træffe for at deblokere fredsprocessen i Angola og for at sikre de UNITA-medlemmers beskyttelse og integritet, som nu er fredsprocessens gidsler? Finder Rådet det mere generelt ikke nødvendigt, at der afholdes en international konference om den alvorlige krise, som i øjeblikket udvikler sig i Afrika og kan betegnes som den »første afrikanske verdenskrig«? I en sådan konference kunne deltage repræsentanter for alle parterne i konflikten i denne afrikanske region, og den kunne åbne mulighed for at gøre en ende på FN’s Sikkerhedsråds hidtidige ufuldstændige og ofte partiske forvaltning, som alt for ofte har taget sigte på at fremme én stats særlige interesser frem for at tilsigte en reel løsning på de lokale problemer?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3914/98 van Bertel HAARDER Prohibitieve invoerrechten op Europese export naar de Verenigde Staten

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
customs duties
export (EU)
import policy
international negotiations
tropical fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 3708/98 by Hiltrud BREYER Human stem cells and tissue engineering

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
United States
biotechnology
embryo and foetus
ethics
national law
scientific research

text: C 325/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 12. 11. 1999 (1999/C 325/028) SKRIFTLIG FRÅGA E-3708/98 från Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Mänskliga stamceller och framställning av vävnader Enligt rapporter nyligen arbetar forskningsinstitutioner i USA och Storbritannien med kloning och manipulering av stamceller från mänskliga embryon för att framställa olika kroppsvävnader. Kan kommissionen bekräfta att inga EU-medel utnyttjas, vare sig direkt eller indirekt, för sådan 1. forskning? Kan kommissionen också ange i vilka av EU:s medlemsstater sådan forskning är tillåten och vilka 2. rättsliga och etiska kontroller som finns? Svar från Édith Cresson på kommissionens vägnar (4 februari 1999) Inom nuvarande ramprogram finansierar gemenskapen inget forskningsprojekt där man använder 1. stamceller från mänskliga embryon för framställning av vävnader. Forskning som innebär att man använder stamceller från mänskliga embryon ingår i det vidare 2. begreppet embryoforskning som regleras på olika sätt i de olika medlemsstaterna. Den information som kommissionen har tillgång till om den rättsliga situationen vad gäller forskning med användning av foster i de olika medlemsstaterna kommer att skickas direkt till frågeställaren och parlamentets sekretariat. Kommissionen delar parlamentets betänkligheter vad beträffar den särskilda frågan om forskning med användning av mänskliga embryon. Det rör sig om komplicerade problem. Teknologi och kunskap går snabbt framåt och det är viktigt att ta hänsyn till föräldrar och sjuka. Men det finns naturligtvis också gränser som inte får överskridas. (1999/C 325/029) SKRIFTLIG FRÅGA E-3770/98 från Susan Waddington (PSE) till kommissionen (11 december 1998) Angående: Biologisk mångfald 5 honungsbin Biodlare i Förenade kungariket är mer och mer oroade över importen av bin till Förenade kungariket från andra medlemsstater och från länder i andra delar av världen. De är rädda för att en kombination av hybridisering och infektion genom virussorterna varroa och Kashmir kommer att leda till en utrotning av den inhemska bipopulationen Apis mellifera mellifera. Odlarna har därför begärt att man skall förbjuda sådan import på grundval av att det kan berättigas enligt habitatsdirektivet och den internationella konventionen om biologisk mångfald. Förenade kungarikets regering hävdar emellertid att ett sådant förbud skulle strida mot gällande EG-lagstiftning, nämligen direktiv 92/65/EG (1) beträffande fri handel med bin. Håller kommissionen med Förenade kungarikets regering om att direktiv 92/65/EG gäller framför övriga överenskommelser i detta fall och att det vore olagligt att införa ett förbud för att skydda den inhemska underarten? Känner kommissionen till något liknande fall eller rättsliga problem i samband med detta i andra medlemsstater? (1) EGT L 268, 14. 9. 1992, s. 54


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3758/98 dell'on. Roberta ANGELILLI alla Commissione. Approfondimenti sulla vigilanza armata privata in Italia

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
freedom to provide services
professional qualifications
security services
social security
vocational training

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/125 (1999/C 207/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3758/98 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (11 dicembre 1998) Oggetto: Approfondimenti sulla vigilanza armata privata in Italia Anche in riferimento alla precedente interrogazione E-1713/98 (1), riguardante la regolamentazione della vigilanza armata privata in Italia, si chiede alla Commissione: 1. 2. 3. se esistono documenti della Commissione concernenti il riconoscimento delle nuove professioni che possano essere indirizzati anche al riconoscimento della figura professionale della guardia privata di sicurezza civile, che attualmente in Italia rientra nella categoria di operaio generico; se la particolarità e la delicatezza del settore, giustamente ricordate dal Commissario Monti, non dovrebbero comunque indirizzarsi verso il riconoscimento, per la guardia privata, dello statuto di pubblico ufficiale; se non ritiene che il mancato riconoscimento della professione possa nuocere sia alla preparazione della guardia privata che alla protezione sociale dei lavoratori. (1) GU C 13 del 18. 1. 1999, pag. 67. Risposta del sig. Monti a nome della Commissione (12 febbraio 1999) 1. La Commissione non ha intrapreso alcuno studio specifico sui servizi di vigilanza privata. Per quanto riguarda il riconoscimento delle qualifiche professionali richieste in uno Stato membro, la Commissione richiama l’attenzione dell’onorevole parlamentare sulla direttiva 89/48/CEE del Consiglio del 21 dicembre 1988 relativa ad un sistema generale di riconoscimento dei diplomi di istruzione superiore che sanzionano formazioni professionali di una durata minima di tre anni (1), nonché sulla direttiva 92/51/CEE del Consiglio del 18 giugno 1992 relativa ad un secondo sistema generale di riconoscimento della formazione professionale, che integra la direttiva 89/48/CEE (2). 2. Gli Stati membri non possono escludere alcun settore economico dalla sfera di applicazione del principio della non discriminazione, e i servizi di vigilanza privata costituiscono un’attività economica ai sensi del trattato CE, dal momento che le missioni di sorveglianza e protezione si basano su rapporti privati e dato che il loro esercizio non implica che le imprese e il personale siano investiti di poteri di coercizione. Il semplice contributo al mantenimento della pubblica sicurezza, cui chiunque può essere chiamato, non può essere assimilato ai poteri di coercizione e non può pertanto considerarsi partecipazione diretta e specifica all’esercizio dei pubblici poteri ai sensi degli articoli 55 e 48 paragrafo 4 del trattato CE. La posizione della Commissione è stata confermata recentemente dalla Corte di giustizia nella causa Commissione contro Spagna (sentenza del 29 ottobre 1998, C-114/97). 3. Le misure relative alla formazione e alla protezione sociale degli appartenenti al personale delle imprese di vigilanza privata rientrano, allo stato attuale del diritto comunitario, nella competenza degli Stati membri. Nella misura in cui i princípi di non discriminazione e riconoscimento delle qualifiche professionali a norma delle direttive summenzionate sono rispettati, lo Stato membro interessato può adottare provvedimenti che perseguano un obiettivo di interesse generale nei limiti del principio di proporzionalità. (1) GU L 19 del 24. 1. 1989. (2) GU L 209 del 24. 7. 1992. (1999/C 207/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3765/98 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (11 dicembre 1998) Oggetto: Discriminazione sul luogo di lavoro La Commissione non ritiene che sia contrario alla normativa in materia di parità di trattamento licenziare o discriminare sul mercato del lavoro gli uomini che hanno capelli lunghi, orecchini, piercing o un colore bizzarro di capelli, anche qualora prima dell’assunzione fosse stato loro segnalato che sul luogo di lavoro vigono taluni criteri che i dipendenti sono tenuti a rispettare?


title: WRITTEN QUESTION No. 3786/98 by Anita POLLACK to the Commission. Public information about cargo on passenger flights

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/103 joten markkinahinnat kuvastavat tarjonnan ja Sianliha-alan markkinoiden odotetaan säätelevän itseään, kysynnän välistä tasapainoa. Komissiolla on käytettävissään joitakin keinoja, joilla se voi tarvittaessa puuttua markkinoiden toimintaan, ja se hyödyntää nyt kaikkia käytettävissä olevia toimenpiteitä tukeakseen sianliha- markkinoita. Sianliha-alan nykyinen markkinajärjestely on toiminut melko hyvin. Euroopan sianlihamarkkinoilla on tapahtunut monia hinnanlaskuja, jotka ovat aina tehostaneet siankasvatusalaa ja parantaneet sen rakennetta. Jotkut jäsenvaltiot ovat esittäneet uusia ehdotuksia siitä, miten markkinajärjestelyä voitaisiin muuttaa. Ehdotuksista keskusteltiin sianlihan hallintokomiteassa 4. marraskuuta 1998. Tässä yhteydessä keskusteltiin myös emakkojen vetämisestä pois tuotannosta. Keskustelussa päädyttiin kuitenkin siihen, että ponnistelut olisi keskitettävä tavanomaisiin markkinatukitoimenpiteisiin. (1999/C 297/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3786/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Matkustajakoneiden rahdista tiedottaminen Tietooni on tullut, että radioaktiivisia aineita kuljetetaan ajoittain rahtitavarana myös matkustajalennoilla. Eikö komissionkin mielestä lentomatkustajilla olisi oikeus saada tietää, millä lennoilla kuljetetaan tämän 1. tyyppistä rahtia? 2. Miksi tämän tyyppistä rahtia kuljetetaan myös muilla kuin rahtikoneilla? (1999/C 297/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3787/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Radioaktiivisten aineiden kuljettaminen lentoteitse Voisiko komissio laatia luettelon kaikista niistä EU:n alueella toimivista yrityksistä, radioaktiivisten aineiden kuljettamiseen lentoteitse? joilla on oikeus Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3786/98 ja E-3787/98 (16. helmikuuta 1999) Radioaktiivisten aineiden kuljetukset järjestetään Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) määräysten mukaisesti, minkä lisäksi ilmakuljetusten on täytettävä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) tekniset vaatimukset, joita kaikki jäsenvaltiot nykyisin noudattavat. Vaatimukset koskevat sekä rahti- että matkusta- jalentoja. Radioaktiivisia aineita voi kuljettaa kaikilla rahtiluvan saaneilla koneilla, kunhan kuljetuksissa noudatetaan asianomaisia vaatimuksia (jotka koskevat lähinnä pakkausten rakennetta ja kestävyyttä). Komissio ei ole tehnyt ehdotuksia yhteisön lainsäädännöksi alalla, koska katsoo nykyisten vaatimusten takaavan kuljetusten turvallisuuden. Näitä kuljetuksia 4 kuten muitakin turvallisuuteen liittyviä asioita 4 on luonnollisesti seurattava koko ajan. Viranomaiset ryhtyvät varmasti heti toimiin, jos kuljetusten turvallisuus jostakin syystä heikentyy


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3748/98 do Deputado Glyn FORD à Comissão. Direito de voto em referendos

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU national
European citizenship
competence of the Member States
local election
referendum
residence
right to stand for election
right to vote

text: C 182/122 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 6. 1999 (1999/C 182/165) PERGUNTA ESCRITA E-3748/98 apresentada por Glyn Ford (PSE) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Direito de voto em referendos Considera a Comissão que o direito de voto de que gozam os cidadãos da UE residentes em Estados-membros da UE que não os seus deveria ser alargado por forma a abranger os referendos sobre questões europeias? Relativamente à questão supramencionada, poderá a Comissão dar a conhecer a actual situação da legislação nos países que permitem referendos? Resposta de Mario Monti em nome da Comissão (29 de Janeiro de 1999) O artigo 8o-B do Tratado CE prevê que qualquer cidadão residente num Estado-membro que não seja o da sua nacionalidade goza do direito de eleger e de ser eleito nas eleições municipais e nas eleições para o Parlamento Europeu no Estado-membro de residência, nas mesmas condições que os nacionais desse Estado. Dado que, nos termos do artigo 8o, os cidadãos da União gozam dos direitos estabelecidos pelo Tratado, não é possível estabelecer uma interpretação extensiva do direito de voto, no âmbito da nova cidadania da União, que integre os actos eleitorais referidos pelo Sr. Deputado. Contudo, o direito comunitário não se opõe ao facto de um Estado-membro conceder aos cidadãos da União (ou de países terceiros), residentes no seu próprio território, o direito de voto em relação a outros tipos de eleições, diferentes das referidas no artigo 8o-B. Quanto ao pedido do Sr. Deputado relativo à situação actual da legislação dos Estados-membros nesta matéria, a Comissão lamenta não poder fornecer uma resposta, uma vez que não dispõe de informações suficientes. (1999/C 182/166) PERGUNTA ESCRITA E-3750/98 apresentada por Glyn Ford (PSE) à Comissão (11 de Dezembro de 1998) Objecto: Reenvio de euros Considerando que haverá moedas «euro» com «símbolos nacionais» cunhados num dos lados e tendo em conta a enorme circulação de pessoas no território da UE, poderá a Comissão prever < sem recorrer a qualquer sistema absurdo de reenvio de «moedas estrangeiras» para os países de origem < quanto tempo levará a distribuição efectiva e fortuita das moedas na totalidade do território da UE? Resposta dada pelo Comissário de Silguy em nome da Comissão (11 de Janeiro de 1999) Os Estados-membros continuam, nos termos do no 2 do artigo 105o-A do Tratado CE, a assumir a responsabilidade pela emissão das moedas. Os Estados-membros e a Comissão não tomam em consideração a possibilidade de um sistema de repatriamento para enviar as moedas «estrangeiras» expressas em euros para os seus Estados-membros de origem. Na ausência de um tal sistema, pode pressupor-se que com o tempo, se verificará uma mistura de moedas expressas em euros cunhadas com símbolos nacionais diferentes em toda a zona euro


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3748/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Stemmeret ved folkeafstemninger

text: C 182/122 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 (1999/C 182/165) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3748/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Stemmeret ved folkeafstemninger Mener Kommissionen, at stemmeretten for EU-borgere, som er bosat i en anden medlemsstat end deres egen, bør udvides til at omfatte folkeafstemninger om europæiske spørgsmål? Vil Kommissionen redegøre for den nuværende lovgivning på dette område i de medlemsstater, som tillader folkeafstemninger? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (29. januar 1999) I henhold til EF-traktatens artikel 8B har enhver unionsborger, der har bopæl i en medlemsstat, hvor han ikke er statsborger, valgret og er valgbar ved kommunale valg og valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor han har bopæl, på samme betingelser som statsborgerne i denne stat. Eftersom unionsborgerne ifølge artikel 8 har de rettigheder, der er indeholdt i traktaten, kan der ikke være tale om at udvide fortolkningen af stemmeretten i forbindelse med det nye unionsborgerskab til også at omfatte de folkeafstemninger, som det ærede medlem nævner. EU-retten er dog ikke til hinder for, at en medlemsstat kan vedtage at give unionsborgere (eller borgere fra tredjelande), som har bopæl på deres område, ret til at stemme ved andre valg end dem, der er omhandlet i artikel 8B. Med hensyn til det ærede medlems spørgsmål om medlemsstaternes gældende lovgivning på dette område råder Kommissionen desværre ikke over tilstrækkelige oplysninger til at kunne besvare spørgsmålet. (1999/C 182/166) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3750/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Cirkulering af euro-mønter Hvor længe vurderer Kommissionen, at det 2 på baggrund af de »nationale symboler« på euro-mønternes ene side og den store rejseaktivitet i EU 2 vil vare, før mønterne rent faktisk er spredt tilfældigt ud over hele EU, medmindre der anvendes absurde systemer til returnering af »udenlandske mønter« til oprindelseslandene? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (11. januar 1999) Ifølge EF-traktatens artikel 105 A, stk. 2, beholder medlemsstaterne ansvaret for udstedelse af mønter. Såvel medlemsstaterne som Kommissionen udelukker tanken om at organisere et system for returnering af »udenlandske« euromønter til oprindelseslandet. Uden et sådant tilbagesendelsessystem kan man forestille sig, at der med tiden vil ske en blanding af euromønter med forskellige nationale symboler i hele euroområdet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3893/98 von Arlindo CUNHA an die Kommission. Quoten für das Tomatenwirtschaftsjahr

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
agricultural quota
exchange of information
fruit vegetable
marketing year
production quota

text: 21. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 207/143 Das Programm stützt sich im wesentlichen auf zwei Kooperationsinstrumente: multilateraler Jugendaustausch und bestimmte Aktivitäten im Rahmen des Freiwilligendienstes. Durch Anreize, Starthilfen und flankierende Maßnahmen soll der Jugendaustausch und die Beteiligung der betreffenden Jugendlichen in qualitativer Hinsicht verbessert werden (kurze Schulungen, Information der Jugendlichen, Studienbesuche, Unterstützung der Einrichtung nationaler Jugendräte, Kooperation bei der Durchführung von Studien über die Lage der Jugendlichen). Das Programm, dem die bisherigen Erfahrungen im Rahmen des Gemeinschaftsprogramms „Jugend für Europa“ zugute kommen werden, wird mit Hilfe des für das Programm Sokrates eingerichteten Büros für technische Unterstützung durchgeführt. In allen 12 Partnerländern werden nationale Vertreter mit der Öffentlichkeitsarbeit und der Verwaltung des Programms beauftragt. Sie arbeiten mit den europäischen Koordinierungsstrukturen und insbesondere dem Netz der Agenturen für das Programm „Jugend für Europa“ in den einzelnen Mitgliedstaaten zusammen. Das Programm wurde am 25. November 1998 dem auf der Konferenz von Barcelona eingerichteten Ausschuß Europa-Mittelmeer vorgelegt und von den 27 beteiligten Partnern gebilligt. Anfang 1999 können die ersten Aktionen anlaufen. Bereits seit 1995 konnten um Rahmen des Programms „Jugend für Europa“ gemeinsame Projekte von Jugendlichen aus der Gemeinschaft und aus den Partnerländern des Mittelmeerraums in Höhe von jährlich rund 1 Mio. gefördert werden; außerdem konnten seit 1996 mehrere junge Europäer im Rahmen des Europäischen Freiwilligendienstes entsandt werden. (1999/C 207/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3893/98 von Arlindo Cunha (PPE) an die Kommission (11. Dezember 1998) Betrifft: Quoten für das Tomatenwirtschaftsjahr Beabsichtigt die Kommission, die Quoten für das Tomatenwirtschaftsjahr 1999 erneut auf der Grundlage der von den einzelnen Mitgliedstaaten übermittelten Daten zu verteilen, obwohl in einigen Fällen berechtigte Zweifel an der Richtigkeit der Angaben bestehen? Wenn ja, wie wird die Kommission verfahren, falls sich nach der obengenannten Verteilung herausstellen sollte, daß die zugrunde gelegten Zahlenangaben nicht stimmen? Wie werden die Erzeuger der Mitgliedstaaten dann für die durch diesen Beschluß entstehenden Verluste entschädigt, insbesondere hinsichtlich der Festlegung ihrer Quoten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (13. Januar 1999) Bezüglich der von dem Herrn Abgeordneten angezweifelten Richtigkeit bestimmter, der Berechnung der Quotenaufteilung auf die Mitgliedstaaten für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 zugrunde liegender Daten ist der Kommission lediglich bekannt, daß in einem Mitgliedstaat gerichtliche Untersuchungen angestellt werden. Die Kommission berechnet die betreffenden Quoten auf der Grundlage der offiziellen Angaben der Mit- gliedstaaten, an die sie sich halten muß, solange diese nicht durch konkrete und unbestreitbare (insbesondere rechtliche) Feststellungen widerlegt werden. Sollten dem Herrn Abgeordneten derartige Informationen vorliegen, wird er gebeten, sie der Kommission zur Verfügung zu stellen. (1999/C 207/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3899/98 von Patricia McKenna (V) an die Kommission (4. Januar 1999) Betrifft: Teilnahme von Kommissionsmitglied Emma Bonino am Bilderberg-Treffen im Jahr 1998 Kann die Kommission im Zusammenhang mit dem Bilderberg-Treffen, an dem Kommissionsmitglied Bonino in Turnberry, Schottland, vom 14. bis 17. Mai 1998 teilgenommen hat, bitte folgendes mitteilen: 1. Welche Posten ergaben sich für die gesamte Reise, wurden die Kosten zu der Zeit erstattet, oder, falls nicht, wer hat sie übernommen?