title: 1999/5/EG: Kommissionens beslut av den 21 december 1998 om Konungariket Sveriges anmälan av nationella bestämmelser i fråga om vissa färgämnen och sötningsmedel i livsmedel [delgivet med nr K(1998) 4193] (Endast den svenska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Sweden
food colouring
foodstuff
foodstuffs legislation
national implementing measure
sweetener

text: 7. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 3/13 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 21 december 1998 om Konungariket Sveriges anm(cid:132)lan av nationella best(cid:132)mmelser i fr(cid:134)ga om vissa f(cid:132)rg(cid:132)mnen och s(cid:148)tningsmedel i livsmedel [delgivet med nr K(1998) 4193] (Endast den svenska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/5/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 100a. 4 i detta, och vidare anta en lista (cid:148)ver de livsmedel som dessa tillsatser f(cid:134)r anv(cid:132)ndas i, villkoren f(cid:148)r att de skall f(cid:134) anv(cid:132)ndas och, i f(cid:148)rekommande fall, en begr(cid:132)nsning med h(cid:132)nsyn till det teknologiska syftet med deras anv(cid:132)ndning. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (2) BAKGRUND 1. Gemenskapslagstiftning (1) R(cid:134)dets direktiv 89/107/EEG om tilln(cid:132)rmning av lagstiftning om livsmedelstill- medlemsstaternas satser som (cid:132)r godk(cid:132)nda f(cid:148)r anv(cid:132)ndning i livs- medel (1) antogs den 21 december 1988. Enligt artikel 3. 2 i detta direktiv skall r(cid:134)det p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen i enlighet med det f(cid:148)rfarande som fastst(cid:132)lls i artikel 100a i f(cid:148)rdraget anta en utt(cid:148)m- mande lista (cid:148)ver godk(cid:132)nda tillsatser. R(cid:134)det skall (1) EGT L 40, 11. 2. 1989, S. 27. Direktiv 89/107/EEG (cid:132)ndrades senast genom direktiv 94/34/EG, offentliggjort i EGT L 237, 10. 9. 1994, s. 1. livsmedelskommitt(cid:130)n. Kommissionen Med till(cid:132)mpning av denna best(cid:132)mmelse har kommissionen lagt fram tre f(cid:148)rslag till s(cid:132)rdirektiv: Det f(cid:148)rsta av dessa g(cid:132)llde s(cid:148)tningsmedel, det andra f(cid:132)rg(cid:132)mnen och det tredje (cid:148)vriga tillsatser. Dessa f(cid:148)rslag utarbetades, i enlighet med kravet i artikel 6 i direktiv 89/107/EEG, efter samr(cid:134)d med Veten- skapliga uppdrog h(cid:132)rvid (cid:134)t kommitt(cid:130)n att bed(cid:148)ma tillsat- serna ur s(cid:132)kerhetssynpunkt. Kommitt(cid:130)ns yttranden, som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r kommissionens direktivf(cid:148)r- slag, togs i beaktande i alla skeden av den diskus- sion om f(cid:148)rslagen som f(cid:148)rdres i Europaparlamentet och r(cid:134)det, och (cid:132)nda fram till dess att direktiven antogs. Den 30 juni 1994 antog Europaparlamentet och r(cid:134)det s(cid:134)ledes, i enlighet med det f(cid:148)rfarande som anges i artikel 100a, tv(cid:134) (2) s(cid:132)rdirektiv som direktiv utg(cid:148)r som avses i artikel 3 i direktiv 89/107/EEG, n(cid:132)mligen direktiv 94/35/EG (3) om s(cid:148)tningsmedel utt(cid:148)mmande en del det av (2) Det tredje direktivet, 95/2/EG, ber(cid:148)rs inte av detta beslut. (3) EGT L 237, 10. 9. 1994, s. 3. Direktiv 94/35/EG (cid:132)ndrades senast genom direktiv 96/83/EG, offentliggjort i EGT L 48, 19. 2. 1996, s. 16. En r(cid:132)ttelse offentliggjordes i EGT L 259, 7. 10. 1994, s. 33. (3) (4) (5) L 3/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 1. 1999 anv(cid:132)ndning i f(cid:148)r 36/EG (1) om f(cid:132)rg(cid:132)mnen f(cid:148)r anv(cid:132)ndning i medel. livsmedel och direktiv 94/ livs- 2. Nationell lagstiftning redan underr(cid:132)ttat Den 1 december 1995 antog de svenska myndighe- terna de best(cid:132)mmelser varigenom direktiv 94/35/ EG och 94/36/EG (2) genomf(cid:148)rs i den nationella lagstiftningen. Medlemsstaterna var n(cid:132)mligen skyl- diga att s(cid:132)tta i kraft de lagar och andra f(cid:148)rfattningar som var n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)lja dessa direktiv senast den 31 december 1995. De svenska best(cid:132)m- melserna (cid:148)verl(cid:132)mnades till kommissionen i ett brev av den 30 april 1996. I ett tidigare brev av den 5 december 1995 hade de svenska myndigheterna emellertid kommissionen om sitt beslut att inte inf(cid:148)rliva dessa b(cid:134)da direktiv i sin den detta 5 december 1995 anm(cid:132)lde den svenska regeringen, i enlighet med artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget, att den beslutat att (cid:132)ven i forts(cid:132)ttningen till(cid:132)mpa sina nationella best(cid:132)mmelser om villkor f(cid:148)r anv(cid:132)ndning i livsmedel av vissa azof(cid:132)rg(cid:132)mnen (E 102 Tartrazin, E 110 Para-orange, E 122 Azorubin, E 123 Amarant, E 124 Nykockin, E 128 R(cid:148)d 2G, E 129 Allura r(cid:148)d, E 151 Briljantsvart, E 154 Brun FK, E 155 Brun HT och E 180 Litolrubin BK) och cyklamat (E 952 cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter) (3), trots vad som s(cid:132)gs i direktiv 94/35/EG och 94/36/EG. helhet. brev av I livsmedelslagen (4), De svenska best(cid:132)mmelserna om tillsatser finns i tre olika texter: livsmedelsf(cid:148)rord- ningen (5) och Statens livsmedelsverks tillsatskun- g(cid:148)relse (6). Denna kung(cid:148)relse omfattar en f(cid:148)rteck- ning (cid:148)ver de tillsatser som (cid:132)r till(cid:134)tna i Sverige och villkoren f(cid:148)r deras anv(cid:132)ndning. f(cid:148)rteckning (cid:148)ver f(cid:132)rg(cid:132)mnen som (cid:132)r godk(cid:132)nda i andra livsmedel (cid:132)n de som n(cid:132)mns i bilagorna II och III. Av direktiv 94/36/EG framg(cid:134)r f(cid:148)ljaktligen att azof(cid:132)rg(cid:132)mnen f(cid:134)r anv(cid:132)ndas i en viss h(cid:148)gsta m(cid:132)ngd i vissa livsmedel, n(cid:132)mligen i alkoholfria aromatiserade drycker, konfektyrvaror, konditori- varor, glassvaror, desserter, s(cid:134)ser, senap, soppor och vissa fiskprodukter, men ocks(cid:134) i spritdrycker, cock- tailk(cid:148)rsb(cid:132)r och stenbitsrom. (6) Enligt kung(cid:148)relse SLV FS 1993:33 (cid:132)r anv(cid:132)ndning av azof(cid:132)rg(cid:132)mnen till(cid:134)ten endast i f(cid:148)ljande fall: — E 102 Tartrazin: Cocktailk(cid:148)rsb(cid:132)r (max. 200 mg/kg), spritdrycker och extrakt f(cid:148)r framst(cid:132)ll- ning av dylika samt drinkmixer (max. 500 mg/ l). — E 110 Para-orange: Stenbitsrom (max. 200 mg/kg), spritdrycker och extrakt f(cid:148)r framst(cid:132)ll- ning av dylika samt drinkmixer (max. 500 mg/ l). — E 123 Amarant: Spritdrycker och extrakt f(cid:148)r framst(cid:132)llning av dylika samt drinkmixer (max. 100 mg/l). — E 124 Nykockin: Spritdrycker och extrakt f(cid:148)r framst(cid:132)llning av dylika samt drinkmixer (max. 100 mg/l). — E 151 Briljantsvart: Stenbitsrom (max. 300 mg/kg). — Anv(cid:132)ndning av f(cid:132)rg(cid:132)mnena E 122 Azorubin, E 128 R(cid:148)d 2G, E 129 Allura r(cid:148)d, E 154 Brun FK, E 155 Brun HT och E 180 Litolrubin BK (cid:132)r f(cid:148)rbjuden. 3. Azof(cid:132)rg(cid:132)mnen 4. Cyklamat (7) I direktiv 94/36/EG om f(cid:132)rg(cid:132)mnen f(cid:148)reskrivs att endast de (cid:132)mnen som upptas i direktivets bilaga I f(cid:134)r anv(cid:132)ndas som f(cid:132)rg(cid:132)mnen i livsmedel. Direktivet omfattar fyra andra bilagor. I bilaga II f(cid:148)rtecknas livsmedel som inte f(cid:134)r inneh(cid:134)lla f(cid:132)rg(cid:132)mnen, om inte detta s(cid:132)rskilt anges i bilaga III, IV eller V. I bilaga III r(cid:132)knas de livsmedel upp som f(cid:134)r tills(cid:132)ttas endast vissa godk(cid:132)nda f(cid:132)rg(cid:132)mnen. Bilaga IV har avseende p(cid:134) f(cid:132)rg(cid:132)mnen som endast (cid:132)r godk(cid:132)nda f(cid:148)r viss anv(cid:132)ndning. Slutligen finns i bilaga V en (1) EGT L 237, 10. 9. 1994, s. 13. (2) SLV FS 1995:31. (3) SLV FS 1993:33. (4) 1971:511. (5) 1971:807. (6) SLV FS 1993:33 och SLV FS 1995:31. I direktiv 94/35/EG som s(cid:148)tningsmedel f(cid:148)reskrivs att endast de s(cid:148)tningsmedel som upptas i bilagan till direktivet f(cid:134)r sl(cid:132)ppas ut p(cid:134) marknaden f(cid:148)r att s(cid:132)ljas till den enskilde konsumenten, eller anv(cid:132)ndas vid framst(cid:132)llning av livsmedel. De s(cid:148)tningsmedel som (cid:132)r upptagna i bilagan till direktivet och som sl(cid:132)pps ut p(cid:134) marknaden f(cid:148)r att anv(cid:132)ndas vid fram- st(cid:132)llning av livsmedel f(cid:134)r anv(cid:132)ndas endast f(cid:148)r att framst(cid:132)lla de livsmedel som n(cid:132)mns i bilagan p(cid:134) de villkor som anges i denna. Enligt direktiv 94/35/ EG f(cid:134)r cyklamat som s(cid:134)dant s(cid:134)ledes sl(cid:132)ppas ut p(cid:134) marknaden och anv(cid:132)ndas i en viss h(cid:148)gsta m(cid:132)ngd i vissa livsmedel med reducerat kaloriv(cid:132)rde eller utan tillsats av socker, n(cid:132)mligen i vattenbaserade aroma- tiserade drycker, desserter, konfektyrvaror, glass- varor, sylter och bantningspreparat. 7. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 3/15 (8) (9) I kung(cid:148)relse SLV FS 1993:33 f(cid:148)reskrivs att livs- medel som inneh(cid:134)ller cyklamat inte f(cid:134)r saluh(cid:134)llas utan tillst(cid:134)nd av Livsmedelsverket. N(cid:134)got s(cid:134)dant tillst(cid:134)nd har inte beviljats. Endast s(cid:148)tmedel vilka som s(cid:148)tande komponent inneh(cid:134)ller enbart sackarin eller cyklamat eller en blandning d(cid:132)rav f(cid:134)r salu- h(cid:134)llas enligt kung(cid:148)relsen, dock under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de (cid:132)r m(cid:132)rkta p(cid:134) visst s(cid:132)tt. (cid:142)RENDETS HANDL(cid:142)GGNING Den 26 juli 1994, dvs. n(cid:134)gra veckor efter det att direktiv 94/35/EG och 94/36/EG antagits, l(cid:132)mnade Sveriges delegation vid de Europeiska gemenska- perna in en f(cid:148)rsta beg(cid:132)ran om undantag fr(cid:134)n dessa direktiv till r(cid:134)dets generalsekretariat, varvid artikel 151. 2 i anslutningsakten (cid:134)beropades. Handlingarna vidarebefordrades till kommissionen f(cid:148)r gransk- ning. (cid:142)rendet blev f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r indg(cid:134)ende diskus- sioner mellan f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r de svenska myndighe- terna och kommissionen. Kommissionen medde- lade de svenska myndigheterna att ett undantag inte kunde beviljas p(cid:134) grundval av de vetenskapliga fakta som de (cid:134)beropat till st(cid:148)d f(cid:148)r sin beg(cid:132)ran. I ett nytt brev till r(cid:134)dets generalsekretariat av den 23 december 1994 bekr(cid:132)ftade de svenska myndig- heterna att de mottagit detta negativa yttrande fr(cid:134)n kommissionen. De tillstod vidare att f(cid:148)rfarandet i artikel 151 m(cid:134)ste betraktas som avslutat och fram- h(cid:148)ll att Sverige skulle ha r(cid:148)stat emot antagandet av b(cid:134)da dessa direktiv om man hade haft m(cid:148)jlighet att delta i omr(cid:148)stningen. (10) I ett brev av den 5 december 1995 framf(cid:148)rde den svenska regeringen en ny beg(cid:132)ran om undantag fr(cid:134)n de tv(cid:134) direktiven och (cid:134)beropade denna g(cid:134)ng artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget. De svenska myndig- heterna l(cid:132)mnade en detaljerad redog(cid:148)relse f(cid:148)r grun- derna f(cid:148)r sitt beslut att beh(cid:134)lla sin nationella lagstiftning. Anm(cid:132)lan vidarebefordrades till de (cid:148)vriga medlemsstaterna f(cid:148)r yttrande. Kommis- sionen har erh(cid:134)llit yttranden fr(cid:134)n Tyskland, Grek- land, Spanien, Frankrike, Portugal, Finland och F(cid:148)renade kungariket. Ingen av dessa medlemsstater st(cid:132)ller sig positiv till den svenska beg(cid:132)ran. — Tyskland anser inte att de argument som redo- visas av de svenska myndigheterna ger n(cid:134)gon anledning att ifr(cid:134)gas(cid:132)tta det yttrande fr(cid:134)n Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)n som ligger till grund f(cid:148)r antagandet av b(cid:134)da direktiven. — Grekland menar att det med h(cid:132)nsyn till den l(cid:148)sa inre marknaden (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt problemet p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). Ett system f(cid:148)r att (cid:148)vervaka hur konsumtionen av tillsatser utvecklas har redan uppr(cid:132)ttats i detta syfte. att — Enligt Spanien finns det inte n(cid:134)gon toxikolo- gisk eller epidemiologisk unders(cid:148)kning som motiverar att man antar str(cid:132)ngare best(cid:132)mmelser (cid:132)n de i gemenskapslagstiftningen. sakna — Frankrike menar att de svenska best(cid:132)mmelserna eftersom de f(cid:148)refaller svenska myndigheterna inte har fram konkreta bevis f(cid:148)r att det finns n(cid:134)gon risk f(cid:148)r folkh(cid:132)lsan. ber(cid:132)ttigande lagt — Enligt Portugal har Sverige inte bevisat att de aktuella tillsatserna utg(cid:148)r en h(cid:132)lsorisk och inte skulle l(cid:148)pa svenska konsumenter heller att st(cid:148)rre risk (cid:132)n andra konsumenter i detta avse- ende. — Finland anser inte att de motiv som Sverige framf(cid:148)rt vilar p(cid:134) en vetenskaplig grund som g(cid:148)r att man kan dra slutsatsen att den svenska befolkningen (cid:132)r exceptionell i j(cid:132)mf(cid:148)relse med befolkningen i andra medlemsstater. — F(cid:148)renade konungariket menar att Sveriges beg(cid:132)ran inte f(cid:148)refaller vara grundad p(cid:134) faktorer som g(cid:132)ller enbart den svenska befolkningen. R(cid:142)TTSLIG BED(cid:153)MNING 1. Bed(cid:148)mning av fr(cid:134)gan om r(cid:132)tt till sakpr(cid:148)v- ning (11) Direktiv 94/35/EG och 94/36/EG antogs den 30 juni 1994. Sverige var d(cid:134) (cid:132)nnu inte medlem i Europeiska gemenskapen, utan hade observat(cid:148)rs- status. Sverige kunde d(cid:132)rf(cid:148)r inte delta i omr(cid:148)st- ningen om de tv(cid:134) direktiven, men gjorde klart att man skulle ha r(cid:148)stat mot antagande av texten om man hade haft m(cid:148)jlighet. Sverige meddelade ocks(cid:134) att man hade f(cid:148)r avsikt att beg(cid:132)ra ett undantag fr(cid:134)n dessa direktiv. Sverige kunde emellertid inte f(cid:134) n(cid:134)got s(cid:134)dant undantag inom ramen f(cid:148)r medlems- kapsf(cid:148)rhandlingarna eftersom dessa hade slutf(cid:148)rts tidigare, den 31 december 1993. sex m(cid:134)nader Sverige kunde inte heller (cid:134)beropa artikel 151. 2 i anslutningsakten, som gav de nya medlemsstaterna m(cid:148)jlighet att tillf(cid:132)lligt undantas fr(cid:134)n till(cid:132)mpningen av s(cid:134)dana r(cid:132)ttsakter som institutionerna antagit mellan den 1 januari 1994 och den 24 juni 1994 (det datum d(cid:134) anslutningsf(cid:148)rdraget underteck- nades). De aktuella direktiven antogs n(cid:132)mligen efter detta datum, den 30 juni 1994. Den 7 december 1995 mottog kommissionen en svensk anm(cid:132)lan enligt artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget, vars till(cid:134)tlighet m(cid:134)ste unders(cid:148)kas med avseende p(cid:134) best(cid:132)mmelserna i denna artikel. L 3/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 1. 1999 (12) (13) I detta avseende finns det inledningsvis anledning att p(cid:134)peka att kommissionen mottog Sveriges anm(cid:132)lan i enlighet med artikel 100a. 4 f(cid:148)re den 31 december 1995, dvs. det datum d(cid:134) direktiv 94/ 35/EG och 94/36/EG skulle ha genomf(cid:148)rts i den nationella lagstiftningen. F(cid:148)rsta stycket i artikel 100a. 4 har f(cid:148)ljande lydelse: ”Om en medlemsstat efter det att r(cid:134)det med kvalifi- cerad majoritet har beslutat om en harmoniserings- (cid:134)tg(cid:132)rd anser det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att till(cid:132)mpa nationella best(cid:132)mmelser som grundar sig p(cid:134) (. ), skall den anm(cid:132)la dessa best(cid:132)mmelser till kommissionen”. Kommissionen anser att denna lydelse f(cid:148)ruts(cid:132)tter att den ber(cid:148)rda staten (cid:132)r medlem i gemenskapen n(cid:132)r den anm(cid:132)ler sina nationella best(cid:132)mmelser till kommissionen. Best(cid:132)mmelsen b(cid:148)r ocks(cid:134) tolkas mot bakgrund av det efterstr(cid:132)vade syftet, som (cid:132)r att under vissa f(cid:148)rh(cid:134)llanden ge en medlemsstat r(cid:132)tt att avvika fr(cid:134)n en harmoniserings(cid:134)tg(cid:132)rd som man inte till. En s(cid:134)dan (cid:134)tg(cid:132)rd beh(cid:148)ver ju inte samtyckt l(cid:132)ngre antas enh(cid:132)lligt, vilket var innan enhetsakten tr(cid:132)dde i kraft, utan det r(cid:132)cker med kvalificerad majoritet. Artikel 100a. 4 har f(cid:148)r (cid:148)vrigt h(cid:132)mtats just fr(cid:134)n enhetsakten. fallet best(cid:132)mmelserna (cid:132)r ber(cid:132)ttigade skall kommissionen kontrollera f(cid:148)r godtycklig diskriminering eller inneb(cid:132)r f(cid:148)rt(cid:132)ckta handelshinder mellan medlemsstaterna. inte utg(cid:148)r ett medel att de a) (cid:143)beropande av det v(cid:132)sentliga behovet att skydda folkh(cid:132)lsan i) Azof(cid:132)rg(cid:132)mnen (16) De svenska myndigheterna beslutade redan p(cid:134) 1970-talet att begr(cid:132)nsa anv(cid:132)ndningen av azof(cid:132)rg- (cid:132)mnen i Sverige och motiverade detta med deras egenskaper. Azof(cid:132)rg(cid:132)mnena allergiframkallande kan ge upphov till allergiska reaktioner eller till (cid:148)verk(cid:132)nslighetsreaktioner s(cid:134)som n(cid:132)sselfeber och astma hos vissa personer. De svenska myndighe- terna h(cid:132)nvisar i sin anm(cid:132)lan till ett antal epidemio- logiska unders(cid:148)kningar avseende den svenska befolkningen som enligt dessa myndigheter tyder p(cid:134) att allergiska problem f(cid:148)rekommer hos den svenska befolkningen (1). Man (cid:134)beropar ocks(cid:134) flera i en unders(cid:148)kningar av barn som genomf(cid:148)rts annan medlemsstat d(cid:132)r azof(cid:132)rg(cid:132)mnen (cid:132)r till(cid:134)tna, och som talar f(cid:148)r att antalet allergifall som har att g(cid:148)ra med azof(cid:132)rg(cid:132)mnen (cid:148)kar med tiden (2). De svenska myndigheterna har tillst(cid:132)llt kommissionen kopior av dessa olika unders(cid:148)kningar. (17) (14) I det aktuella fallet anser kommissionen f(cid:148)ljakt- till ligen att Konungariket Sverige har r(cid:132)tt att kommissionen anm(cid:132)la en beg(cid:132)ran om undantag fr(cid:134)n direktiv 94/35/EG och 94/36/EG i enlighet med artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget, eftersom Sverige inte hade m(cid:148)jlighet att tillstyrka antagandet av de ber(cid:148)rda direktiven och gjorde sin anm(cid:132)lan i egen- skap av medlemsstat innan tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)- rande av de ber(cid:148)rda direktiven hade l(cid:148)pt ut. av samma genomf(cid:148)rt Efter att ha tagit del av dessa unders(cid:148)kningar vill kommissionen varken ifr(cid:134)gas(cid:132)tta den anv(cid:132)nda metoden eller de erh(cid:134)llna resultaten. Kommis- sionen anser tv(cid:132)rtom att resultaten (cid:132)r f(cid:148)renliga med de unders(cid:148)kningar som Vetenskapliga livsmedels- kommitt(cid:130)n fr(cid:134)gor. Kommitt(cid:130)n framh(cid:148)ll faktiskt i sin bed(cid:148)mning, som ligger till grund f(cid:148)r antagandet av direktiv 94/ 36/EG om f(cid:132)rg(cid:132)mnen, att vissa personer (cid:132)r (cid:148)ver- k(cid:132)nsliga mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. Vetenskapliga livsme- delskommitt(cid:130)ns av dessa (cid:132)mnen ing(cid:134)r i dess rapport om biverkningar av livsmedel och livsmedelsingredienser, som offent- liggjordes den 22 september 1995. I denna rapport bekr(cid:132)ftar kommitt(cid:130)n att man, (cid:132)ven om det f(cid:148)re- kommit enstaka fall d(cid:132)r azof(cid:132)rg(cid:132)mnen och andra livsmedelsf(cid:132)rger givit upphov till (cid:148)verk(cid:132)nslighets- reaktioner, kan dra slutsatsen att de s(cid:132)llan har dessa effekter. Det m(cid:134)ste f(cid:148)ljaktligen medges att de restriktiva best(cid:132)mmelser som till(cid:132)mpas i Sverige faktiskt grundas p(cid:134) folkh(cid:132)lsosk(cid:132)l. Det (cid:132)r emellertid svenska n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att unders(cid:148)ka om dessa senaste utv(cid:132)rdering ”Significance of (1) Settipane G. A. , Chafee F. H. , Postman I. M. , Levine M. I. , Saker J. H. , Barrik R. H. , Nicholas S. S. , Schwartz H. J. , Honsinger R. W. , Klein D. E. : tartrazine sensitivity in chronic urticaria of unknown etiology”. J. Allergy Clin. Immunl, 1976;57;541-6. (cid:143)berg N. , H(cid:132)sselmar B. , (cid:143)berg B. , Eriksson B. , 1995. ”Increase of asthma, allergic rhinitis and eczema in Swedish school- children between 1979 and 1991” Clin. and Exp. Allergy, Vol. 25, 815-819. Slorach S. A. 1981. ”The problem with intolerance to food additives and Nordic strategies for dealing with it”. Toxicology Forum Meeting, Gen(cid:138)ve, 6-9 april. (2) Fuglsang G. , Madsen C. , Saval P. , Osterballe O. , 1993. ”Preva- lence of intolerance to food additives among Danish school children”. Pediatric and Allergy Immunology, 4: 123-129. 2. Bed(cid:148)mning av huruvida ett undantag (cid:132)r ber(cid:132)ttigat (15) I enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget skall kommissionen f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att de nationella best(cid:132)mmelser som anm(cid:132)lts enligt denna artikel grundar sig p(cid:134) v(cid:132)sentliga behov enligt artikel 36 eller avser milj(cid:148)- eller arbetsmilj(cid:148)skydd. I sin anm(cid:132)lan (cid:134)beropar de svenska myndigheterna m(cid:134)let att skydda folkh(cid:132)lsan. Kommissionen skall s(cid:134)ledes unders(cid:148)ka om dessa (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga och st(cid:134)r i proportion till det efterstr(cid:132)vade m(cid:134)let. Efter att ha konstaterat att de anm(cid:132)lda nationella 7. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 3/17 best(cid:132)mmelser (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga och proportionerliga med h(cid:132)nsyn till det efterstr(cid:132)vade m(cid:134)let att skydda folkh(cid:132)lsan. h(cid:132)lsorisk konsumenten (18) De svenska myndigheterna anger i sin beg(cid:132)ran att deras m(cid:134)l (cid:132)r att skydda folkh(cid:132)lsan och att det, f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l, (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ckning begr(cid:132)nsa anv(cid:132)ndningen av tillsatser som kan skada konsumenternas h(cid:132)lsa. Kommissionen godtar denna princip och erinrar om att det (cid:132)r den som ligger till grund f(cid:148)r direkt- iven om tillsatser. I bilaga II till ramdirektivet 89/ 107/EEG om livsmedelstillsatser fastst(cid:132)lls allm(cid:132)nna kriterier f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av livsmedelstillsatser. I enlighet med dessa kriterier kan livsmedelstillsatser bara godk(cid:132)nnas om i) det kan visas att det finns ett rimligt teknologiskt behov och (cid:132)ndam(cid:134)let inte kan uppn(cid:134)s p(cid:134) andra s(cid:132)tt som (cid:132)r ekonomiskt och teknologiskt genomf(cid:148)rbara, om ii) de inte utg(cid:148)r s(cid:134) f(cid:148)r n(cid:134)gon l(cid:134)ngt man kan bed(cid:148)ma med ledning av tillg(cid:132)ngliga vetenskapliga bevis, och om iii) de inte vilseleder konsumenten. Anv(cid:132)ndningen av livsmedelstillsatser f(cid:134)r (cid:148)verv(cid:132)gas endast om det kan bevisas att anv(cid:132)nd- ning av den f(cid:148)reslagna tillsatsen skulle ha p(cid:134)visbara f(cid:148)rdelar f(cid:148)r konsumenten. F(cid:148)r att bed(cid:148)ma de even- tuella skadliga effekterna av en livsmedelstillsats eller ett derivat av en s(cid:134)dan m(cid:134)ste den genomg(cid:134) l(cid:132)mplig toxikologisk unders(cid:148)kning och utv(cid:132)r- dering. Utv(cid:132)rderingen b(cid:148)r ocks(cid:134) ta h(cid:132)nsyn till exempelvis kumulativa, synergistiska eller f(cid:148)rst(cid:132)r- kande effekter av anv(cid:132)ndningen samt m(cid:132)nnisko- kroppens (cid:132)mnen. Direktiv 94/36/EG antogs s(cid:134)lunda p(cid:134) grundval av Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)ns yttranden om f(cid:132)rg(cid:132)mnen. Dessa yttranden, av vilka det framg(cid:134)r att azof(cid:132)rg(cid:132)mnen kan ge upphov till allergier hos vissa personer, har allts(cid:134) beaktats i vederb(cid:148)rlig i detta direktiv. Direktiv 94/36/EG ordning best(cid:132)mmer n(cid:132)mligen p(cid:134) ett begr(cid:132)nsande s(cid:132)tt vill- koren f(cid:148)r att anv(cid:132)nda azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. D(cid:132)r anges i vilka livsmedel dessa tillsatser f(cid:134)r anv(cid:132)ndas och i vilken h(cid:148)gsta m(cid:132)ngd. De svenska myndigheterna vill emellertid g(cid:134) l(cid:132)ngre. De anser att anv(cid:132)nd- ningen av dessa tillsatser b(cid:148)r begr(cid:132)nsas ytterligare eftersom de inte (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga av tekniska sk(cid:132)l. Azof(cid:132)rg(cid:132)mnenas teknologiska funktion, dvs. att ge f(cid:132)rg (cid:134)t livsmedel som dessa saknar i naturligt skick f(cid:148)r att de skall f(cid:134) ett tilltalande utseende, kan enligt de svenska myndigheterna tillgodoses genom andra f(cid:132)rg(cid:132)mnen som inte (cid:132)r allergiframkallande. intolerans mot fr(cid:132)mmande (19) Kommissionen delar inte denna uppfattning. S(cid:134)vitt kommissionen k(cid:132)nner till kan inte alla azof(cid:132)rg- (cid:132)mnen ers(cid:132)ttas med andra f(cid:132)rg(cid:132)mnen som ger en likv(cid:132)rdig f(cid:132)rgning av livsmedel. F(cid:132)rgningen av livs- medel svarar mot ett teknologiskt behov. I de flesta livsmedel ett fall kan en viss f(cid:132)rg, som valts av kommersiella sk(cid:132)l tilltalande utseende, f(cid:148)r att ge ett erh(cid:134)llas endast genom att ett visst f(cid:132)rg(cid:132)mne anv(cid:132)nds. I vissa fall (cid:132)r det av teknologiska sk(cid:132)l n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att anv(cid:132)nda just detta f(cid:132)rg(cid:132)mne i ett visst livsmedel och inte ett annat, beroende p(cid:134) f(cid:132)rg(cid:132)mnets effektivitet (j(cid:132)mn f(cid:132)rgning) och stabilitet (varaktig f(cid:132)rgning) i slutprodukten. Av kommersi- ella och teknologiska sk(cid:132)l kan det allts(cid:134) vara att n(cid:148)dv(cid:132)ndigt erh(cid:134)lla en viss f(cid:132)rg p(cid:134) vissa livsmedel, till exempel konfektyrvaror och drycker. azof(cid:132)rg(cid:132)mnen f(cid:148)r anv(cid:132)nda att (20) Kommissionen konstaterar dessutom att de anm(cid:132)lda svenska best(cid:132)mmelserna inte verkar vara utformade med tanke p(cid:134) det angivna m(cid:134)let, eftersom man inte p(cid:134) ett konsekvent s(cid:132)tt str(cid:132)var efter att skydda folkh(cid:132)lsan. De restriktiva best(cid:132)m- melserna g(cid:132)ller enbart azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. Azof(cid:132)rg- (cid:132)mnen (cid:132)r emellertid inte de enda tillsatser som kan ge upphov till allergier. P(cid:134) grundval av ovan n(cid:132)mnda rapport fr(cid:134)n Vetenskapliga livsmedelskom- mitt(cid:130)n av den 22 september 1995 kan man ocks(cid:134) n(cid:132)mna vissa andra f(cid:132)rg(cid:132)mnen s(cid:134)som sulfiter och bensoater. En unders(cid:148)kning med titeln ”The problem with intolerance to food additives and Nordic strategies for dealing with it” (Problemet med (cid:148)verk(cid:132)nslighet mot livsmedelstillsatser och nordiska strategier f(cid:148)r att komma till r(cid:132)tta med det) i sin som de svenska myndigheterna (cid:134)beropar anm(cid:132)lan, att f(cid:148)r bensoater kan framkalla allergier. Kommissionen konstaterar allergiframkallande (cid:132)mnen i Sverige inte varit f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r restriktioner av samma typ som dem som g(cid:132)ller f(cid:148)r azof(cid:132)rg- (cid:132)mnen. att dessa olika bel(cid:132)gg ocks(cid:134) ger (21) Kommissionen anser ocks(cid:134) att gemenskapslagstift- ningen erbjuder en l(cid:132)mplig l(cid:148)sning p(cid:134) problemet med livsmedelsallergier i allm(cid:132)nhet. S(cid:134)som framg(cid:134)r av f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt finns det ett antal tillsatser som kan ge upphov till allergiska reaktioner hos vissa personer. Gemenskapens lagstiftare medger att det (cid:132)r helt legitimt att i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ck- ning undvika att uts(cid:132)tta dessa personer f(cid:148)r aller- giska reaktioner. Detta inneb(cid:132)r emellertid inte att lagstiftaren har ansett det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att generellt f(cid:148)rbjuda anv(cid:132)ndning av dessa tillsatser. Den l(cid:148)sning som valts p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) bygger p(cid:134) konsu- mentupplysning. Personer som (cid:132)r allergiska mot vissa ingredienser b(cid:148)r ha m(cid:148)jlighet att v(cid:132)lja att konsumera livsmedel som inte inneh(cid:134)ller dessa ingredienser. Direktiv 79/112/EEG om tilln(cid:132)rm- ning av medlemsstaternas lagstiftning om m(cid:132)rk- ning, presentation och reklam i fr(cid:134)ga om livsmedel ger konsumenterna denna m(cid:148)jlighet eftersom d(cid:132)r L 3/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 1. 1999 f(cid:148)reskrivs att det (cid:132)r obligatoriskt att ange ingredien- serna i m(cid:132)rkningen. I enlighet med artikel 6 i direktiv 79/112/EEG skall alla tillsatser som fyller en teknologisk funktion i den f(cid:132)rdiga produkten (till exempel f(cid:132)rg(cid:132)mnen vars funktion (cid:132)r att ge slutprodukten f(cid:132)rg) anges i m(cid:132)rkningen. Om en produkt inneh(cid:134)ller azof(cid:132)rg(cid:132)mnen skall detta s(cid:134)ledes alltid framg(cid:134) av ingrediensf(cid:148)rteckningen. (22) I sitt brev av den 5 december 1995 tillst(cid:134)r de svenska myndigheterna sj(cid:132)lva att dessa m(cid:132)rknings- best(cid:132)mmelser i princip r(cid:132)cker f(cid:148)r att allergiska konsumenter skall kunna v(cid:132)lja vilka livsmedel de vill konsumera. Men de svenska myndigheterna f(cid:148)rklarar samtidigt att denna valm(cid:148)jlighet inte ges n(cid:132)r f(cid:148)r konsumenterna i of(cid:148)rpackat tillst(cid:134)nd, till exempel i restauranger och skolbespisningar. N(cid:132)r det som i detta fall saknas m(cid:132)rkning har konsumenten i princip ingen m(cid:148)jlihet att ta reda p(cid:134) vilka ingredienser som ing(cid:134)r i livsmedlen. livsmedel presenteras totalt livsmedel livsmedel, sig motiverar ett (23) Kommissionen anser emellertid inte att detta f(cid:148)rbud mot faktum i anv(cid:132)ndning av azof(cid:132)rg(cid:132)mnen i som presenteras f(cid:148)r konsumenter i of(cid:148)rpackat tillst(cid:134)nd. Kommissionen erinrar om att man i st(cid:132)llet f(cid:148)r att f(cid:148)rbjuda azof(cid:132)rg(cid:132)mnen kan vidta andra (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r f(cid:148)renliga med den befintliga gemenskaps- lagstiftningen f(cid:148)r att l(cid:148)sa detta problem med livs- medel som presenteras i of(cid:148)rpackat tillst(cid:134)nd. I artikel 12 i direktiv 79/112/EEG f(cid:148)reskrivs att medlemsstaterna skall anta n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser betr(cid:132)ffande m(cid:132)rkning av dessa till exempel skyldigheten att s(cid:132)tta upp skyltar med viss produktinformation n(cid:132)r varor s(cid:132)ljs i of(cid:148)rpackat till- st(cid:134)nd. F(cid:148)r att ge konsumenterna fullst(cid:132)ndig infor- livsmedel kan mation om inneh(cid:134)llet medlemsstaterna ocks(cid:134) (cid:134)l(cid:132)gga restauranger att ange ingrediensf(cid:148)rteckningen sina menyer. Det st(cid:132)mmer att de ber(cid:148)rda konsumenterna oftast (cid:132)r barn. Produkterna i fr(cid:134)ga (cid:132)r konfektyrvaror och alkoholfria drycker som barn f(cid:148)rmodligen konsu- merar oftare och i st(cid:148)rre m(cid:132)ngd (cid:132)n vuxna. Barn kan emellertid inte betraktas som ”konsumenter som (cid:132)r uppm(cid:132)rksamma p(cid:134) produkters i den mening som EG-domstolen avser i sin dom av den 26 oktober 1995 i m(cid:134)l C-51/94 (1). Kommissionen anser emellertid att det, (cid:132)ven n(cid:132)r det g(cid:132)ller livs- medel som inneh(cid:134)ller azof(cid:132)rg(cid:132)mnen som presen- teras f(cid:148)r barn i of(cid:148)rpackattillst(cid:134)nd, (cid:132)r m(cid:148)jligt att finna en annan l(cid:148)sning (cid:132)n ett f(cid:148)rbud. Kommis- inneh(cid:134)ll” vissa i i p(cid:134) konfektyrprodukter sionen konstaterar vid genomg(cid:134)ng av de svenska myndigheternas anm(cid:132)lan att barnen konsumerar dessa skoltid. Enligt kommissionens mening b(cid:148)r emellertid svenska skolor och barnens f(cid:148)r(cid:132)ldrar se till att allergiska barn inte f(cid:134)r tillg(cid:134)ng till produkter som kan fram- kalla allergiska reaktioner. Om man till exempel s(cid:132)tter upp anslag i skolbespisningar som visar vilka ingredienser som ing(cid:134)r i den mat som barnen serveras kan en vuxen, genom att j(cid:132)mf(cid:148)ra med en lista uppr(cid:132)ttad av en l(cid:132)kare (cid:148)ver de ingredienser som ger upphov till allergier hos det ber(cid:148)rda barnet, kontrollera om maten inneh(cid:134)ller n(cid:134)gra ingredienser som barnet inte t(cid:134)l. (24) Kommissionen har ocks(cid:134) unders(cid:148)kt om azof(cid:132)rg- (cid:132)mnen utg(cid:148)r ett s(cid:132)rskilt h(cid:132)lsoproblem f(cid:148)r den svenska befolkningen i j(cid:132)mf(cid:148)relse med befolk- ningen i andra medlemsstater. De svenska myndig- heterna h(cid:132)nvisar i sin anm(cid:132)lan till flera epidemio- logiska unders(cid:148)kningar. Kommissionen har tagit del av dessa unders(cid:148)kningar och granskat dem ing(cid:134)ende f(cid:148)r att avg(cid:148)ra om det finns bel(cid:132)gg f(cid:148)r att den svenska befolkningen, eller en del av befolk- ningen, exempelvis barn, i h(cid:148)gre grad (cid:132)n befolk- ningen i andra medlemsstater (cid:132)r allergiska mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. (25) De unders(cid:148)kningar som de svenska myndigheterna (cid:134)beropar (2) ger en allm(cid:132)n beskrivning av f(cid:148)re- komsten av allergiska problem i Sverige. Det framg(cid:134)r av desa unders(cid:148)kningar att allergifrek- vensen (cid:132)r h(cid:148)gre hos barn (cid:132)n hos vuxna och att frekvensen (cid:132)r betydligt h(cid:148)gre i norra Sverige (cid:132)n i de sydligare delarna av landet. I en annan unders(cid:148)k- ning som genomf(cid:148)rts i Sverige under en period p(cid:134) flera (cid:134)r g(cid:148)rs g(cid:132)llande att antalet allergifall (cid:148)kar. I dessa unders(cid:148)kningar konstateras att de konstate- rade allergiska problemen beror p(cid:134) milj(cid:148)n, n(cid:132)rmare best(cid:132)mt p(cid:134) individernas skol- eller arbetsmilj(cid:148). I unders(cid:148)kningarna f(cid:132)sts ingen s(cid:132)rskild uppm(cid:132)rk- samhet p(cid:134) livsmedelsallergier, och (cid:132)n mindre p(cid:134) allergier som beror p(cid:134) konsumtion av livsmedel som inneh(cid:134)ller tillsatser s(cid:134)som azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. Det ligger i sakens natur att det inte finns n(cid:134)gon under- s(cid:148)kning om konsumtionen av livsmedel som inne- h(cid:134)ller azof(cid:132)rg(cid:132)mnen i Sverige, eftersom anv(cid:132)ndning f(cid:148)rbjuden eller av dessa tillsatser antingen (cid:132)r begr(cid:132)nsad enligt g(cid:132)llande nationell lagstiftning. Men unders(cid:148)kningen tyder p(cid:134) att svenska barn har en ben(cid:132)genhet att utveckla allergier. Detta skulle kunna uppfattas som att ett stort antal barn skulle drabbas av allergiska reaktioner om de konsume- rade azof(cid:132)rg(cid:132)mnen som inneh(cid:134)ller (huvudsakligen konfektyrprodukter och kolsyrade drycker). I sin anm(cid:132)lan ser sig de svenska myndig- heterna n(cid:148)dsakade att h(cid:132)nvisa till en unders(cid:148)kning av danska skolbarn, d(cid:132)r allergiska problem i samband med tillsatser uppm(cid:132)rksammas, d(cid:132)ribland vissa azof(cid:132)rg(cid:132)mnen, och som uppskattar att 1–2 % av de danska barnen (cid:132)r allergiska mot livsmedels- tillsatser. livsmedel (1) Europeiska gemenskapernas kommission mot F(cid:148)rbundsrepu- bliken Tyskland, REG 1995, s. I-3599. (2) Se sk(cid:132)l 16. 7. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 3/19 (26) Kommissionen (cid:132)r skyldig att kontrollera om den information som (cid:134)beropats av de svenska myndig- heterna visar att det finns ett orsakssamband mellan (den eventuella) konsumtionen i Sverige av azof(cid:132)rg(cid:132)mnen och livsmedel s(cid:132)rskilda allergirisker hos den svenska befolk- ningen, s(cid:132)rskilt hos barn. Denna kontroll genom- f(cid:148)rs i flera steg. som inneh(cid:134)ller (27) Kommissionen m(cid:134)ste f(cid:148)rst av allt f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att den har tillg(cid:134)ng till all n(cid:148)dv(cid:132)ndig information f(cid:148)r att kunna j(cid:132)mf(cid:148)ra den med annan tillg(cid:132)nglig information, till exempel s(cid:134)dan som samlats in p(cid:134) europeisk eller internationell niv(cid:134). De svenska myndigheterna har presenterat sifferuppgifter om f(cid:148)rekomsten av allergier hos den svenska befolk- ningen, men d(cid:132)remot inte n(cid:134)gra uppgifter som g(cid:132)ller f(cid:148)rekomst av livsmedelsallergier eller aller- gier mot tillsatser. De svenska myndigheterna har allts(cid:134) inte kunnat utv(cid:132)rdera f(cid:148)rekomsten av aller- gier mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. Det (cid:132)r emellertid inte m(cid:148)jligt att uppskatta f(cid:148)rekomsten av allergier mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen genom att j(cid:132)mf(cid:148)ra med tillg(cid:132)ngliga uppgifter om f(cid:148)rekomsten av allergier i allm(cid:132)nhet, eftersom s(cid:134)v(cid:132)l som symptom p(cid:134) allergier varierar fr(cid:134)n ett allergen till ett annat. Att en individ reagerar allergiskt mot ett (cid:132)mne betyder inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis att han (cid:132)ven reagerar allergiskt mot ett annat (cid:132)mne. Kommis- sionen konstaterar att de svenska myndigheterna inte har tillhandah(cid:134)llit n(cid:134)gra sifferuppgifter om azof(cid:132)rg(cid:132)mnen i f(cid:148)rekomsten av allergier mot Sverige. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r om(cid:148)jligt att g(cid:148)ra en j(cid:132)mf(cid:148)- relse med uppgifter f(cid:148)r den europeiska befolk- ningen eller v(cid:132)rldens befolkning, f(cid:148)r att avg(cid:148)ra om den svenska befolkningen (cid:132)r s(cid:132)rskilt utsatt n(cid:132)r det g(cid:132)ller allergier mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. allergiska mekanismer lade livsmedelskommitt(cid:130)n (28) Kommissionen har likas(cid:134) f(cid:148)rs(cid:148)kt f(cid:148)rdjupa l(cid:132)ges- analysen med st(cid:148)d av den rapport som Vetenskap- liga fram den 22 september 1995 betr(cid:132)ffande biverkningar av livsmedel och livsmedelsingredienser. I denna rapport anger kommitt(cid:130)n att det av tillg(cid:132)ngliga unders(cid:148)kningar v(cid:132)rlden (cid:148)ver som genomf(cid:148)rts framg(cid:134)r att ”f(cid:148)rekomsten av livsmedelsallergier ligger klart under 1 % i den vuxna delen av befolk- ningen och kan vara n(cid:134)got h(cid:148)gre bland barn”. till Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)n h(cid:132)nvisar flera unders(cid:148)kningar som visar att mindre (cid:132)n 0,1 % av befolkningen (cid:132)r allergisk mot livsmedelstill- satser. I sin rapport g(cid:148)r dock kommitt(cid:130)n ett viktigt till(cid:132)gg: Genetiska faktorer och milj(cid:148)faktorer samt matvanor kan (cid:148)ka f(cid:148)rekomsten av livsmedelsaller- gier. Som exempel n(cid:132)mner kommitt(cid:130)n omr(cid:134)den d(cid:132)r allergener finns i milj(cid:148)n, och att det finns regioner d(cid:132)r allergener i stor utstr(cid:132)ckning intas med f(cid:148)dan. Kommitt(cid:130)n drar d(cid:132)rav slutsatsen att ”f(cid:148)rekomsten av livsmedelsallergier till stor del beror p(cid:134) det geografiska omr(cid:134)det”. Kommissionen har allts(cid:134) kontrollerat om de svenska myndighe- terna, genom de unders(cid:148)kningar som de (cid:148)ver- l(cid:132)mnat till kommissionen, har bevisat att det finns viktiga faktorer som h(cid:132)nger samman med genetik, milj(cid:148) eller matvanor. Kommissionen har granskat ans(cid:148)kan i dess helhet, utan att hitta n(cid:134)gra element som belyser dessa faktorer. De unders(cid:148)kningar som (cid:134)beropas av de svenska myndigheterna tyder p(cid:134) att ett visst antal barn som bor i grannlandet Danmark reagerar p(cid:134) livsmedelstillsatser genom att utveckla vid allergier. De svenska samr(cid:134)dsf(cid:148)rfarandet beg(cid:132)ran om undantag s(cid:134) att (cid:132)r fallet (cid:132)ven bland finl(cid:132)ndska barn. Av dessa sist- n(cid:132)mnda upplysningar och av de unders(cid:148)kningar som (cid:134)beropas av de svenska myndigheterna kan man inte dra slutsatsen att den svenska befolk- ningen, eller n(cid:132)rmare best(cid:132)mt de svenska barnen, befinner sig i en annan situation (cid:132)n befolkningen i andra medlemsstater, s(cid:132)rskilt inte i j(cid:132)mf(cid:148)relse med befolkningen i de n(cid:132)rmaste grannl(cid:132)nderna, n(cid:132)r det g(cid:132)ller denna fr(cid:134)ga om allergier mot azof(cid:132)rg(cid:132)mnen. finska myndigheterna har den g(cid:132)llande betr(cid:132)ffande gjort (29) De (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtagits av de svenska myndighe- terna under 1970-talet f(cid:148)r att begr(cid:132)nsa anv(cid:132)nd- ningen av azof(cid:132)rg(cid:132)mnen f(cid:148)refaller inte ha grundat sig p(cid:134) en konstaterad specifik risk f(cid:148)r folkh(cid:132)lsan, utan har i st(cid:132)llet haft ett f(cid:148)rebyggande syfte. Att av f(cid:148)rebyggande karakt(cid:132)r har (cid:134)tg(cid:132)rderna varit uttryckligen bekr(cid:132)ftats i en av de unders(cid:148)kningar som de svenska myndigheterna (cid:148)verl(cid:132)mnat (”The problem with intolerance to food additives and Nordic strategies for dealing with it”). De svenska myndigheternas inst(cid:132)llning skiljer sig f(cid:148)r (cid:148)vrigt fr(cid:134)n de och finska myndigheternas agerande i samma fr(cid:134)ga. Dessa har inte g(cid:134)tt samma v(cid:132)g som de svenska myndigheterna, som sk(cid:132)rpt villkoren f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av azof(cid:132)rg(cid:132)mnen i j(cid:132)mf(cid:148)- relse med best(cid:132)mmelserna i direktiv 94/36/EG, utan har ansett att m(cid:132)rknings(cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:132)r tillr(cid:132)ck- liga. danska (30) Mot bakgrund av dessa fakta konstaterar kommis- sionen att de svenska (cid:134)tg(cid:132)rderna, (cid:132)ven om de grundas p(cid:134) h(cid:132)nsyn till folkh(cid:132)lsan, inte (cid:132)r motive- rade av behovet att skydda folkh(cid:132)lsan. ii) Cyklamat (31) Statens livsmedelsverk beslutade redan p(cid:134) 1970- talet att begr(cid:132)nsa anv(cid:132)ndningen av cyklamat som livsmedelstillsats. De villkor f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av cyklamat som anges i direktiv 94/35/EG (cid:132)r inte lika str(cid:132)nga som de som f(cid:148)reskrivs i Sverige. De svenska myndigheterna anser att det finns goda folkh(cid:132)lsosk(cid:132)l att beh(cid:134)lla de mer restriktiva natio- nella best(cid:132)mmelserna. De h(cid:132)nvisar till unders(cid:148)k- ningar som visar att de villkor f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av cyklamat som anges i direktiv 94/35/EG kan leda till att vissa konsumentgrupper (cid:148)verskrider det acceptabla dagliga intaget (ADI). L 3/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 1. 1999 (32) Gemenskapens s(cid:132)rdirektiv om tillsatser antogs efter att en grundlig s(cid:132)kerhetsbed(cid:148)mning av alla till- satser genomf(cid:148)rts av Vetenskapliga livsmedelskom- mitt(cid:130)n. Bed(cid:148)mningen syftade till att endast de till- livsmedel bed(cid:148)ms vara satser vars anv(cid:132)ndning i riskfri skall omfattas av dessa s(cid:132)rdirektiv och d(cid:132)rmed vara till(cid:134)tna i gemenskapen. S(cid:132)kerhetsbe- d(cid:148)mningen av en tillsats kan leda till att det blir n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla ett acceptabelt dagligt intag (ADI) f(cid:148)r att skydda folkh(cid:132)lsan. Detta ADI-v(cid:132)rde (cid:132)r den m(cid:132)ngd som utan risk kan intas i genomsnitt varje dag under hela livet. ADI-v(cid:132)rdet, som i sig omfattar en s(cid:132)kerhetsfaktor p(cid:134) 100 till 500, uttrycks i mg/kg kroppsvikt. Vid godk(cid:132)nnande av en livs- medelstillsats och fastst(cid:132)llande av villkor f(cid:148)r dess anv(cid:132)ndning m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till det teknologiska behovet som (cid:132)r tillsats n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att uppn(cid:134) (cid:148)nskad effekt), och till det troliga dagliga intaget av tillsatsen i samtliga liv medel, f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att den till(cid:134)tna anv(cid:132)nd- ningen inte kan leda till att det ADI-v(cid:132)rde som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r tillsatsen i fr(cid:134)ga (cid:148)verskrids. av denna (den dos (33) De svenska myndigheterna anser att sig p(cid:134) ber(cid:132)kningar intag av cyklamat p(cid:134) de villkor som anges i direktiv 94/ 35/EG och inom de gr(cid:132)nser som fastst(cid:132)lls d(cid:132)r, inneb(cid:132)r risk f(cid:148)r att ADI-v(cid:132)rdet (cid:148)verskrids om man tar h(cid:132)nsyn till den svenska konsumtionen av olika produkter i vilka cyklamat f(cid:134)r anv(cid:132)ndas. De svenska myndigheterna st(cid:148)djer som gjorts av Statens livsmedelsverk f(cid:148)r att visa att det skulle kunna finnas risk f(cid:148)r att ADI-v(cid:132)rdet (cid:148)ver- skrids f(cid:148)r vissa befolkningsgrupper som rekom- menderas att anv(cid:132)nda dessa typer av s(cid:148)tningsmedel, n(cid:132)mligen bantare och diabetiker, samt i synnerhet som (cid:134)beropas av de svenska barn. De siffror myndigheterna motsvarar f(cid:148)rh(cid:148)jda konsumtionsniv(cid:134)er som skulle kunna konstateras hos dessa personer. Eftersom dessa siffror inte (cid:132)r direkt tillg(cid:132)ngliga har de uppskattats utifr(cid:134)n befint- genomsnittliga om hush(cid:134)llens liga konsumtion av livsmedel (1) genom anv(cid:132)ndning av en faktor 3. uppgifter allts(cid:134) de (34) De svenska myndigheterna (cid:134)beropar ett antal exempel p(cid:134) konsumenter av olika (cid:134)lder och vikt, som tillh(cid:148)r vissa befolkningsgrupper som i h(cid:148)gre grad (cid:132)n genomsnittsbefolkningen antas konsumera (1) ”Hush(cid:134)llens livsmedelsink(cid:148)p och kostvanor”, HULK 1989, data om hush(cid:134)llens konsumtion av livsmedel. livsmedel som inneh(cid:134)ller s(cid:148)tningsmedel. Bland alla dessa exempel lyfter man fram fallet med ett fem- (cid:134)rigt barn som dagligen konsumerar en viss m(cid:132)ngd livsmedel med reducerat kaloriv(cid:132)rde eller utan till- sats av socker, n(cid:132)mligen 600 ml aromatiserade drycker inneh(cid:134)llande 400 mg cyklamat per 1,60 g konfektyrvaror inneh(cid:134)llande 500 mg cyklamat per kg och 90 g glassvaror inneh(cid:134)llande 250 mg cyklamat per kg. En s(cid:134)dan kosth(cid:134)llning skulle inneb(cid:132)ra att detta barn dagligen intar ungef(cid:132)r 292 mg cyklamat, dvs. summan av det cyklamat som ing(cid:134)r i dryckerna (600 ml (cid:253) 400 mg/l = 240 mg), i konfektyrvarorna (60 g (cid:253) 500 mg/kg = 30 mg) och i glassvarorna (90 g (cid:253) 250 mg/kg = 22 mg). Denna siffra p(cid:134) 292 mg j(cid:132)mf(cid:148)rs med det acceptabla dagliga intaget f(cid:148)r detta barn som v(cid:132)ger 20 kg. Detta intag ber(cid:132)knas genom att man multiplicerar konsumentens vikt med ADI-v(cid:132)rdet. Eftersom det ADI-v(cid:132)rde som fastst(cid:132)llts av Vetenskapliga livsme- (vilket delskommitt(cid:130)n (cid:132)r 11 mg/kg kroppsvikt bekr(cid:132)ftades den 14 december 1995) (cid:132)r det acceptabla dagliga intaget f(cid:148)r detta barn 220 mg (20 kg (cid:253) 11 mg/kg kropps- vikt). Det konstaterades i sj(cid:132)lva verket att barnet dagligen intar 292 mg cyklamat, vilket allts(cid:134) inneb(cid:132)r ett kraftigt (cid:148)verskridande av det acceptabla intaget p(cid:134) 220 mg. kommitt(cid:130)ns yttrande av i (35) Kommissionen har noga granskat den information som tillhandah(cid:134)llits av de svenska myndigheterna. P(cid:134) grundval av denna granskning ifr(cid:134)gas(cid:132)tter kommissionen den metodik som anv(cid:132)nts f(cid:148)r att uppskatta de f(cid:148)rh(cid:148)jda konsumtionsniv(cid:134)erna av livs- medel som kan inneh(cid:134)lla cyklamat. Kommissionen (cid:132)r medveten om de sv(cid:134)righeter som medlemssta- terna m(cid:148)ter inom ramen f(cid:148)r sitt arbete med att (cid:148)vervaka konsumtionen av livsmedelstillsatser, n(cid:132)r det g(cid:132)ller att uppskatta de f(cid:148)rh(cid:148)jda konsumtionsni- v(cid:134)er som skulle kunna konstateras i befolkningen och s(cid:132)rskilt i vissa befolkningsgrupper. Dessa sv(cid:134)righeter har ing(cid:134)ende analyserats i en rapport som presenterades januari 1998 (2). Av denna rapport framg(cid:134)r mycket riktigt att det, n(cid:132)r det g(cid:132)ller en tillsats som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n en enda k(cid:132)lla (en enda grupp av livsmedel), (cid:132)r m(cid:148)jligt att uppskatta de f(cid:148)rh(cid:148)jda niv(cid:134)erna utifr(cid:134)n tillg(cid:132)ng- anv(cid:132)nda liga en faktor 3. Denna metod f(cid:148)refaller dock, enligt samma rapport, inte l(cid:132)mpa sig n(cid:132)r det g(cid:132)ller att som ber(cid:132)kna konsumtionen av en viss f(cid:148)r kommissionen i genomsnittsv(cid:132)rden genom att tillsats (2) Rapport av den 16 januari 1998 som presenterades f(cid:148)r kommissionen av ett antal medlemsstater, d(cid:132)ribland Sverige, och som har titeln ”Development of Methodologies for the Monitoring of Food Additive Intake across the European Union” (Utveckling av metoder f(cid:148)r (cid:148)vervakning av konsum- inom Europeiska unionen). tionen av livsmedelstillsatser inom ramen f(cid:148)r det veten- Denna rapport har utarbetats skapliga samarbete som avses i r(cid:134)dets direktiv 93/5/EEG av den 25 februari 1993 om hj(cid:132)lp till kommissionen och samar- bete fr(cid:134)n medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga grans- kningen av livsmedelsfr(cid:134)gor (EGT L 52, 4. 3. 1993, s. 18). 7. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 3/21 alla siffror en alternativ kommer fr(cid:134)n flera olika k(cid:132)llor i kombination (till exempel drycker, konfektyrvaror och desserter. ) Det framh(cid:134)lls faktiskt att en konsument med en h(cid:148)g konsumtion av en viss grupp av livsmedel rent statistiskt inte kan anses ha en h(cid:148)g konsumtion ocks(cid:134) av andra grupper av livsmedel. I rapporten rekommenderas d(cid:132)rf(cid:148)r statistisk metod f(cid:148)r att undvika (cid:148)verskattning av den verkliga konsumtionen. Kommissionen konstaterar att det inte (cid:132)r denna metod som anv(cid:132)nts av de svenska myndigheterna, och detta (cid:132)r anledningen till att kommissionen ifr(cid:134)gas(cid:132)tter som de svenska myndigheterna (cid:134)beropar. F(cid:148)rutom att kommissionen ifr(cid:134)gas(cid:132)tter de anv(cid:132)nda ber(cid:132)knings- metoderna st(cid:132)ller den sig ocks(cid:134) fr(cid:134)gande till om de siffror som redovisats av de svenska myndigheterna (cid:132)r realistiska. De resultat som erh(cid:134)llits med den anv(cid:132)nda statistiska metoden tyder p(cid:134) att diabetiker, och s(cid:132)rskilt barn med diabetes, kraftigt skulle (cid:148)ver- skrida ADI-v(cid:132)rdet. Kommissionen (cid:132)r inte (cid:148)ver- tygad om att dessa resultat, som utg(cid:148)rs av statistiska data, (cid:148)verensst(cid:132)mmer med verkligheten. Siffrorna tar n(cid:132)mligen inte h(cid:132)nsyn till att diabetiker i sj(cid:132)lva verket (cid:132)r en befolkningsgrupp som i h(cid:148)gre grad (cid:132)n andra konsumenter f(cid:132)ster stor vikt vid sin kosth(cid:134)ll- ning, och att de flesta diabetiker g(cid:134)r p(cid:134) l(cid:132)karkon- troll f(cid:148)r att se till att kosten (cid:132)r balanserad. Bortsett fr(cid:134)n den anv(cid:132)nda metoden anser kommissionen i vilket fall som helst inte att de uppgifter som till- handah(cid:134)llits av de svenska myndigheterna visar att den svenska befolkningen eller vissa befolknings- grupper i Sverige befinner sig i en s(cid:132)rskild situation j(cid:132)mf(cid:148)rt med befolkningen i andra medlemsstater vad g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om (cid:148)verskridande av ADI-v(cid:132)rdet f(cid:148)r cyklamat. i livs- av villkoren f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av cyklamat medel, till exempel begr(cid:132)nsning av de livsmedel i vilka cyklamat f(cid:134)r anv(cid:132)ndas, skulle enligt kommis- sionen vara en mer rimlig (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r att undvika att ADI-v(cid:132)rdet f(cid:148)r cyklamat (cid:148)verskrids. Men framf(cid:148)r allt f(cid:148)refaller de svenska (cid:134)tg(cid:132)rderna inte ta h(cid:132)nsyn till det faktum att konsumenterna informeras om att livsmedlen inneh(cid:134)ller cyklamat. framg(cid:134)r att (37) Kommissionen anser att g(cid:132)llande gemenskapslag- stiftning s(cid:132)kerst(cid:132)ller att konsumenterna eller, n(cid:132)r det (cid:132)r fr(cid:134)ga om barn, deras f(cid:148)r(cid:132)ldrar eller omgiv- ning, till exempel ansvariga inom skolan, f(cid:134)r till- g(cid:134)ng till information av vilken det med all (cid:148)nsk- v(cid:132)rd tydlighet livsmedlen inneh(cid:134)ller cyklamat. I enlighet med artiklarna 3 och 6 i direktiv 79/112/EEG (cid:132)r det n(cid:132)mligen obligatoriskt att ange cyklamat i ingrediensf(cid:148)rteckningen. Enligt r(cid:134)dets direktiv 96/21/EG av den 29 mars 1996 om (cid:132)ndring av kommissionens direktiv 94/54/EG om att andra uppgifter (cid:132)n de som f(cid:148)ljer av r(cid:134)dets direktiv 79/112/EEG skall anges p(cid:134) m(cid:132)rkningen av vissa livsmedel (1) skall produkter som inneh(cid:134)ller cyklamat dessutom m(cid:132)rkas med texten ”inneh(cid:134)ller s(cid:148)tningsmedel”. Dessa m(cid:132)rkningsregler (cid:132)r obligato- riska f(cid:148)r produkter som saluh(cid:134)lls i f(cid:148)rpackat till- st(cid:134)nd. Vad g(cid:132)ller of(cid:148)rpackade produkter som inne- h(cid:134)ller cyklamat erinrar kommissionen om att medlemsstaterna enligt artikel 12 i direktiv 79/ 112/EEG skall anta n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser om m(cid:132)rkningen av dessa livsmedel. Det kan exem- pelvis vara en skyldighet att i anslutning till produkter som s(cid:132)ljs i l(cid:148)svikt s(cid:132)tta upp skyltar med viss Sammanfatt- ningsvis konstaterar kommissionen att det finns m(cid:132)rkningsbest(cid:132)mmelser och att myndigheterna i andra medlemsstater anser att dessa best(cid:132)mmelser (cid:132)r tillr(cid:132)ckliga, eftersom de inte ansett det n(cid:148)dv(cid:132)n- anv(cid:132)ndning av digt villkoren f(cid:148)r att i cyklamat direktiv 94/35/EG. j(cid:132)mf(cid:148)relse med best(cid:132)mmelserna information om produkter. sk(cid:132)rpa i (36) Kommissionen har unders(cid:148)kt om de restriktiva best(cid:132)mmelser som (cid:132)r i kraft i Sverige (cid:132)r proportio- nerliga, eller, med andra ord, om det efterstr(cid:132)vade m(cid:134)let inte b(cid:148)r kunna uppn(cid:134)s genom (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r mindre begr(cid:132)nsande f(cid:148)r handeln inom gemen- skapen. Kommissionen erinrar om att det enligt direktivet (cid:132)r till(cid:134)tet att anv(cid:132)nda cyklamat i vissa produkter med reducerat kaloriv(cid:132)rde eller utan till- sats av socker, n(cid:132)mligen i vissa aromatiserade drycker, vissa drycker baserade p(cid:134) frukt eller mj(cid:148)lk, i desserter, konfektyrvaror, glassvaror, sylter och bantningspreparat. I Statens livsmedelsverks kun- g(cid:148)relse SLV FS 1993:33 f(cid:148)rbjuds i princip anv(cid:132)nd- ning av cyklamat i livsmedel. I Sverige (cid:132)r cyklamat till(cid:134)tet endast som s(cid:148)tmedel. De svenska (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)refaller enligt kommissionens mening vara mer l(cid:134)ngtg(cid:134)ende (cid:132)n vad som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att l(cid:148)sa problemet. (cid:143)tg(cid:132)rderna ter sig radikala eftersom de i praktiken inneb(cid:132)r att man utan f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)rbjuder anv(cid:132)ndning av cyklamat i livsmedel. En sk(cid:132)rpning (38) Kommissionen anser att den anv(cid:132)ndning av cyklamat som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande (cid:132)r till(cid:134)ten enligt direktiv 94/35/EG redan (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt begr(cid:132)nsad och inte riskerar att leda till att det ADI-v(cid:132)rde som fastst(cid:132)llts av Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)n (cid:148)verskrids. I direktivet anges villkor f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av cyklamat, och dessa villkor har fastst(cid:132)llts p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt att inga konsumenter eller konsumentgrupper torde med balanserad kosth(cid:134)llning regelbundet (cid:148)verskrida ADI-v(cid:132)rdet under tid. Kommissionen vill f(cid:148)r (cid:148)vrigt erinra om att det alltid (cid:132)r m(cid:148)jligt att (cid:132)ndra dessa gemenskapsbe- st(cid:132)mmelser om cyklamat. En (cid:148)versyn av direktiv inom ramen f(cid:148)r 94/35/EG kan genomf(cid:148)ras artikel 4 i direktiv 89/107/EEG, varigenom en en l(cid:132)ngre i) (1) EGT L 88, 5. 4. 1996, s. 5. L 3/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 1. 1999 inf(cid:148)rs i ramlagstiftningen om till- skyddsklausul satser, ii) p(cid:134) kommissionens initiativ, till exempel f(cid:148)r att f(cid:148)lja upp det yttrande om cyklamat som Vetenskapliga livsmedelskommitt(cid:130)n kommer att avge under andra h(cid:132)lften av 1999 och iii) inom ramen f(cid:148)r artikel 8 i direktiv 94/35/EG enligt vilken medlemsstaterna och kommissionen (cid:132)r skyl- diga att (cid:148)vervaka hur konsumtionen av s(cid:148)tnings- medel utvecklas. En s(cid:134)dan (cid:148)versyn skulle kunna genomf(cid:148)ras om det framkommer ny information, till exempel en grundlig unders(cid:148)kning om intag av livsmedel som kan inneh(cid:134)lla cyklamat och om det eventuella behovet av att inf(cid:148)ra ytterligare restriktioner vid sidan av de nu g(cid:132)llande villkoren f(cid:148)r att undvika att f(cid:148)r anv(cid:132)ndning av cyklamat ADI-v(cid:132)rdet (cid:148)verskrids f(cid:148)r vissa konsumenter. Detta (cid:132)r dock inte fallet med den information som de svenska myndigheterna tillhandah(cid:134)llit inom ramen f(cid:148)r sin beg(cid:132)ran om undantag. F(cid:148)r (cid:148)vrigt har det hittills aldrig h(cid:132)nt att en medlemsstat (cid:148)verl(cid:132)mnat s(cid:134)dan information till kommissionen. SLUTSATS som anm(cid:132)lts (42) Mot bakgrund av de (cid:148)verv(cid:132)ganden som presenterats ovan anser kommissionen inte att de nationella best(cid:132)mmelser av Konungariket Sverige i enlighet med artikel 100a. 4 i f(cid:148)rdraget om anv(cid:132)ndning av villkor azof(cid:132)rg(cid:132)mnen och cyklamat livsmedel (cid:132)r motiverade. M(cid:134)let med best(cid:132)mmelserna (cid:132)r visserligen att skydda m(cid:132)nnis- kors h(cid:132)lsa som (cid:132)r ett av de v(cid:132)sentliga behov som avses i artikel 36 i EG-f(cid:148)rdraget, men de kan inte anses vara absolut n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l. f(cid:148)r i (43) Kommissionen har f(cid:148)ljaktligen goda sk(cid:132)l att anse att de anm(cid:132)lda nationella best(cid:132)mmelserna inte kan bekr(cid:132)ftas. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 (39) Kommissionen konstaterar s(cid:134)ledes att m(cid:134)let med de svenska (cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:132)r att skydda folkh(cid:132)lsan, men att (cid:134)tg(cid:132)rderna (cid:132)r mer l(cid:134)ngtg(cid:134)ende (cid:132)n vad som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l. De nationella svenska best(cid:132)mmelser som avviker fr(cid:134)n direktiv 94/35/EG och 94/36/EG och som anm(cid:132)lts i enlighet med artikel 100a. 4 i EG-f(cid:148)rdraget bekr(cid:132)ftas inte. b) Fr(cid:134)nvaron av godtycklig diskriminering Artikel 2 (40) Eftersom de aktuella (cid:134)tg(cid:132)rderna inte (cid:132)r motiverade f(cid:148)r att skydda folkh(cid:132)lsan beh(cid:148)ver kommissionen inte unders(cid:148)ka om detta villkor (cid:132)r uppfyllt. c) Fr(cid:134)nvaron av f(cid:148)rt(cid:132)ckta handelshinder mellan medlemsstaterna (41) Eftersom de aktuella (cid:134)tg(cid:132)rderna inte (cid:132)r motiverade av behovet att skydda folkh(cid:132)lsan beh(cid:148)ver kommis- sionen inte unders(cid:148)ka om detta villkor (cid:132)r uppfyllt. Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 21 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen


title: Reglamento (CE) n° 2776/98 de la Comisión de 21 de diciembre de 1998 por el que se fijan las restituciones por exportación en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
food aid
fruit
vegetable

formats: pdf print

text: L 346/44 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 98 REGLAMENTO (CE) No 2776/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 21 de diciembre de 1998 por el que se fijan las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de las frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, las cotizaciones y a los precios contemplados en el p(cid:145)rrafo segundo del mismo apartado; Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (1), modificado por (CE) no 2520/97 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 11 de su art(cid:146)culo 35, el Reglamento Considerando que el Reglamento (CE) no 2190/96 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1287/98 (4), establece las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n de las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de las frutas y hortalizas; Considerando que, en virtud del apartado 1 del art(cid:146)culo 35 del Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, la diferencia entre los precios en el mercado internacional y en la Comunidad de los productos previstos en dicho art(cid:146)culo se puede compensar con una restituci(cid:155)n por exportaci(cid:155)n en la medida en que sea necesario para permitir una exportaci(cid:155)n econ(cid:155)micamente importante; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el apar- tado 4 del art(cid:146)culo 35 del Reglamento (CE) no 2200/96, las restituciones deben fijarse tomando en consideraci(cid:155)n la situaci(cid:155)n o las perspectivas de evoluci(cid:155)n, por una parte, de los precios de las frutas y hortalizas en el mercado comunitario y, por otra, de los precios practicados en el comercio internacional; que, asimismo, deben tenerse en cuenta los gastos contemplados en la letra b) del citado apartado as(cid:146) como el aspecto econ(cid:155)mico de las exporta- ciones proyectadas; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n del apartado 1 del art(cid:146)culo 35 del Reglamento (CE) no 2200/96, las restitu- ciones deben fijarse atendiendo a los l(cid:146)mites que se deriven de los acuerdos celebrados de conformidad con el art(cid:146)culo 228 del Tratado; Considerando que la situaci(cid:155)n en el mercado interna- cional o las situaciones espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden hacer necesario establecer restituciones diferentes para el mismo producto en funci(cid:155)n del destino del mismo; Considerando que los tomates, los limones, las naranjas y las manzanas de las categor(cid:146)as extra, I y II de las normas comunes de calidad, las avellanas y las nueces de nogal con c(cid:145)scara pueden ser objeto, actualmente, de exportaciones econ(cid:155)micamente importantes; las almendras sin c(cid:145)scara, Considerando que la aplicaci(cid:155)n de las disposiciones antes citadas a la situaci(cid:155)n actual del mercado o a sus perspec- tivas de evoluci(cid:155)n y, particularmente, a los precios de las frutas y hortalizas en la Comunidad y en el mercado internacional, lleva a fijar las restituciones con arreglo a los anexos del presente Reglamento; Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:146)culo 35 del Reglamento (CE) no 2200/ 96, procede permitir el uso m(cid:145)s eficaz posible de los recursos disponibles, evitando al mismo tiempo cualquier discriminaci(cid:155)n entre los agentes econ(cid:155)micos interesados; que, con tal fin, conviene evitar que las corrientes comer- ciales el r(cid:130)gimen de restituciones sufran perturbaciones; que, por estos motivos y debido al car(cid:145)cter estacional de las expor- taciones de frutas y hortalizas, procede fijar contingentes para cada producto; anteriormente por tradicionales inducidas Considerando que el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2580/98 (6), establece la nomenclatura de los productos agr(cid:146)colas para las restituciones a la expor- taci(cid:155)n; Considerando que, seg(cid:156)n el apartado 5 del art(cid:146)culo 35 del los precios del mercado Reglamento (CE) no 2200/96, comunitario se establecen teniendo en cuenta los precios m(cid:145)s favorables para la exportaci(cid:155)n; que los precios en el mercado internacional deben determinarse atendiendo a Considerando que el Reglamento (CEE) no 3719/88 de la Comisi(cid:155)n (7), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1044/98 (8), establece las disposi- ciones comunes de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de certificados de importaci(cid:155)n, de exportaci(cid:155)n y de fijaci(cid:155)n anticipada para los productos agr(cid:146)colas; (1) DO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 41. (3) DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 12. (4) DO L 178 de 23. 6. 1998, p. 11. (5) DO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1. (6) DO L 322 de 1. 12. 1998, p. 31. (7) DO L 331 de 2. 12. 1988, p. 1. (8) DO L 149 de 20. 5. 1998, p. 11. 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 346/45 Considerando que, habida cuenta de la situaci(cid:155)n del mercado y de la necesidad de permitir el uso m(cid:145)s eficaz posible de los recursos disponibles as(cid:146) como de la estruc- tura de las exportaciones de la Comunidad, resulta opor- tuno determinar el m(cid:130)todo m(cid:145)s apropiado de las restitu- ciones por exportaci(cid:155)n de determinados productos y determinados destinos y, por consiguiente, no fijar simul- t(cid:145)neamente, para el per(cid:146)odo de las exportaciones en cues- ti(cid:155)n, las restituciones de los sistemas A1 y A2 contem- plados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 2190/96, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n de las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de las frutas y hortalizas; cantidades Considerando que procede previstas para los diferentes productos seg(cid:156)n los diferentes sistemas de concesi(cid:155)n de la restituci(cid:155)n, teniendo en cuenta el grado perecedero de cada cual; Considerando que procede tomar en consideraci(cid:155)n los tipos definitivos del sistema A2 fijados en el per(cid:146)odo anterior de solicitud de los certificados; Considerando que el art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 1103/97 del Consejo, de 17 de junio de 1997, sobre determinadas disposiciones relativas a la introducci(cid:155)n del euro (1), establece que, a partir del 1 de enero de 1999, toda referencia al ecu que figure en un instrumento jur(cid:146)- dico se entender(cid:145) hecha al euro a un tipo de 1 EUR por 1 ECU; que, por razones de claridad, es adecuado utilizar en repartir las el presente Reglamento la denominaci(cid:155)n «euro» sabiendo que es aplicable a partir del 8 de enero de 1999; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de las frutas y hortalizas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 1. En el anexo del presente Reglamento se fijan las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de las frutas y hortalizas. 2. Los certificados expedidos en concepto de ayuda alimentaria contemplados en el art(cid:146)culo 14 bis del Regla- mento (CEE) no 3719/88 no se deducir(cid:145)n de las canti- dades admisibles contempladas en el apartado 1. 3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 2190/96, los certifi- cados de tipo A1 y A2 tendr(cid:145)n una validez de dos meses. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 8 de enero de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 162 de 19. 6. 1997, p. 1. L 346/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 98 RESTITUCIONES POR EXPORTACI(cid:222)N EN EL SECTOR DE LAS FRUTAS Y HORTALIZAS ANEXO Producto [Las definiciones completas de los productos admisibles figuran en el sector «frutas y hortalizas» del Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n modificado] Sistema Per(cid:146)odo de solicitud de certificados C(cid:155)digo del producto Destino o grupo de destinos (1) A1 del 8. 1 al 9. 3. 1999 A2 del 11 al 13. 1. 1999 B del 15. 1 al 16. 3. 1999 Tipo de restituci(cid:155)n (euros/t netas) Cantidad prevista (toneladas) Tipo de restituci(cid:155)n indicativo (euros/t netas) Cantidades previstas (toneladas) Tipos de restituci(cid:155)n indicativos (euros/t netas) Cantidades previstas (toneladas) Tomates 0702 00 00 9100 Almendras sin c(cid:145)scara 0802 12 90 9000 Avellanas con c(cid:145)scara 0802 21 00 9000 Avellanas sin c(cid:145)scara 0802 22 00 9000 Nueces comunes con c(cid:145)scara Naranjas Limones Manzanas 0802 31 00 9000 0805 10 10 9100 0805 10 30 9100 0805 10 50 9100 0805 30 10 9100 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 F F F F F XYC F XY ZD 20 50 59 114 73 50 35 40 54 285 12 1 107 36 3 050 20 2 815 50 35 40 49 635 18 539 8 387 20 50 59 114 50 35 40 54 4 432 237 0 1 428 103 514 17 548 7 370 3 136 (1) Los c(cid:155)digos de destino son los siguientes: X: Noruega, Islandia, Groenlandia, Islas Feroe, Polonia, Hungr(cid:146)a, Rumania, Bulgaria, Albania, Estonia, Letonia, Lituania, Bosnia-Herzegovina, Croacia, Eslovenia, antigua Rep(cid:156)blica Yugoslava de Macedonia, Rep(cid:156)blica Federativa de Yugoslavia (Serbia y Montenegro) y Malta. Y: Armenia, Azerbay(cid:145)n, Bielorrusia, Georgia, Kazajst(cid:145)n, Kirguizist(cid:145)n, Moldavia, Rusia, Tayikist(cid:145)n, Turkmenist(cid:145)n, Uzbekist(cid:145)n, Ucrania, destinos a que se refiere el art(cid:146)culo 34 del Reglamento (CEE) no 3665/87 de la Comisi(cid:155)n, modificado. Z: Los pa(cid:146)ses y territorios de (cid:214)frica excepto Sud(cid:145)frica, los pa(cid:146)ses de la pen(cid:146)nsula Ar(cid:145)biga (Arabia Saud(cid:146), Bahrain, Qatar, Om(cid:145)n, los Emiratos (cid:214)rabes Unidos —Abu Dabi, Dibay, Chardja, Adjman, Umm al-Qi’iwayn, Ras al-Khayma y Fudjayra—, Kuwait y Yemen), Siria, Ir(cid:145)n y Jordania, Bolivia, Brasil, Venezuela, Per(cid:156), Panam(cid:145), Ecuador y Colombia. C: Suiza, la Rep(cid:156)blica Checa y Eslovaquia. D: Hong Kong (RAE), Singapur, Malasia, Indonesia, Tailandia, Taiw(cid:145)n, Pap(cid:156)a-Nueva Guinea, Laos, Camboya, Vietnam, Uruguay, Paraguay, Argentina, M(cid:130)xico y Costa Rica. E: Todos los destinos, excepto Suiza. F: Todos los destinos