title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2836/98, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön

eurovoc_concepts:
EU aid
developing countries
diplomatic representation
economic cooperation
gender equality
joint action

text: 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 354/5 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2836/98, annettu 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998, sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sis(cid:132)llytt(cid:132)misest(cid:132) kehitysyhteis- ty(cid:148)h(cid:148)n EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 130 w artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn menettelyn mukaisesti (2), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) (1) (2) (3) (4) naisten taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti merkit- t(cid:132)v(cid:132) asema kehitysmaissa on johtanut siihen, ett(cid:132) kansainv(cid:132)lisesti yh(cid:132) useammin tunnustetaan heid(cid:132)n t(cid:132)ysipainoisen, osallistumisensa syrjim(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)n olevan v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) kest(cid:132)v(cid:132)lle ja todelliselle kehi- tykselle, naisten osallistuminen kehitykseen tapahtuu t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) olosuhteissa, joissa merkitt(cid:132)v(cid:132)t naisiin kohdistuvat esteet rajoittavat heid(cid:132)n ty(cid:148)ns(cid:132) tehok- v(cid:132)hent(cid:132)v(cid:132)t koko yhteiskunnan siit(cid:132) kuutta saamaa hy(cid:148)ty(cid:132), ja n(cid:132)ihin esteisiin kuuluu edelleenkin selv(cid:132) ero naisten ja miesten v(cid:132)lill(cid:132) naisten oikeudessa osal- listua yht(cid:132)l(cid:132)isesti kehitykseen, peruspalveluiden saatavuudessa etenkin koulutuksen ja terveyden aloilla, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekoon osallistumisessa ta- loudellisten voimavarojen hallinnassa, ja kehitystoimissa on harvoin k(cid:132)sitelty naisten ja miesten aseman, roolien, mahdollisuuksien ja prio- riteettien eroja oikealla tavalla, mink(cid:132) vuoksi niiss(cid:132) ei ole t(cid:132)ysin onnistuttu, (5) sukupuolten v(cid:132)lisen ep(cid:132)tasa-arvon korjaaminen ja naisten roolin vahvistaminen on ratkaisevaa yhteis- (1) EYVL C 371, 8. 12. 1997, s. 74 (2) Euroopan parlamentin lausunto annettu 19. 11. 1997 (EYVL C kanta vahvistettu ja Euroopan parla- 371, 30. 3. 1998 (EYVL C 204, 30. 6. 1998, s. 18) mentin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tehty 17. 9. 1998 (EYVL C 313, 12. 10. 1998). 8. 12. 1997), neuvoston yhteinen (6) (7) (8) (9) kunnallisen oikeudenmukaisuuden ja kehitystoi- mien tehokkuuden kannalta, kehitysyhteisty(cid:148)ss(cid:132) on edistett(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)h(cid:132)n liittyvi(cid:132) v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) muutoksia asenteissa, rakenteissa ja mekanismeissa poliittisella ja taloudellisella sek(cid:132) lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n, yhteis(cid:148)n ja kotitalouksien tasolla, nykyisin tunnustetaan, ett(cid:132) vaikka erityiset toimet naisten roolin vahvistamiseksi kehityksess(cid:132) ovat edelleen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132), toimintaa on laajennettava kattamaan miesten ja naisten roolit, vastuu, tarpeet, ja mahdolli- voimavarojen k(cid:132)ytt(cid:148)mahdollisuudet suudet osallistua p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekoon sek(cid:132) miesten ja naisten v(cid:132)liset jota kutsutaan ”sukupuolten tasa-arvoon liittyviksi kysy- myksiksi”, suhteet eli asiakokonaisuus, kehitystoimia ja -strategioita suunniteltaessa, toteu- tettaessa ja arvioitaessa niihin on aina liitett(cid:132)v(cid:132) erit- tely sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten osuudesta, jotta todellista kehityst(cid:132) voitaisiin saada aikaan, edell(cid:132) mainittu erittely m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tarkemmin 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1995 annetussa komission tie- donannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten integroimisesta kehitysyhteisty(cid:148)h(cid:148)n, ja neuvosto on vahvistanut sen 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 anta- massaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmassa, (10) neuvosto on useissa vuosina 1982–1993 antamis- saan p(cid:132)(cid:132)telmiss(cid:132) korostanut pit(cid:132)v(cid:132)ns(cid:132) naisten roolia kehityksess(cid:132) t(cid:132)rke(cid:132)n(cid:132), (11) yhteis(cid:148) ja sen j(cid:132)senvaltiot ovat allekirjoittaneet Nairobin naisten aseman edist(cid:132)missuunnitelman vuonna 1985 ja Beijingiss(cid:132) vuonna 1995 pidetyn L 354/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 12. 98 toimintaohjelman, nelj(cid:132)nnen naisten maailmankonferenssin julis- tuksen ja joissa korostetaan tarvetta toimia sukupuolten v(cid:132)lisen tasa-arvon kaik- kialla maailmassa esiintyvi(cid:132) esteit(cid:132) vastaan ja varmistaa, ett(cid:132) kaikkiin ohjelmiin ja politiikkoihin sis(cid:132)ltyy t(cid:132)m(cid:132) n(cid:132)k(cid:148)kulma, (12) Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa kaikkinaisen naisten syrjinn(cid:132)n poistamisesta (1979) pidet(cid:132)(cid:132)n naisten syrjint(cid:132)(cid:132) kehityksen esteen(cid:132), jonka sopivat poistavansa k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) sopimuspuolet kaikkia tarkoituksenmukaisia keinoja, ja Yhdisty- neiden Kansakuntien vuonna 1986 antamassa julis- korostetaan tuksessa jokaisen oikeutta osallistua ja vaikuttaa kehitykseen sek(cid:132) tarvetta toteuttaa tehokkaita toimenpiteit(cid:132) sen varmistamiseksi, ett(cid:132) naisilla on aktiivinen rooli kehityksess(cid:132), kehitykseen oikeudesta (13) Euroopan parlamentti on useissa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmissa ja erityisesti 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1992 annetussa naisten asemaa kehitysmaissa koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slau- selmassaan ja 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetussa nelj(cid:132)tt(cid:132) naisten maailmankonferenssia Beijingiss(cid:132) koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmassaan korostanut, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n kehitysyhteisty(cid:148)ss(cid:132) on kiinnitett(cid:132)v(cid:132) asian- mukaista huomiota naisten rooliin ja prioriteet- toimenpiteet teihin sek(cid:132) Beijingin k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n soveltamisen varmistamiseksi, riitt(cid:132)v(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)telmien konferenssin toteutettava (14) (15) (16) (17) neuvoston ja j(cid:132)senvaltioiden hallitusten edustajien 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 antamassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slausel- massa vahvistetaan komission samaa asiaa koskeva tiedonanto ja edellytet(cid:132)(cid:132)n sukupuolten tasa-arvoon sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) liittyvien kysymysten t(cid:132)ydellist(cid:132) kehitysyhteisty(cid:148)h(cid:148)n sek(cid:132) komission ja j(cid:132)senval- tioiden toiminnan yhteensovittamista t(cid:132)ll(cid:132) alalla ja esitet(cid:132)(cid:132)n johtavat periaatteet, jotka tuovat Beijin- giss(cid:132) tehdyt poliittiset sitoumukset my(cid:148)s kehitysyh- teisty(cid:148)h(cid:148)n, t(cid:132)t(cid:132) l(cid:132)hestymistapaa vahvistettiin entisest(cid:132)(cid:132)n 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 annetussa neuvoston ja j(cid:132)senvaltioiden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmassa inhimillisest(cid:132) ja sosiaalisesta kehityksest(cid:132), t(cid:132)rkeiksi todellisen koska sukupuolten tasa-arvoon liittyv(cid:132)t kysymykset tunnustetaan kehityksen kannalta, on aiheellista ryhty(cid:132) erityisiin toimiin, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n siihen, yhteis(cid:148)n t(cid:132)rkeimmiss(cid:132) rahoitusv(cid:132)lineiss(cid:132), joiden avulla olisi entist(cid:132) enemm(cid:132)n pyritt(cid:132)v(cid:132) ottamaan vastuuta n(cid:132)ist(cid:132) keskeisist(cid:132) kysymyksist(cid:132), niihin kiinnitet(cid:132)(cid:132)n asian- mukaista huomiota, ett(cid:132) kaikissa tehokkain l(cid:132)hestymistapa ovat strategiset ja tark- kaan lis(cid:132)(cid:132)miseen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t aloitteet, joilla voidaan saavuttaa merkit- t(cid:132)v(cid:132) kerrannaisvaikutus, sen sijaan ett(cid:132) rahoitettai- kohdennetut tietoisuuden siin pieni(cid:132) toiminnallisia hankkeita; kehitysyhteis- ty(cid:148)h(cid:148)n liittyv(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n tukea olisi my(cid:148)s aiempaa laajemmin k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) naisia hy(cid:148)dytt(cid:132)viin erityistoi- miin, edellytt(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n toiminnan merkitt(cid:132)vyys kehitysyhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) toimenpiteit(cid:132) t(cid:132)ydent(cid:132)vi(cid:132) yhteis(cid:148)n toimenpiteit(cid:132) Beijingiss(cid:132) tehtyjen sitoumusten noudattamisen varmistami- seksi, j(cid:132)senvaltioiden on toteutettava t(cid:132)ss(cid:132) tarkoitettujen toimien rahoittamiseksi, toimenpiteit(cid:132) asetuksessa t(cid:132)h(cid:132)n asetukseen on vuosiksi 1999–2003 sis(cid:132)lly- tetty varainhoitoa koskevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten sis(cid:132)llytt(cid:132)- misest(cid:132) s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksiin 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen 2 kohdan mukainen rahoi- tusohjeen (1) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn budjettivallan ja k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n toimivaltaan, soveltamista olisi p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) koskevista toimien muodosta, avunsaajista sek(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekomenette- lyist(cid:132), yksityiskohtaisista ja s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) erityisesti (18) (19) (20) (21) ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. Yhteis(cid:148) antaa rahoitusapua ja teknist(cid:132) asiantunte- musta tukeakseen sukupuolin(cid:132)k(cid:148)kulman laaja-alaista sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) (”mainstreaming”) kaikkiin yhteis(cid:148)n kehi- tysyhteisty(cid:148)politiikkoihin ja -toimiin. 2. jolla T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti annettava apu, pyrit(cid:132)(cid:132)n ottamaan sukupuolin(cid:132)k(cid:148)kohdat t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti huomioon yhteis(cid:148)n politiikoissa ja toimissa, t(cid:132)ydent(cid:132)(cid:132), vahvistaa ja sovittaa yhteen muiden kehitysyhteisty(cid:148)n v(cid:132)li- neiden, my(cid:148)s hallitustenv(cid:132)lisen ja/tai kansallisen tason v(cid:132)lineiden, perusteella annettavaa apua. T(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa ’sukupuolten tasa-arvoon liittyvill(cid:132) 3. kysymyksill(cid:132)’ tarkoitetaan naisten ja miesten erilaisia ja toisistaan riippuvaisia, rooleja, vastuuta ja mahdollisuuksia, jotka ovat kulttuuri- ja yhteis- kuntasidonnaisia ja jotka voivat ajan mittaan muuttua muun muassa poliittisten toimien tuloksena. kehitykseen liittyvi(cid:132) 2 artikla T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti toteutettavien toimien 1. keskeiset tavoitteet ovat seuraavat: a) tukea sukupuoleen perustuvan tarkastelun laaja-alaista sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) kaikilla kehitysyhteisty(cid:148)n aloilla kiinnit- t(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) erityist(cid:132) huomiota naisten ja miesten oikeudel- liseen ja tosiasialliseen asemaan, heid(cid:132)n tarpeisiinsa ja (1) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 354/7 heid(cid:132)n panokseensa yhteiskuntaan ja perhe-el(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n; tukea sukupuolten v(cid:132)liset erot huomioivaa l(cid:132)hestymis- tapaa ja -toimien kehittelyss(cid:132), suunnittelussa ja toteuttamisessa yl(cid:132)-, keski- ja alatasolla sek(cid:132) niiden seurannassa ja arvi- oinnissa, kehitysyhteisty(cid:148)politiikkojen yhteis(cid:148)n b) tukea ja edist(cid:132)(cid:132) sukupuolten v(cid:132)lisiin eroihin kohdistu- vien toimien riitt(cid:132)v(cid:132)n laaja-alaista sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) yhteis(cid:148)n kehitysyhteisty(cid:148)h(cid:148)n, erityisesti voimavarojen ja palvelujen k(cid:132)ytt(cid:148)mahdollisuuksien ja poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen el(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksente- koprosesseihin osallistumisen osalta, c) p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) asteittain vuoteen 2003 menness(cid:132) siihen, ett(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)sti useammat t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t OECD:n kehitysapukomitean (DAC) sukupuolten tasa- arvoon liittyvien kysymysten sis(cid:132)llytt(cid:132)miselle tai my(cid:148)nteiselle toiminnalle asettamat vaatimukset, yhteis(cid:148)n toimet d) kehitt(cid:132)(cid:132) ja edist(cid:132)(cid:132) paikallisia julkisia ja yksityisi(cid:132) voimavaroja kehitysmaissa, jotka voivat ottaa vastuun ja aloitteen sukupuolten tasa-arvoon liittyvien tehd(cid:132) kysymysten yleisest(cid:132) sis(cid:132)llytt(cid:132)misest(cid:132) maan kehitt(cid:132)mi- seen. 2. Rahoituskelpoisia toimia ovat erityisesti: — sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten kehi- teknisten tystoimiin sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) neuvojen ja teknisen tuen antaminen, koskevien — toimet, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n sis(cid:132)llytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sukupuolten tasa- arvoon liittyvien kysymysten vaikutukset tarkaste- luihin, politiikkoihin sek(cid:132) maa- ja alakohtaisiin strate- gioihin, — suunnitelmat, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n luomaan kehitysmaissa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla institu- tionaaliset ja toiminnalliset edellytykset sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten huomioon ottami- seksi, mukaan lukien miesten ja naisten yht(cid:132)l(cid:132)iset oikeudet lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)- ja hallintotoimien osalta, — sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen ker(cid:132)(cid:132)misen ja jakamisen tukeminen, — menetelmien, suuntaviivojen, ohjeiden, menettelyjen, indikaattorien ja muiden sellaisten toiminnallisten v(cid:132)lineiden kehitt(cid:132)minen, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n edist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sis(cid:132)llyt- t(cid:132)mist(cid:132) kehitystoimiin, — teemakohtainen seuranta ja arviointi, — komission ja kehitysmaiden keskeisten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksente- kij(cid:148)iden koulutus ja heid(cid:132)n tietoisuutensa lis(cid:132)(cid:132)minen, — Beijingin konferenssin toimintaohjelman toteutta- mista koskevien kehitysmaiden kansallisten suunnitel- mien laatimisen, seurannan ja valvonnan tukeminen, — j(cid:132)senvaltioiden kanssa yhteensovitetut toimet suku- puolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sis(cid:132)llytt(cid:132)mi- seksi kehitysyhteisty(cid:148)h(cid:148)n. 3. Erityist(cid:132) huomiota kiinnitet(cid:132)(cid:132)n sukupuolten tasa- 3. arvoon liittyvien kysymysten sis(cid:132)llytt(cid:132)miseen kehitysyh- teisty(cid:148)n uusiin aloihin. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen perusteella toteutettavien toimien edun- saajia voivat olla viranomaiset ja julkiset elimet, hajautetut yksik(cid:148)t, alueelliset elimet, yliopistot ja tutkimuskeskukset, perinteiset ja paikalliset yhteis(cid:148)t, ammattiyhdistykset, valtioista riippumattomat j(cid:132)rjest(cid:148)t, yleishy(cid:148)dylliset yhdis- tykset ja paikallisv(cid:132)est(cid:148)(cid:132), erityisesti naisia, edustavat j(cid:132)rjest(cid:148)t samoin kuin osuuskunnat sek(cid:132) maatalouden ja k(cid:132)sity(cid:148)l(cid:132)isammattien luottolaitokset. Ensisijainen asema annetaan paikallisille rakenteille, jotka voivat osallistua paikallisten voimavarojen kehitt(cid:132)miseen sukupuolten tasa-arvoon liittyviss(cid:132) kysymyksiss(cid:132). 4 artikla 1. Yhteis(cid:148) rahoittaa 1 artiklassa tarkoitettuja toimia viiden vuoden ajan (vuosina 1999–2003). T(cid:132)m(cid:132)n ohjelman toteuttamiseen varatun rahoitusohjeen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vuosiksi 1999–2003 on 25 miljoonaa ecua. Budjettivallan k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) vuosittaisista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoista rahoitusn(cid:132)kymien rajoissa. k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) Budjettivallan k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rittelee kunakin varain- 2. hoitovuonna ottaen huomioon Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat 5 artikla 1. Edell(cid:132) 2 artiklassa tarkoitetuissa toimissa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) v(cid:132)lineit(cid:132) ovat tutkimukset, asianmukainen tekninen apu mukaan lukien asiantuntijoiden k(cid:132)ytt(cid:148) lyhyell(cid:132) ja pitk(cid:132)ll(cid:132) tai muut aikav(cid:132)lill(cid:132), koulutus, ammatillinen koulutus palvelut, tavaratoimitukset ja ty(cid:148)suoritukset sek(cid:132) tilintar- kastukset ja arviointi- ja seurantak(cid:132)ynnit. 2. Yhteis(cid:148)n rahoituksella voidaan kiinte(cid:132)n omaisuuden hankintaa lukuun ottamatta kattaa sek(cid:132) investointikustan- nuksia ett(cid:132) juoksevia menoja (mukaan lukien hallinto-, yll(cid:132)pito- ja toimintakustannukset), koska hankkeen on oltava mahdollisuuksien mukaan elinkelpoinen keskipit- k(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). Koulutus- ja tutkimusohjelmia lukuun ottamatta toimin- takustannuksia voidaan kuitenkin yleens(cid:132) rahoittaa aino- astaan alkuvaiheessa ja alenevasti. Edell(cid:132) 3 artiklassa mainituilta avunsaajilta pyrit(cid:132)(cid:132)n 3. saamaan rahoitusta. L 354/8 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 12. 98 T(cid:132)llaista rahoitusta pyydet(cid:132)(cid:132)n avunsaajien varojen sek(cid:132) toimien luonteen mukaisesti. 4. Muiden avunantajien, erityisesti j(cid:132)senvaltioiden ja kansainv(cid:132)listen j(cid:132)rjest(cid:148)jen kanssa voidaan pyrki(cid:132) yhteisra- hoitukseen. 5. Toteutetaan tarpeellisia toimenpiteit(cid:132), joilla koroste- taan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti annettavan avun yhtei- s(cid:148)llist(cid:132) luonnetta. Perustamissopimuksen mukaisten 6. johdonmukai- suuden ja t(cid:132)ydent(cid:132)vyyden tavoitteiden saavuttamiseksi ja kaikkien n(cid:132)iden toimien mahdollisimman suuren tehok- kuuden varmistamiseksi komissio voi toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet, erityisesti: a) ottamalla k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)llisen tietojenvaihto- ja analysointij(cid:132)rjestelm(cid:132)n niiden toimien osalta, joita yhteis(cid:148) ja j(cid:132)senvaltiot rahoittavat tai voivat rahoittaa, b) sovittamalla n(cid:132)m(cid:132) toimet yhteen paikan p(cid:132)(cid:132)ll(cid:132) olevien komission ja j(cid:132)senvaltioiden edustajien v(cid:132)listen s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)llisten kokousten ja tietojen vaihdon avulla. 7. Komissio voi j(cid:132)rjest(cid:132)(cid:132) komission, j(cid:132)senvaltioiden ja yhteisty(cid:148)kumppaneina olevien maiden edustajien v(cid:132)lisi(cid:132) kokouksia tietoisuuden lis(cid:132)(cid:132)miseksi sukupuolten tasa- arvoon liittyvist(cid:132) kysymyksist(cid:132) kehitysyhteisty(cid:148)n uusilla aloilla. 8. Mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaami- seksi kansainv(cid:132)lisell(cid:132) ja kansallisella tasolla komissio voi yhdess(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden kanssa tehd(cid:132) tarvittavia aloitteita asianmukaisen yhteensovittamisen ja l(cid:132)heisen yhteisty(cid:148)n varmistamiseksi etenkin tietojen vaihdon alalla avunsaaja- maiden sek(cid:132) rahoittajien ja muiden mukana olevien kansainv(cid:132)listen erityisesti Yhdistyneiden j(cid:132)rjest(cid:148)jen, Kansakuntien j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien, kanssa. 6 artikla T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaista rahoitustukea annetaan avus- tuksina, joita ei perit(cid:132) takaisin. 3. Komissiolla on oikeus hyv(cid:132)ksy(cid:132) 8 artiklassa tarkoi- tetun komitean lausuntoa pyyt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) sellaiset lis(cid:132)sitou- mukset, jotka tarvitaan n(cid:132)iden toimien yhteydess(cid:132) enna- koitujen tai jo kirjattujen kustannusten ylitysten kattami- seen edellytt(cid:132)en, ett(cid:132) ylitys tai lis(cid:132)tarve on enint(cid:132)(cid:132)n 20 prosenttia rahoitusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) vahvistetusta alkuper(cid:132)isest(cid:132) maksusitoumuksesta. 4. Jokaisessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen piiriin kuuluvassa rahoi- tussopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komissio ja yhteis(cid:148)n tilintarkastustuomioistuin tekev(cid:132)t tarkastusk(cid:132)yntej(cid:132) paikan p(cid:132)(cid:132)ll(cid:132) komission voimassa olevien, erityisesti Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoi- toasetuksen sis(cid:132)lt(cid:132)mien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti vahvista- mien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. 5. Jos yhteis(cid:148) ja vastaanottajamaa ovat sopineet toimien yhteisest(cid:132) rahoittamisesta, sopimuksessa on oltava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ys siit(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148) ei suorita veroista, tulleista eik(cid:132) muista maksuista aiheutuvia kuluja. 6. Tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin voivat j(cid:132)senvaltioiden ja yht(cid:132)l(cid:132)isin ehdoin osallistua kaikki vastaanottajamaan luonnolliset henkil(cid:148)t ja oikeushenkil(cid:148)t. Osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan muita kehi- tysmaita ja asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauk- sissa muita yhteis(cid:148)n ulkopuolisia maita. 7. Tavaratoimitusten on oltava per(cid:132)isin j(cid:132)senvaltioista, vastaanottajamaasta tai muista kehitysmaista. Asianmukai- sesti perustelluissa poikkeustapauksissa hankinnat voivat olla per(cid:132)isin muista maista. 8. Erityist(cid:132) huomiota kiinnitet(cid:132)(cid:132)n: — kannattavuuden ja kest(cid:132)vien vaikutusten tavoitteluun hankesuunnittelussa, — tavoitteen ja sen toteutumisen indikaattorien selke(cid:132)(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)rittelyyn ja seurantaan kaikissa hankkeissa, — hankkeiden ja ohjelmien mahdollisuuksiin edesauttaa tavoitteena olevaa sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten yhteis(cid:148)n toimiin. sis(cid:132)llytt(cid:132)mist(cid:132) laaja-alaista 8 artikla 7 artikla 1. Komissio arvioi t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen piiriin kuuluvia toimia etuk(cid:132)teen, p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) niiden valinnasta ja hallinnoi niit(cid:132) voimassa olevia budjettimenettelyj(cid:132) ja muita, erityi- sesti Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon sovellet- tavassa s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen. varainhoitoasetuksessa T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti rahoitettavaa, yksitt(cid:132)i- 2. siin toimiin my(cid:148)nnetty(cid:132) yli miljoonan ecun tukea, jota ei makseta takaisin, koskevat p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset tehd(cid:132)(cid:132)n 8 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen. 1. Komissiota maantieteellinen komitea. avustaa kehitysasioissa toimivaltainen 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteist(cid:132). Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perusta- missopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten edellytykseksi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) enemmist(cid:148)ll(cid:132), jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien j(cid:132)senvaltioiden edustajien (cid:132)(cid:132)net painotetaan mainitussa artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyll(cid:132) tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu (cid:132)(cid:132)nestykseen. 30. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 354/9 suunnitelluista joita Komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) sovelletaan v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti. Jos n(cid:132)m(cid:132) toimenpiteet eiv(cid:132)t kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niist(cid:132) viipym(cid:132)tt(cid:132) neuvostolle. Siin(cid:132) tapauksessa noudatetaan seuraavaa: toimenpiteist(cid:132), — Komissio voi soveltamista enint(cid:132)(cid:132)n yhdell(cid:132) kuukaudella tuksen tekop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). lyk(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)miens(cid:132) toimenpiteiden ilmoi- — Neuvosto voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta toisin edellisess(cid:132) alakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 9 artikla Edell(cid:132) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden yhteisess(cid:132) kokouksessa keskustellaan kerran vuodessa komission edustajan suorittaman esittelyn pohjalta seuraa- vana vuonna toteutettavaa toimia koskevista yleisist(cid:132) suuntaviivoista. 10 artikla 1. Kunkin varainhoitovuoden p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) komissio antaa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti rahoitetuista toimista, joilla pyrit(cid:132)(cid:132)n sis(cid:132)llytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n sukupuolten tasa-arvoon liittyv(cid:132)t kysymykset yhteis(cid:148)n kehitysyhteisty(cid:148)h(cid:148)n, sek(cid:132) n(cid:132)iden toimien tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, johon sis(cid:132)ltyy: — hankeluettelo, jossa mainitaan yhteisty(cid:148)kumppa- neiden nimet ja yhteis(cid:148)n rahoittamien toimintakus- tannusten osuus, — luvuin esitetty arvio t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npa- nosta kyseisen(cid:132) varainhoitovuonna. 2. Komissio arvioi yhteis(cid:148)n rahoittamia toimia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)l- lisesti selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, onko toimien tavoitteet saavutettu, ja laatiakseen suuntaviivoja tulevien toimien tehostamiseksi. Komissio antaa 8 artiklassa tarkoitetulle komitealle tiivis- telm(cid:132)n arvioinneista, joita t(cid:132)m(cid:132) voi tarvittaessa tarkastella. J(cid:132)senvaltiot voivat pyynn(cid:148)st(cid:132) tutustua arviointikertomuk- siin. tiedottaa 3. Komissio j(cid:132)senvaltioille hyv(cid:132)ksytyist(cid:132) toimista ja hankkeista ilmoittaen niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat, luonteen, vastaanottajamaan ja yhteisty(cid:148)- kumppanit. kuukausittain 4. Komission yksik(cid:148)t, erityisesti komission edustustot vastaanottajamaissa, valintaa koskevat suuntaviivat ja perusteet sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n rahoitusop- paan ja jakavat asianomaisille osapuolille. hankkeiden julkaisevat 11 artikla 1. T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kolmantena p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Sit(cid:132) sovelletaan 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 2003. 2. Kolmen vuoden kuluttua t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaan- tulosta komissio esitt(cid:132)(cid:132) Euroopan parlamentille ja neuvos- tolle yhteis(cid:148)n t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti rahoittamia toimia koskevan kokonaisarvion, johon se voi liitt(cid:132)(cid:132) ehdo- tuksia t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mahdollisesta my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) soveltamisesta. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta C. EINEM Puheenjohtaja


title: QUESTION ECRITE no 3849/98 des députes Ria OOMEN-RUIJTEN , Karl-Heinz FLORENZ , Jan BERTENS , Klaus-Heiner LEHNE Aménagement des autoroutes A 68, A 73 et A 74 aux Pays-Bas

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
Netherlands
co-financing
financial aid
frontier region
high-speed transport
motorway
road building
trans-European network
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: C 289/96 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/126) QUESTION ÉCRITE E-3845/98 posée par Susan Waddington (PSE) à la Commission (22 décembre 1998) Objet: Poliomyélite et autres maladies à prévention vaccinale Le «Sommet mondial pour l’enfance» de 1990 estimait que, chaque année, 2 millions d’enfants meurent de maladies à prévention vaccinale telles que la poliomyélite. Quel soutien l’Union apporte-t-elle aux programmes de l’Organisation mondiale de la santé destinés à éradiquer ces maladies? À quelle hauteur l’Union a-t-elle contribué à ces programmes depuis 1990? Réponse donnée par M. Pinheiro au nom de la Commission (24 février 1999) La Communauté finance largement la première stratégie du programme global d’éradication de la polio par l’octroi d’une aide aux dispensaires de soins primaires dans trente-deux pays subsahariens (plus de 250 millions d’euros) et par la mise en œuvre des programmes d’ajustement structurel, qui assurent le financement des lignes budgétaires prioritaires dans le domaine de la santé (plus de 458 millions d’euros). la Communauté pourrait financer certaines dépenses À la demande expresse des autorités nationales, complémentaires liées au programme global d’éradication de la polio. Dans ce cas, ces dépenses doivent figurer dans les budgets nationaux de la santé. La Communauté soutient également, en étroite collaboration avec le bureau régional africain de l’Organisation mondiale de la santé (OMS), la création d’un réseau de surveillance épidémiologique en Afrique occidentale (budget: 500 000 euros), qui constitue une contribution importante à la quatrième stratégie du programme global d’éradication de la polio. La Communauté fournit déjà une aide substantielle aux campagnes d’immunisation, surtout en Afrique, en assurant l’approvisionnement en vaccins prioritaires, notamment celui contre la polio, ainsi qu’en développant et en améliorant les actions d’immunisation dans les dispensaires de soins primaires. Un programme spécial («Renforcement de l’indépendance en matière d’immunisation») est en cours dans huit pays subsahariens (9,5 millions d’euros). Il vise à améliorer l’immunisation des enfants et des jeunes femmes ainsi qu’à réduire la dépendance de ces pays à l’égard du financement externe du programme étendu d’immunisation, notamment en encourageant son inclusion, sous la forme d’une ligne budgétaire, dans les budgets nationaux de la santé. (1999/C 289/127) QUESTION ÉCRITE E-3849/98 posée par Ria Oomen-Ruijten (PPE), Karl-Heinz Florenz (PPE), Jan Bertens (ELDR) et Klaus-Heiner Lehne (PPE) à la Commission (22 décembre 1998) Objet: Aménagement des autoroutes A 68, A 73 et A 74 aux Pays-Bas Les projets d’autoroute A 73 (Venlo-Sud @ Maasbracht), A 68 (Roermond @ Elmpt) qui la rejoint (bretelle prolongée) et A 74 (Venlo @ frontière allemande) font partie des réseaux transeuropéens et peuvent donc bénéficier d’un cofinancement communautaire (s’élevant à 10 % maximum du coût des projets) pour autant que les autorités néerlandaises les inscrivent au rang de leurs priorités. Non seulement les atermoiements des autorités néerlandaises en ce qui concerne ces liaisons transfrontalières donnent lieu à de graves problèmes dans les régions intéressées, mais ils embarrassent aussi fortement les autorités allemandes dès lors que les routes correspondantes sont prêtes ou en construction du côté allemand. Est-il exact que les autorités néerlandaises n’ont plus sollicité de cofinancement européen pour 1. l’aménagement de routes depuis 1992? 2. Est-il vrai qu’en 1998, l’intervention européenne (32 millions d’écus) a bénéficié à la ligne de la Betuwe, à la liaison TGV avec Bruxelles ainsi qu’à deux études dont l’une concernait une éventuelle liaison TGV entre Randstad-Est et la région Rhin-Ruhr?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3834/98 af Paul RÜBIG Virkningerne af den internationale uro på finansmarkederne for det europæiske stålmarked - industripolitik

eurovoc_concepts:
Latin America
Russia
South-East Asia
United States
economic recession
import (EU)
iron and steel industry
single market

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/31 (1999/C 325/037) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3826/98 af James Janssen van Raay (UPE), Niall Andrews (UPE) og José Girão Pereira (UPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Kontrol med EF-finansiering 1. Har Kommissionen kendskab til den kritik, der i en række rapporter i Finland, Norge, Sverige, Danmark og Irland er kommet til udtryk imod den nederlandske senator, Jan Nico Scholten, som er formand for »Association of West European Parliamentarians for Action Against Apartheid«, »Afrika-Europa Instituut« (AEI), »Vluchtelingenwerk Nederland« (VWN) og »Refugiado«-fonden, vedrørende underslæb og tilvendelse af midler til personligt brug? 2. Har Kommissionen bevilget midler til nogen af de ovennævnte organisationer? Er det korrekt, at Kommissionen har foretaget en positiv evaluering af de pågældende organisationer 3. trods den kritik, der er kommet til udtryk i de ovennævnte lande? Er Kommissionen indstillet på at iværksætte en grundig undersøgelse for at klarlægge de nævnte 4. organisationers virksomhed og sikre gennemsigtighed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (4. marts 1999) 1. Kommissionen er bekendt med den kritik, der er kommet til udtryk i forskellige aviser og i mindst én evaluering af »Association of West European Parlíamenterians for Action Against Apartheid (AWEPA)«, der er oprettet af en gruppe donorer for AWEPA og »Afrika-Europa Instituut« (AEI). 2. Kommissionen har bevilget midler til AWEPA til særlige projekter. 3. og 4. Evalueringsrapporten, som på Kommissionens initiativ er udarbejdet af uafhængige konsulenter, blev afsluttet i begyndelsen af december 1998. Kopier heraf er sendt direkte til de ærede medlemmer og Parlamentets sekretariat. Evalueringerne har vist, at AWEPA/AEI må gennemføre adskillige betydelige reformer, men at der er ikke fundet tegn på svigagtig anvendelse af midlerne. Denne konklusion bekræfter resultaterne af den finansielle kontrol, der blev foretaget i 1997, og stemmer overens med de henstillinger, som gradvis er ved at blive gennemført. Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger til at sikre, at AWEPA fuldt ud respekterer alle de til særlige projekter. betingelser, som gælder for de midler, der stilles til rådighed for AWEPA/AEI Kommissionen vil, som det er sædvanligt i disse tilfælde, insistere på, at AWEPA følger rapportens henstillinger som en forhåndsbetingelse for yderligere finansiering. (1999/C 325/038) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3834/98 af Paul Rübig (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Virkningerne af den internationale uro på finansmarkederne for det europæiske stålmarked > industri- politik Den internationale stålkonjunktur står foran nye udfordringer: tre store regioner i verden > Rusland, Sydøstasien og Latinamerika > befinder sig i økonomiske vanskeligheder. Dette får to konsekvenser: omdirigeringen af traditionelle handelsstrømme afstedkom en enorm importstigning i Europa, som i 1998 udgjorde 520 % fra Asien og 109 % fra USA. På den anden side bevirkede koncentrationen af afsætnings- markederne en tilbagegang af den europæiske eksport, som yderligere blev øget gennem regionale protek- tionistiske tendenser. De europæiske stålproducenter trodser indtil nu med held denne udvikling. Nu kræves der navnlig perspektiver på baggrund af politiske bestemmelser i denne sektor. Hvilke erkendelser er Kommissionen er nået til med hensyn til den europæiske ramme for stålindustrien og dens strukturer? Hvordan kan konkurrenceevnen på dette område fremmes?


title: Regolamento (CE) n. 1002/1999 del Consiglio, del 22 dicembre 1998, relativo alle esportazioni di alcuni prodotti siderurgici (CECA) dalla Bulgaria nella Comunità per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 1999 (proroga del sistema di duplice controllo)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
ECSC
export
export monitoring
iron and steel product

text: L 123/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 5. 1999 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 1002/1999 DEL CONSIGLIO del 22 dicembre 1998 relativo alle esportazioni di alcuni prodotti siderurgici (CECA) dalla Bulgaria nella Comunit(cid:133) per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 1999 (proroga del sistema di duplice controllo) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 113, vista la proposta della Commissione, considerando che il 1o febbraio 1995 (1) (cid:138) entrato in vigore l’accordo europeo che istituisce un’associazione tra le Comunit(cid:133) europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Bulgaria, dall’altra; considerando che le parti hanno deciso, con decisione n. 3/1999 del Consiglio di associazione (2), di prorogare il sistema di duplice controllo istituito dalla decisione n. 3/97 (3) per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 1999; considerando che (cid:138) pertanto necessario prorogare la normativa comunitaria di applicazione introdotta con regolamento (CE) n. 86/98 del Consiglio, del 19 dicembre 1997, relativo alle esportazioni di alcuni prodotti (CECA) di acciaio dalla Bulgaria nella Comunit(cid:133) europea per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 1998 (rinnovo del sistema di duplice controllo) (4), Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 86/98 rimane in vigore nel periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 1999, ai sensi delle disposizioni della decisione n. 3/1999 del Consiglio di associazione tra le Comunit(cid:133) europee e i loro Stati membri, da un lato, e la Bulgaria, dall’altro. Nel titolo, nel preambolo e nell’articolo 1, paragrafi 1 e 4 del regola- mento, i riferimenti al periodo 1o gennaio-31 dicembre 1998 sono sostituiti dalla dicitura «1o gennaio-31 dicembre 1999». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile a decorrere dal 1o gennaio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 22 dicembre 1998. Per il Consiglio Il presidente C. EINEM (1) GU L 358 del 31. 12. 1994, pag. 3. (2) Vedi pagina 56 della presente Gazzetta ufficiale. (3) GU L 13 del 19. 1. 1998, pag. 85. (4) GU L 13 del 19. 1. 1998, pag. 29