title: WRITTEN QUESTION No. 3615/98 by Nelly MAES to the Commission. Disappearance of documents, computer equipment, office furniture and office supplies when ECHO's external unit was shut down in June 1995

eurovoc_concepts:
European official
budgetary control
corruption
economic offence
fraud against the EU
humanitarian aid
office equipment
office supplies
theft

text: 28. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 182/109 (1999/C 182/145) SKRIFTLIG FRÅGA E-3615/98 från Nelly Maes (ARE) till kommissionen (3 december 1998) Angående: Dokument, material för databehandling, kontorsmöbler och kontorsutrustning som skall ha försvunnit när den ”externa enheten” ECHO stängdes i juni 1995. Är det sant att all dokumentation, material för databehandling, kontorsmöbler och kontorsutrustning ”försvann” från ECHO strax innan den ”externa enheten” stängde i juni 1995? Finns det en lista eller översikt över det material som försvunnit? Om så är fallet, vilka summor rör det sig om? (1999/C 182/146) SKRIFTLIG FRÅGA E-3616/98 från Nelly Maes (ARE) till kommissionen (3 december 1998) Angående: Den nuvarande ECHO-direktörens ansvar i ECHO-affären I sitt svar, daterat 11 september 1998, på föredragande Fabra Vallés (PE 226. 913) första arbetsdokument om vilka åtgärder som kommissionen vidtagit med anledning av revisionsrättens särskilda rapport nr 2/97 och med anledning av ECHO-affären, meddelar kommissionen att det endast finns misstankar mot en tjänsteman, som sedan dess har avstängts. I Fabra Vallés arbetsdokument ställs också frågor om vilket ansvar den nuvarande direktören för ECHO har, eftersom denne den 3 juni 1998 skrev ett tackbrev till firman som utfört bedrägerierna i ECHO-affären. Kan kommissionen förklara för mig hur man kan vidhålla att den nuvarande ECHO-direktören inte hade kunnat hysa några betänkligheter beträffande den firma som anklagas för bedrägeri, eftersom det ännu inte fanns några ”avgörande” detaljer beträffande den tjänsteman som hade avstängts när brevet skrevs? Vidhåller kommissionen att den nuvarande ECHO-direktören inte hade kännedom om Uclaf-undersökningen, i synnerhet som Uclaf-undersökarna i februari 1998 utförligt förhörde den nu avstängda tjänstemannen? Vidhåller kommissionen också att den nuvarande ECHO-direktören inte hade kännedom om att Uclaf hade förhört hans föregångare och dennes dåvarande assistent? Kan kommissionen hålla med om påståendet att den nuvarande ECHO-direktören antingen uppenbarligen inte hade någon känsla för vad som pågick runt omkring honom eller att han var synnerligen oförsiktig genom att den 3 juni 1998 skriva ett tackbrev till firman som anklagas för bedrägeri, särskilt som den aktuella Uclaf- undersökningen om den pågående undersökningen var klar redan i mitten av maj 1998? (1999/C 182/147) SKRIFTLIG FRÅGA E-3617/98 från Nelly Maes (ARE) till kommissionen (3 december 1998) Angående: Den dåvarande ECHO-direktörens ansvar i ECHO-affären. I sitt svar, daterat 11 september 1998, på föredragande Fabra Vallés (PE 226. 913) första arbetsdokument om vilka åtgärder som kommissionen vidtagit med anledning av revisionsrättens särskilda rapport nr 2/97 och med anledning av ECHO-affären, meddelar kommissionen att det endast finns misstankar mot en tjänsteman, som sedan dess har avstängts


title: Sporazum med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko o ribolovu v obalnih vodah Gabona

eurovoc_concepts:
Gabon
agreement (EU)
catch area
fishing agreement
fishing rights
fishing vessel
inshore fishing
ship's flag

formats: html pdf print

text: 80 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 4 21998A1118(01) 18. 11. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 308/4 med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko o ribolovu v obalnih vodah Gabona SPORAZUM EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, in GABONSKA REPUBLIKA STA SE OB UPOŠTEVANJU duha sodelovanja, ki izhaja iz Lomé Konvencije na eni strani, in dobrih odnosov sodelovanja med Skupnostjo in Gabonsko republiko na drugi strani; OB UPOŠTEVANJU želje Gabonske republike, da z okrepljenim sodelovanjem spodbudi smotrno izkoriščanje njenih ribolovnih virov; OB SKLICEVANJU na to, da Gabonska republika zlasti v zvezi z morskim ribolovom izvaja suverenost ali jurisdikcijo nad območjem, ki sega do 200 navtičnih milj od njene obale; OB UPOŠTEVANJU Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki sta jo podpisali obe pogodbenici; OB SPOZNANJU, da morajo obalne države suverene pravice v vodah, ki so pod njihovo jurisdikcijo, za izkoriščanje, ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov, izvajati v skladu z načeli mednarodnega prava; ODLOČENI, da bosta svoje odnose razvijali v duhu medsebojnega zaupanja in spoštovanja obojestranskih interesov na področju morskega ribolova, kakor je poudarjeno v Lomé Konvenciji; V ŽELJI, da se določijo pogoji za ribolovne aktivnosti v skupnem interesu obeh pogodbenic, DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen 1 Namen tega sporazuma je določiti načela in pravila, ki bodo v prihodnosti v vseh pogledih urejala ribolovne aktivnosti plovil, ki plujejo pod zastavami držav članic Skupnosti, v nadaljevanju „plovila Skupnosti“, v vodah, v katerih ima v zvezi z ribolovom suverenost ali jurisdikcijo Gabonska republika, v nadaljevanju „gabonsko ribolovno območje“. Člen 2 2. Gabonski organi Evropsko komisijo obvestijo o vseh spremembah navedenih pravil in predpisov, preden jih uporabijo. 3. Ukrepi, ki jih gabonski organi sprejmejo za ureditev ribolova v interesu ohranitve ribolovnih virov, temeljijo na objektivnih in znanstvenih merilih. Uporabljajo se brez diskriminacije za plovila Skupnosti, brez vpliva na sporazume, sklenjene med državami v razvoju v istem geografskem območju, vključujoč vzajemne sporazume o ribolovu. 1. Gabonska republika se zaveže, da bo plovilom Skupnosti na svojem ribolovnem območju dovolila opravljati ribolovne aktiv- nosti v skladu s tem sporazumom in zlasti s Prilogo k temu sporazumu. Člen 4 2. Za ribolovne aktivnosti, ki se uporabljajo zakoni in drugi predpisi, ki veljajo v Gabonski repub- liki. jih ureja ta sporazum, 1. Za opravljanje ribolovnih aktivnosti v gabonski ribolovni coni v skladu s tem sporazumom morajo plovila Skupnosti imeti ribo- lovno dovoljenje, ki ga na zahtevo Skupnosti izdajo gabonski organi. Člen 3 2. Gabonski organi izdajo ribolovna dovoljenja v okviru omeji- tev, določenih v Protokolu, ki je priložen temu sporazumu, glede na kategorijo plovila. 1. Skupnost se zaveže, da bo sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo njena plovila spoštovala določbe tega sporazuma ter pravila in predpise, ki urejajo ribolov v gabonski ribolovni coni. 3. Zadevni ladjarji morajo za izdajo dovoljenj plačati pristojbino. 04/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 81 4. Postopek za vložitev zahtevkov za dovoljenje, znesek pristoj- bin in načini plačila so določeni v Prilogi. Člen 5 Pogodbenici se zavežeta, da bosta neposredno ali v okviru mednarodnih organizacij usklajevali svoja prizadevanja, da bi v virov zagotovili centralno-vzhodnem Atlantiku ustrezne znanstvene raziskave. ohranjanje ter živih omogočili upravljanje in aktivnosti plovil Skupnosti, se pogodbenici posvetujeta, da prilagodita Prilogo in Protokol. Ta posvetovanja temeljijo na načelu, da mora vsako bistveno zmanjšanje možnosti ribolova, določenih v Protokolu, sprožiti sorazmerno zmanjšanje finančne odškodnine, ki jo mora plačati Skupnost. Člen 11 Nič v tem sporazumu v ničemer ne vpliva na ali posega v stališča ene ali druge pogodbenice glede katere koli zadeve v zvezi s pomorskim pravom. Člen 6 Člen 12 Plovila, ki imajo v skladu s pogoji tega sporazuma dovoljenje, da lovijo v gabonski ribolovni coni, morajo gabonskim organom poslati izjave o ulovu v skladu z določbami v Prilogi. Ta sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in v skladu s pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Gabonske republike. Člen 7 Člen 13 V zameno za možnosti ribolova, dodeljene v skladu s členom 2, Skupnosti plača Gabonski republiki finančni prispevek v skladu s pogoji in postopki, določenimi v Protokolu, ki je priložen temu sporazumu, brez vpliva na financiranje, ki je Gabonski republiki odobreno v skladu z Lomé Konvencijo. Člen 8 V primeru kakršnega koli spora v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se pogodbenici posvetujeta. Člen 9 Ustanovi se Skupni odbor, ki zagotavlja, da se ta sporazum uporablja pravilno. Odbor se sestaja izmenično v Gabonski republiki in v Skupnosti na zahtevo ene od pogodbenic. Člen 10 Če se gabonski organi zaradi razvoja stanja staležev odločijo, da bodo sprejeli ukrepe za ohranitev ribolovnih virov, ki vplivajo na Protokol in Priloga sta sestavni del tega sporazuma. Člen 14 Ta sporazum se sklene za začetno obdobje petih let, ki začne teči od datuma začetka njegove veljavnosti. Razen če ena od pogodbenic sporazuma ne odpove z obvestilom šest mesecev pred iztekom tega petletnega obdobja, se sporazum molče podaljša za nadaljnja obdobja dveh let, če ga pogodbenici z obvestilom ne odpovesta vsaj tri mesece pred zaključkom takšnega dvoletnega obdobja. Pogodbenici začneta pogajanja, če katera koli stran odpove ta sporazum. Pred koncem obdobja Protokola pogodbenici opravita pogajanja, da sporazumno ugotovita, kakšne spremembe ali dopolnitve Priloge ali Protokola so potrebne. trenutnega veljavnosti Člen 15 angleškem, Ta sporazum, sestavljen v dveh izvodih v danskem, nemškem, grškem, francoskem, španskem, italijanskem, nizozemskem, portugalskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, začne veljati na dan njegovega podpisa. finskem, V Librevillu, 1. aprila 1998 Za Evropsko skupnost Za Gabonsko republiko 82 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 4 PROTOKOL o možnostih ribolova in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Gabonsko republiko o ribolovu v obalnih vodah Gabona Člen 1 2. 455 000 ECU za projekt zaščite in nadzora ribolovnih con; V skladu s členom 2 Sporazuma se od datuma začetka veljavnosti Spora- zuma in za obdobje treh let določijo naslednje možnosti ribolova: 3. 355 000 ECU za institucionalno podporo upravnemu organu, odgo- vornemu za ribištvo; — zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalkami: 42 plovil, — plovila s površinskimi parangali: 33 plovil. 4. 105 000 ECU za štipendije in praktične programe usposabljanja na različnih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih področjih, poveza- nih z ribištvom; Člen 2 5. 50 000 ECU za prispevke Gabonske republike mednarodnim ribiškim organizacijam; 1. Finančni prispevek iz člena 7 Sporazuma se določi v višini 270 000 ECU na leto, ki se vsako leto plača najpozneje do 31. decembra. 6. 50 000 ECU za stroške gabonskih delegatov, ki sodelujejo na medna- rodnih srečanjih v zvezi z ribištvom. 2. Ta finančni prispevek krije ulov 9 000 ton tunov na leto v gabonskih vodah. Če povprečna količina tunov, ki jih plovila Skupnosti v skladu s tem protokolom vsako leto ulovijo v gabonski ribolovni coni, presega to količino, se znesek finančnega prispevka poveča za 50 ECU na dodatno tono. 3. Finančni prispevek se nakaže državni blagajni Gabonske republike na račun št. 47069 X, „Pêche Maritime“ (Morsko ribištvo). 4. Uporaba finančnega prispevka je v izključni pristojnosti vlade Gabonske republike. Ti ukrepi se sprejmejo po medsebojnem dogovoru med pristojnimi organi Gabonske republike in Evropsko komisijo. Vsi navedeni zneski se nakažejo na račun št. 47069 X, „Pêche Maritime“ (Morsko ribištvo), razen zneskov iz točk 4 in 6, ki se nakažejo takrat, ko se uporabijo. Gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, pošlje Delegaciji Evropske komisije v Gabonski republiki letno poročilo o izvajanju teh ukrepov in doseženih rezultatih tri mesece po obletnici podpisa tega protokola. Komisija si pridružuje pravico, da od gabonskega ministrstva, pristojnega za ribištvo, zahteva dodatne podatke o teh rezultatih in da pregleda zadevna plačila ob upoštevanju dejanskega izvajanja ukrepov. Člen 3 Skupnost v času trajanja Protokola prispeva dodatnih 1 215 000 ECU za financiranje ukrepov, opisanih spodaj, glede na naslednjo razdelitev: Člen 4 1. 200 000 ECU za znanstvene in tehnične programe za spodbujanje boljšega razumevanja ribištva in živih virov v gabonski ribolovni coni; Če Skupnost ne nakaže plačil iz členov 2 in 3, se lahko izvajanje tega protokola začasno ustavi. 04/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 83 PRILOGA POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVNIH AKTIVNOSTI PLOVIL SKUPNOSTI NA GABONSKEM RIBOLOVNEM OBMOČJU 1. F o r m a l n o s t i v z v e z i z z a h t e v k i z a d o v o l j e n j a i n i z d a j o d o v o l j e n j Postopki za vložitev zahtevkov za dovoljenje in izdajo dovoljenj, ki plovilom Skupnosti omogočajo ribolov v gabonski ribolovni coni, so naslednji: Pristojni organi Skupnosti pošljejo gabonskemu ministrstvu, pristojnemu za ribištvo, prek Delegacije Evropske komisije v Gabonski republiki zahtevek za vsako plovilo, ki želi loviti v skladu s Sporazumom, najpozneje 15 dni pred začetkom zahtevanega roka veljavnosti. Zahtevki se vložijo na obrazcu, ki ga v ta namen pripravi gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, v skladu z vzorcem iz dodatka 1. Dovoljenja podpiše in ladjarjem ali njihovim zastopnikom izda gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, prek Delegacije Evropske komisije v Gabonski republiki v 15 delovnih dneh po vložitvi zahtevka. Dovoljenja se izdajo za določeno plovilo in niso prenosljiva. Vendar se lahko na zahtevo Evropske komisije dovoljenje plovila v primeru višje sile nadomesti z novim dovoljenjem za drugo plovilo z enakimi lastnostmi. Lastnik zamenjanega plovila vrne preklicano dovoljenje gabonskemu ministrstvu, pristojnemu za ribištvo, prek Delegacije Evropske komisije. Na novem dovoljenju je navedeno naslednje: — datum izdaje, — dejstvo, da preklicuje in nadomešča dovoljenje prejšnjega plovila. V takšnih primerih ni treba plačati nobenega novega predujema. Dovoljenja je treba vedno hraniti na krovu. Vendar se po prejemu obvestila o plačilu predujma, ki ga Evropska komisija pošlje gabonskemu ministrstvu, pristojnemu za ribištvo, plovila vpišejo na seznam plovil z dovoljenjem za ribolov, ki se pošlje gabonskim organom, pristojnim za ribiško inšpekcijo. Do prejema dovoljenja je možno po faksu dobiti kopijo dovoljenja; navedeno kopijo, ki plovilu dovoljuje, da lovi, dokler ne prispe izvirni dokument, je treba hraniti na krovu. Dovoljenja so veljavna eno leto. Lahko se podaljšajo. Pristojbina se določi v višini 25 ECU na tono, ulovljeno v gabonski ribolovni coni. Vključuje vse lokalne in nacionalne takse, razen pristaniških pristojbin in stroškov opravljanja storitev. Gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, sporoči način plačila pristojbin za dovoljenja, zlasti podatke o bančnem računu in valuti, ki jo je treba uporabiti. Dovoljenja se izdajo po plačilu predujma v letnem znesku 2 500 ECU na plovilo za ribolov tunov s potegalkami, 1 100 ECU na plovilo za ribolov tunov s površinskimi parangali z več kot 150 BRN in 800 ECU na plovilo s površinskimi parangali s 150 BRN ali manj. 2. I z j a v a o u l o v u i n o b r a č u n p r i s t o j b i n , k i j i h m o r a j o p l a č a t i l a d j a r j i Kapitan izpolni obrazec za ribolov, ki ustreza vzorcu ICCAT v Dodatku 2, za vsako obdobje, v katerem lovi v gabonski ribolovni coni. Obrazec, ki mora biti čitljivo izpolnjen in ga mora podpisati kapitan plovila, se čim prej pošlje gabonskemu ministrstvu, pristojnemu za ribištvo, ter v obdelavo francoskemu raziskovalnemu inštitutu za razvoj in sodelovanje (Orstom: Urad za čezmorsko znanstveno in tehnično raziskovanje) ali španskemu oceanografskemu inštitutu (IEO). Če se te določbe ne upoštevajo, si gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, pridružuje pravico, da začasno prekliče dovoljenje plovila kršitelja, dokler se te formalnosti ne opravijo, in da uporabi kazni, ki jih predvideva nacionalna zakonodaja. 84 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 4 Države članice vsako leto najpozneje do 15. aprila obvestijo Evropsko komisijo o tonažah, ulovljenih v prejšnjem letu, kakor so jih potrdili znanstveni inštituti. Na podlagi teh številk Komisija sestavi končni obračun zapadlih pristojbin za ribolovno leto in ga pošlje gabonskemu ministrstvu, pristojnemu za ribištvo. Evropska komisija o takšnem obračunu ladjarje obvesti najpozneje do konca aprila in le-ti imajo na voljo 30 dni, da izpolnijo svoje finančne obveznosti. Če je znesek, ki zapade v plačilo v zvezi z dejanskimi ribolovnimi aktivnostmi, manjši od plačila predujma, ladjarji ne morejo izterjati razlike. 3. I n š p e k c i j s k i p r e g l e d i i n s p r e m l j a n j e Plovila Skupnosti, ki lovijo v gabonski ribolovni coni, dovolijo in omogočijo gabonskim uradnikom, odgovornim za inšpekcijo in spremljanje ribolovnih aktivnosti, vkrcanje in izpolnjevanje njihovih nalog. Ti uradniki ne smejo na krovu ostati dalj časa, kot ga potrebujejo, da z vzorčenjem preverijo ulov in opravijo druge preglede v zvezi z ribolovnimi aktivnostmi. 4. O p a z o v a l c i Na zahtevo gabonskih organov plovila za ribolov tunov in plovila s površinskimi parangali sprejmejo na krov opazovalca, ki se ga obravnava kot častnika. Čas, ki ga opazovalec preživi na plovilu, določijo gabonski organi, vendar načeloma ne sme prekoračiti časa, ki ga potrebuje za izvedbo svojih nalog. Na krovu opazovalec: — opazuje ribolovne aktivnosti plovil, — preveri položaj plovil, ki opravljajo ribolovne aktivnosti, — izvede biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov, — zabeleži ribolovno orodje, ki se uporablja, — preveri podatke o ulovu za gabonsko območje, ki so vpisani v ladijskem dnevniku. Opazovalec mora med svojim bivanjem na krovu: — sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da pogoji, pod katerimi je sprejet na krov, in njegova prisotnost na krovu ne motijo ali ovirajo ribolovnih aktivnosti, — spoštovati premoženje in opremo na krovu ter zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo plovilu. O pogojih za njegovo vkrcanje se dogovorita ladjar ali njegov zastopnik ter gabonski organi. Če ladjar opazovalca ne more vkrcati in izkrcati v nekem gabonskem pristanišču, o katerem se je sporazumel z gabonskimi organi, krije ladjar vse stroške, ki nastanejo zaradi vkrcanja in izkrcanja opazovalca. Če opazovalec ni prisoten ob dogovorjenem času in na dogovorjenem mestu ter nato še dvanajst ur po tem času, je ladjar oproščen svoje obveznosti, da opazovalca sprejme na krov. 5. R i b o l o v n e c o n e Plovila iz člena 1 Protokola imajo dovoljenje, da opravljajo ribolovne aktivnosti v vodah več kot dvanajst navtičnih milj od temeljnih črt. 6. V s t o p a n j e v o b m o č j e i n z a p u š č a n j e o b m o č j a Plovila gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, najmanj 24 ur vnaprej obvestijo, da nameravajo vstopiti v gabonsko ribolovno cono ali jo zapustiti. Pri sporočanju odhoda vsa plovila prav tako sporočijo ocenjeno količino ulova, ulovljeno v času, ki so ga preživela v gabonski ribolovni coni. Zaželeno je, da se ti podatki pošljejo po faksu ali, če gre za plovila brez faksa, po radiu. Plovilo, ki lovi, ne da bi o tem obvestilo gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, se šteje kot plovilo brez dovoljenja. Pri izdajanju ribiških dovoljenj se plovila obvestijo o ustreznih številkah faksa in radijskih frekvencah. Gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, in ladjarji hranijo kopijo sporočil, poslanih po faksu, ali posnetek radijskega sporazumevanja, dokler se obe strani ne dogovorita o končnem obračunu pristojbin iz točke 2. 04/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 85 7. O b m o č j a , z a p r t a z a l a d i j s k i p r o m e t Območja, ki mejijo na območja črpališč nafte, so za ladijski promet zaprta. Gabonsko ministrstvo, pristojno za ribištvo, koordinatah teh območij. ladjarje ob izdaji ribolovnega dovoljenja uradno obvesti o Podatki o območjih, zaprtih za ladijski promet, se v vednost pošljejo tudi Delegaciji Evropske komisije v Gabonski republiki, prav tako pa se pošljejo tudi vse spremembe teh območij, ki jih je treba napovedati vsaj dva meseca pred uporabo. 8. U p o r a b a s t o r i t e v Plovila Skupnosti, kadarkoli je to mogoče, v gabonskih pristaniščih pretovorijo in se oskrbijo z zalogami in storitvami, ki jih potrebujejo. 9. P o s t o p e k v p r i m e r u p r e g l e d a 1. Delegacijo Evropske komisije v Gabonski republiki se v dveh delovnih dneh obvesti o pregledu katerega koli ribiškega plovila Skupnosti, ki lovi v skladu s Sporazumom o ribolovu, sklenjenim med Skupnostjo in tretjo državo, v izključni ekonomski coni Gabonske republike. Hkrati prejme kratko poročilo o okoliščinah in vzrokih, ki so pripeljali do takšnega pregleda. 2. Preden se sprejmejo kakršnikoli ukrepi v zvezi s poveljnikom ali posadko plovila ali kakršenkoli ukrep v zvezi s tovorom in opremo plovila, razen tistih za zaščito dokazov v zvezi z domnevno kršitvijo, se v enem delovnem dnevu od prejema navedenih podatkov skliče posvetovalni sestanek med Delegacijo Evropske komisije v Gabonski republiki, ministrstvom, pristojnim za ribištvo, in inšpekcijskimi organi, ki se ga po možnosti udeleži predstavnik zadevne države članice. Na sestanku si stranke izmenjajo vso ustrezno dokumentacijo ali podatke, ki bi pomagali razjasniti okoliščine ugotovljenih dejstev. Ladjar ali njegov zastopnik je obveščen o rezultatu sestanka in o vseh ukrepih, ki izhajajo iz pregleda. 3. Pred kakršnim koli sodnim postopkom si je treba prizadevati, da se domnevna kršitev razreši s sporazumnim postopkom. Ta postopek se zaključi najpozneje tri delovne dni po pregledu plovila. 4. Če se primer ne razreši sporazumno in se poveljnika zato privede pred ustrezni gabonski sodni organ, pristojni organ v dveh delovnih dneh po zaključku sporazumnega postopka določi razumna bančna varščina, dokler se ne izda sodna odločba. Bančno varščino sprosti ministrstvo, pristojno za ribištvo, ko je poveljnik plovila s sodno odločbo oproščen. 5. Plovilo in njegova posadka se izpustijo: — po koncu posvetovalnega sestanka, če to dovoljujejo ugotovljena dejstva, ali — po prejemu plačila kazni (sporazumni postopek), ali — po pologu bančne varščine (sodni postopek). 6. Če ena od strank meni, da obstaja težava pri uporabi navedenega postopka, lahko zahteva nujna posvetovanja v skladu s členom 9 Sporazuma. 86 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 4 Dodatek 1 MINISTRSTVO ZA RIBIŠTVO ZAHTEVKI ZA DOVOLJENJA ZA TUJA INDUSTRIJSKA RIBIŠKA PLOVILA 1. Ime ladjarja: ………………………………………………………………………………………………………… 2. Naslov ladjarja: ……………………………………………………………………………………………………… 3. Ime zastopnika ali lokalnega agenta ladjarja: ……………………………………………………………………… 4. Naslov zastopnika ali lokalnega agenta ladjarja: ………………………………………………………………… 5. Ime in priimek poveljnika: ………………………………………………………………………………………… 6. Registracija plovila: ………………………………………………………………………………………………… 7. Registrska številka: ………………………………………………………………………………………………… 8. Datum in kraj izgradnje: …………………………………………………………………………………………… 9. Plujejo pod zastavo: ………………………………………………………………………………………………… 10. Pristanišče registracije: ……………………………………………………………………………………………… 11. Pristanišče opreme ladje: …………………………………………………………………………………………… 12. Skupna dolžina: …………………………………………………………………………………………………… 13. Širina: ……………………………………………………………………………………………………………… 14. Bruto tonaža: ……………………………………………………………………………………………………… 15. Neto tonaža: ………………………………………………………………………………………………………… 16. Zmogljivost skladiščenja: …………………………………………………………………………………………… 17. Hladilna ali zamrzovalna zmogljivost: …………………………………………………………………………… 18. Vrsta motorja in konjska moč: …………………………………………………………………………………… 19. Vrsta ribolova: ……………………………………………………………………………………………………… 20. Število posadke: …………………………………………………………………………………………………… 21. Komunikacijska oprema: …………………………………………………………………………………………… 22. Klicni znak: ………………………………………………………………………………………………………… 23. Klicni signali: ……………………………………………………………………………………………………… 24. Ribolovne aktivnosti, ki se bodo opravljale: ……………………………………………………………………… 25. Kraj iztovarjanja ulova: …………………………………………………………………………………………… 26. Ribolovne cone: …………………………………………………………………………………………………… 27. Vrste, ki se bodo lovile: …………………………………………………………………………………………… 28. Rok veljavnosti: …………………………………………………………………………………………………… 29. Posebni pogoji: ……………………………………………………………………………………………………… Mnenje Generalnega direktorata za ribištvo ……………………………………………………………………………………………………………………………… Pripombe ministrstva za ribištvo, kmetijstvo in podeželje ………………………………………………………………………………………………………………………………


title: Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-Traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres - Tekst vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit VI i traktaten om Den Europ»iske Union) R¯DETS OG KOMMISSIONENS HANDLINGSPLAN FOR, HVORLEDES AMSTERDAM(cid:220)TRAKTATENS BESTEMMELSER OM INDF˘RELSE AF ET OMR¯DE MED FRIHED, SIKKERHED OG RETF`RDIGHED BEDST KAN GENNEMF˘RES Tekst vedtaget af R¿det (retlige og indre anliggender) den 3. december 1998 (1999/C 19/01) INDHOLDSFORTEGNELSE DEL(cid:217)I: INDLEDNING. DEL(cid:217)II:(cid:217)PRIORITEREDE SP˘RGSM¯L OG FORANSTALTNINGER. A. (cid:217)Kriterier for udv»lgelse af de prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l. B. Politikker, der vedr(cid:192)rer fri bev»gelighed for personer. I. (cid:217)Foranstaltninger vedr(cid:192)rende asyl, ydre gr»nser og indvandring. Side 2 6 6 7 7 II. (cid:217)Civilretligt samarbejde. 10 C. Bestemmelser om politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager. 11 I. (cid:217)Politisamarbejde. 11 II. (cid:217)Retligt samarbejde i straffesager. 12 III. (cid:217)Tiln»rmelse af strafferetlige regler. 13 IV. Horisontale sp(cid:192)rgsm¿l. 13 C 19/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 DEL I INDLEDNING 1. (cid:217)Det Europ»iske R¿d anmodede p¿ m(cid:192)det i Cardiff R¿det og Kommissionen om, at de p¿ m(cid:192)det i Wien ville forel»gge en handlingsplan for, (cid:176)hvorledes de bestemmelser i Amsterdam(cid:220)traktaten, der vedr(cid:192)rer et omr¿de med frihed, sikkerhed og retf»rdighed, bedst kan f(cid:192)res ud i livet(cid:133). Stats(cid:220) og regeringscheferne understregede i P‰rt(cid:220) schach endnu en gang den betydning, de till»gger dette sp(cid:192)rgsm¿l, ved at beramme et s»rligt m(cid:192)de i Det Europ»iske R¿d i Tammerfors i oktober 1999. If(cid:192)lge Amsterdam(cid:220)traktaten skal visum, asyl, indvan(cid:220) dring og andre politikker vedr(cid:192)rende fri bev»ge(cid:220) lighed for personer (s¿som retligt samarbejde i civile sager) flyttes fra tredje til f(cid:192)rste s(cid:192)jle (selv om ikke alle f(cid:192)rste s(cid:192)jle(cid:220)procedurer vil finde anvendelse), mens bestemmelserne om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager i det nye afsnit IV TEU forbliver under tredje s(cid:192)jle i unionsregi. Foruden disse kompetence»ndringer fastl»gger Amsterdam(cid:220) traktaten retningslinjerne for det videre arbejde p¿ de omr¿der, der nu h(cid:192)rer under tredje s(cid:192)jle. 2. (cid:217)Da Det Europ»iske R¿d p¿ m(cid:192)det i Cardiff opfor(cid:220) drede R¿det og Kommissionen til at forel»gge en handlingsplan, anf(cid:192)rte det klart, at det mener, at disse bestemmelser giver nye muligheder for at tackle et omr¿de, der er af stor betydning for offentlig(cid:220) heden, og s¿ledes bringe Den Europ»iske Union t»ttere p¿ borgerne. 3. (cid:217)Uden at undervurdere det, der allerede er opn¿et p¿ dette omr¿de under EF(cid:220)traktaten, under afsnit VI i Maastricht(cid:220)traktaten og inden for Schengen(cid:220)samar(cid:220) bejdet, skal der erindres om, hvorfor de nye bestem(cid:220) melser, der blev vedtaget i Amsterdam, ¿bner op for nye muligheder. For det f(cid:192)rste fremh»ves m¿let om at opretholde og udvikle EU som et omr¿de med frihed, sikkerhed og retf»rdighed, og de forskellige aspekter, der indg¿r deri, er blevet revideret. For det andet har EU f¿et den n(cid:192)dvendige ramme for dette omr¿de, og de p¿kr»vede instrumenter er blevet styrket og samtidig underkastet en strengere juridisk idet Domstolens og og demokratisk kontrol, styrket. rolle Europa(cid:220)Parlamentets blevet er EF(cid:220)metoden udvides, idet flere af omr¿derne under den nuv»rende (cid:176)s(cid:192)jle 3(cid:133) kommer ind under EF(cid:220)ordninger, og en r»kke restriktioner, som tidli(cid:220) gere gjaldt for EF(cid:220)institutionerne i forbindelse med politisamarbejde og samarbejde, er blevet oph»vet. Adgangen til EF(cid:220)budgettet er blevet integrationen af mindre omst»ndelig. Endelig er fra de Schengen en anerkendelse af medlemsstater, der indledte dette samarbejde, og den giver EU et grundlag at bygge videre p¿. strafferetligt indsatsen 4. (cid:217)Ved udarbejdelsen af handlingsplanen tager R¿det og Kommissionen udgangspunkt i, at en af n(cid:192)glerne til dens succes best¿r i at sikre, at ¿nden i det inter(cid:220) institutionelle samarbejde under Amsterdam(cid:220)trak(cid:220) taten oms»ttes til praksis. Dette g»lder is»r de nye initiativret, som ansvarsomr¿der, bl. a. en udvidet Amsterdam(cid:220)traktaten giver Kommissionen. Det, der er vigtigt, er initiativretten ikke s¿ meget, hvor ligger, eller om den er delt eller forbeholdt en insti(cid:220) tution, som hvordan den ud(cid:192)ves. Under alle omst»ndigheder bestemmer traktaten, at Kommis(cid:220) sionen og medlemsstaterne skal dele initiativretten i de sp(cid:192)rgsm¿l, der overf(cid:192)res til F»llesskabet, i de fem ¿r, der er afsat til at opn¿ fri bev»gelighed for personer. ikke nydes tre begreber h»nger 5. (cid:217)Selv om en handlingsplan selvf(cid:192)lgelig konkret skal afspejle de prioriteter og den tidsplan, der er fastsat i selve Amsterdam(cid:220)traktaten, skal den ogs¿ afspejle ligger bag den generelle strategi og filosofi, der frihed, sikkerhed og begrebet (cid:176)et omr¿de med retf»rdighed(cid:133). Disse t»t sammen. Friheden mister meget af sin mening, hvis den i sikre omgivelser og med fuld opbakning fra et retssystem, som alle EU(cid:220)borgere og til. Disse andre bosiddende kan have tre uadskillelige begreber har ~n f»llesn»vner - mennesker - og det ene kan ikke virkeligg(cid:192)res fuldt ud uden de to andre. Opretholdelsen af den rette balance mellem dem m¿ v»re rettesnoren for EU’s indsats. Det skal i den forbindelse bem»rkes, at trak(cid:220) taten om oprettelse af Det Europ»iske F»llesskab (artikel 61, tidligere artikel 73 I, litra a)), skaber en direkte forbindelse mellem de foranstaltninger, der omhandler fri bev»gelighed for personer, og de specifikke foranstaltninger til bek»mpelse og fore(cid:220) byggelse af kriminalitet (artikel 31, litra e) i TEU) tillid 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/3 og s¿ledes skaber en indbyrdes afh»ngighed mellem de to omr¿der. A. (cid:217)ET OMR¯DE MED FRIHED a)(cid:217)Et bredt frihedsbegreb 6. (cid:217)Frihed i betydningen fri bev»gelighed for personer i Den Europ»iske Union er fortsat et grundl»ggende m¿l i traktaten, som de ledsagende foranstaltninger vedr(cid:192)rende sikkerhed og retf»rdighed skal yde et v»sentligt bidrag til. Schengen(cid:220)resultaterne har vist vejen og danner et fundament, der kan bygges videre p¿. Amsterdam(cid:220)traktaten ¿bner dog ogs¿ mulighed for at give ordet (cid:176)frihed(cid:133) en betydning, der g¿r ud over den frie bev»gelighed for personer mellem medlemsstaterne. Frihed betyder ogs¿ at leve i et milj(cid:192), hvor loven overholdes, og hvor man ved, at de offentlige myndigheder, enten hver for sig eller i f»llesskab (p¿ nationalt plan, p¿ EU(cid:220)plan eller inter(cid:220) nationalt), g(cid:192)r, hvad de kan for at bek»mpe og straffe dem, der kn»gter friheden eller misbruger den. Denne opfattelse af frihed omfatter ogs¿ alle de herunder grundl»ggende beskyttelse mod alle former for forskelsbehandling, som omhandlet i artikel 12 og 13 i TEF og artikel 6 i TEU. menneskerettigheder, 7. (cid:217)En anden grundl»ggende frihedsrettighed, der fortjener s»rlig opm»rksomhed i vort moderne samfund, som er karakteriseret ved den hurtige v»kst i udvekslingen af informationer, er privatlivets fred og navnlig beskyttelsen af personoplysninger. N¿r der som st(cid:192)tte for politisamarbejdet og det strafferetlige registre over samarbejde oprettes personoplysninger og udveksles oplysninger, er det af st(cid:192)rste vigtighed at finde den rigtige balance mellem offentlig sikkerhed og beskyttelse af det enkelte menneskes privatliv. b)(cid:217)Indvandrings(cid:220) og asylpolitik 8. (cid:217)For s¿ vidt ang¿r prioriteringen fremover m¿ man g(cid:192)re sig forskellige overvejelser vedr(cid:192)rende indvan(cid:220) dringspolitikken p¿ den ene side og asylpolitikken p¿ den anden side. Det fremtidige arbejde inden for disse omr¿der vil hovedsagelig v»re bestemt af det faktum, at den nye traktat indeholder en forpligtelse til at skride til handling inden for en frist p¿ fem ¿r efter dens ikrafttr»den p¿ en lang r»kke omr¿der inden for indvandrings(cid:220) og asylpolitikken, for s¿ vidt ang¿r s¿vel substansen som procedurerne. Der er allerede gjort et imponerende stykke arbejde, men de instrumenter, der indtil nu er vedtaget, har to mangler: de bygger ofte p¿ retsakter, der ikke har nogen bindende virkning, s¿som resolutioner eller henstillinger, og de er ikke udstyret med passende opf(cid:192)lgningsordninger. Tilsagnet i Amsterdam(cid:220)trak(cid:220) taten om fremover at anvende f»llesskabsinstru(cid:220) menter giver mulighed for at r¿de bod p¿ disse mangler, n¿r det er n(cid:192)dvendigt. Navnlig bek»m(cid:220) pelsen af ulovlig indvandring b(cid:192)r prioriteres, samtidig med at de tredjelandsborgere, der opholder sig lovligt i EU, skal integreres og deres rettigheder varetages, og de, der har behov for det, beskyttes, ogs¿ selv om de ikke opfylder kriterierne i Gen(cid:127)ve(cid:220) konventionen fuldst»ndigt. B. (cid:217)ET OMR¯DE MED SIKKERHED 9. (cid:217)De fordele, man opn¿r ved at skabe et omr¿de med frihed, ville ikke v»re noget v»rd, hvis de personer, der nyder godt af friheden, ikke har et sted, hvor de f(cid:192)ler sig i sikkerhed. 10. (cid:217)Der er enighed om, at det ikke er traktatens m¿l at skabe et EU(cid:220)omr¿de med sikkerhed i den forstand, at de retsh¿ndh»vende myndigheder i alle de impli(cid:220) cerede EU(cid:220)lande skal anvende ens efterforsknings(cid:220) procedurer i sikkerhedssp(cid:192)rgsm¿l. De nye bestem(cid:220) melser »ndrer heller ikke den forpligtelse, som medlemsstaterne har til at s(cid:192)rge for, at lov og orden opretholdes, og til at beskytte den indre sikkerhed. 11. (cid:217)Amsterdam(cid:220)traktaten giver snarere medlemsstaterne de institutionelle foruds»tninger for f»lles handling inden for de to uadskillelige omr¿der politisamar(cid:220) bejde og strafferetligt samarbejde, og dermed for ikke blot at tilbyde borgerne (cid:192)get sikkerhed, men ogs¿ forsvare EU’s interesser, bl. a. de finansielle. Det erkl»rede m¿l er at (cid:176)forebygge og bek»mpe organi(cid:220) seret og anden kriminalitet, is»r terrorisme, menne(cid:220) skehandel og overgreb mod b(cid:192)rn, ulovlig narkotika(cid:220) handel og ulovlig v¿benhandel, korruption og svig(cid:133). a)(cid:217)Organiseret kriminalitet 12. (cid:217)EU’s svar p¿ den udfordring, som organiseret krimi(cid:220) nalitet udg(cid:192)r, er indeholdt i den handlingsplan, der blev vedtaget af Det Europ»iske R¿d i Amsterdam, og som bestemmer, at der skal foreg¿ en samlet indsats i hver enkelt fase fra forebyggelsen over h¿ndh»velsen til retsforf(cid:192)lgningen. Der er allerede gjort store fremskridt, hvilket Det Europ»iske R¿d i Cardiff ogs¿ har anerkendt, men selv n¿r planen er gennemf(cid:192)rt helt, skal Amsterdam(cid:220)traktatens mulig(cid:220) heder for at g¿ videre udnyttes. C 19/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 b)(cid:217)Narkotika 13. (cid:217)Narkotikaproblemet s»rlig opm»rk(cid:220) fortjener somhed. Det udg(cid:192)r p¿ mange forskellige m¿der en trussel mod den kollektive og den individuelle sikkerhed, og er ofte - men ikke altid - forbundet med organiseret kriminalitet. Der er tale om et omr¿de, hvor EU har spillet en markant og indfly(cid:220) delsesrig rolle ved at insistere p¿, at der f(cid:192)res en overordnet politik, som bygger p¿ en deling af ansvaret mellem forbrugerlandene og producentlan(cid:220) dene. Det er imidlertid klart, at inden for en s¿dan f»lles ramme er den v»sentligste faktor de kr»fter, som de forskellige retsh¿ndh»vende myndigheder i f»llesskab s»tter ind p¿ at l»gge pres p¿ narkotika(cid:220) forhandlerne og de kriminelle organisationer, der st¿r bag dem. EU’s handlingsplan mod narkotika i tidsrummet 2000(cid:220)2004, som Kommissionen og R¿det i (cid:192)jeblikket dr(cid:192)fter, skal udformes og gennemf(cid:192)res p¿ en s¿dan m¿de, at den nye traktats muligheder udnyttes fuldt ud. c)(cid:217)Europol 14. (cid:217)Den nye traktat anerkender den v»sentlige og centrale rolle, Europol vil komme til at spille, idet en r»kke s»rlige foranstaltninger vil skulle vedtages i l(cid:192)bet af de f(cid:192)rste fem ¿r efter dens ikrafttr»den. Traktaten indeholder i s»rdeleshed bestemmelser om styrket samordning og om st(cid:192)tte fra Europol til operative aktioner. Det er derfor vigtigt at indlede gennemf(cid:192)relsen af foranstaltningerne hurtigst muligt, nu hvor konventionen om oprettelse af Europol endelig er blevet ratificeret af alle medlemsstater, hvilket betyder, at Europol kan indtage sin nye rolle som uundv»rligt for EU(cid:220)samarbejdet. Denne udvikling skal bygge p¿ resultaterne fra Europols Narkotikaenhed, der i sin egenskab af forl(cid:192)ber for Europol har erhvervet erfaringer inden s¿som udveksling af oplysninger, for omr¿der teknisk og operativ bistand, trusselsanalyser og situa(cid:220) tionsrapporter. redskab C. (cid:217)ET OMR¯DE MED RETF`RDIGHED 15. (cid:217)P¿ baggrund af den nye fremdrift og de nye instru(cid:220) menter, Amsterdam(cid:220)traktaten har f(cid:192)rt med sig, fore(cid:220) kommer det hensigtsm»ssigt at se n»rmere p¿, hvad det er, man (cid:192)nsker at opn¿ ved et omr¿de med (cid:176)retf»rdighed(cid:133), samtidig med at der tages hensyn til den kendsgerning, at retssystemerne varierer betyde(cid:220) ligt fra en medlemsstat til en anden af dybt foran(cid:220) krede historiske og traditionsbetingede grunde. Det, man vil, er at give borgerne den samme f(cid:192)lelse af retf»rdighed overalt i EU. Retf»rdighed skal i denne forbindelse forst¿s som noget, der g(cid:192)r dagligdagen lettere for almindelige mennesker, og som stiller de individer til regnskab, der er en trussel for samfun(cid:220) dets og borgernes frihed. Det indeb»rer, at der er adgang til at f¿ sin sag behandlet ved domstolene, og at der er et udbygget retligt samarbejde mellem leverer de medlemsstaterne. Amsterdam(cid:220)traktaten forn(cid:192)dne begrebsm»ssige og institutionelle forud(cid:220) s»tninger for at sikre disse v»rdier overalt i EU. P¿ b¿de det civilretlige og det strafferetlige omr¿de er det af afg(cid:192)rende betydning for skabelsen af et omr¿de med retf»rdighed, at de vedtagne konven(cid:220) tioner ratificeres hurtigt og gennemf(cid:192)res effektivt. a)(cid:217)Det civilretlige samarbejde 16. (cid:217)Udvidelsen af det civilretlige samarbejde, som mange langsomt, udg(cid:192)r en finder har udviklet sig for v»sentlig etape i oprettelsen at et europ»isk retsom(cid:220) r¿de, som borgerne i EU vil opleve som en m»rkbar forbedring. De lovlydige borgere har ret til at forvente af EU, at den forenkler og letter de retlige forhold i EU. Derfor b(cid:192)r principper som retssik(cid:220) kerhed og til domstolene v»re et hovedm¿l, som indeb»rer, at det skal v»re let at fastsl¿, hvilken domstol en sag henh(cid:192)rer under, og hvilke lovbestemmelser der g»lder for sagen, og at domsafsigelsen skal v»re hurtig og upartisk og domsfuldbyrdelsen effektiv. lige adgang b)(cid:217)Det strafferetlige samarbejde 17. (cid:217)Der er et klart behov for at forbedre og fremskynde det strafferetlige samarbejde b¿de mellem medlems(cid:220) staterne og med tredjelande, navnlig med henblik p¿ et (cid:192)get politisamarbejde. Uanset hvor effektivt det retlige samarbejde m¿tte v»re, har man i dag vanskeligt ved at tage kampen op mod f»nomener som organiseret kriminalitet, medmindre man fore(cid:220) tager en lempelse af procedurerne, og om n(cid:192)dven(cid:220) digt en tiln»rmelse af lovgivningerne. 18. (cid:217)Konkret betyder dette f(cid:192)rst og fremmest, at kriminel adf»rd skal h¿ndteres p¿ samme effektive m¿de overalt i EU. Terrorisme, korruption, menneske(cid:220) handel og organiseret kriminalitet b(cid:192)r v»re omfattet af et mindstem¿l af regler om, hvad der udg(cid:192)r en strafbar handling, og retsforf(cid:192)lgelsen b(cid:192)r foreg¿ med samme intensitet overalt i EU. Hvis alvorlige straf(cid:220) bare handlinger behandles ens, og retsgarantierne er sammenlignelige i hele EU, b(cid:192)r man unders(cid:192)ge mulighederne for at forbedre koordineringen af rets(cid:220) forf(cid:192)lgelsen i tilf»lde, hvor h(cid:192)jere effektivitet kan forenes med respekten for den enkeltes rettigheder. Det g»lder is»r de omr¿der, hvor EU allerede har udviklet f»lles politikker, og omr¿der, hvor de gr»nseoverskridende aspekter er af stor betydning, s¿som milj(cid:192)kriminalitet, h(cid:192)jteknologikriminalitet, bestikkelse og svig, hvidvaskning af penge, etc. skal If(cid:192)lge Amsterdam(cid:220)traktatens bestemmelser 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/5 Europols bef(cid:192)jelser udvides, og de retslige myndig(cid:220) heders placering og rolle i forhold til Europol - enten p¿ medlemsstatsniveau eller p¿ EU(cid:220)niveau - unders(cid:192)ges. Vedtagelsen af handlingsplanen f¿r yderligere den fordel, at ans(cid:192)gerlandene f¿r en klar og samlet tilkendegivelse af EU’s prioriteter p¿ dette omr¿de. c)(cid:217)Retsplejeprocedurer E. (cid:217)FORBINDELSERNE MED TREDJELANDE OG INTERNATIONALE ORGANISATIONER 19. (cid:217)Retsplejeprocedurerne b(cid:192)r yde praktisk procedurem»ssige Menneskerettighedsdomstolens talt de samme retsgarantier overalt, s¿ledes at sagsbehand(cid:220) lingen ikke adskiller sig n»vnev»rdigt fra den ene domstol til den anden. I princippet er passende og sammenlignelige retsgarantier allerede sikret gennem den beskyttelse, der f(cid:192)lger af den europ»iske konvention til beskyttelse af menne(cid:220) skerettigheder og grundl»ggende frihedsrettigheder dynamiske og fortolkning heraf, navnlig med hensyn til retten til at forsvare sig i straffesager. Det forekommer imid(cid:220) lertid nyttigt at supplere disse grundl»ggende prin(cid:220) cipper med standarder og kodekser for god praksis p¿ omr¿der af gr»nseoverskridende relevans og f»lles interesse (f. eks. fortolkning), som ogs¿ kan omfatte visse dele af fuldbyrdelsen af strafferetlige afg(cid:192)relser, herunder f. eks. konfiskation af aktiver og visse aspekter af social revalidering af gerningsm»nd og st(cid:192)tte til ofre. d)(cid:217)Gr»nseoverskridende retstvister 20. (cid:217)De vanskeligheder, borgerne uv»gerligt konfronteres med i gr»nseoverskridende retssager, s¿vel inden for i videst muligt civilretten som strafferetten, b(cid:192)r omfang neutraliseres. Det betyder f. eks. gnidningsl(cid:192)s fremsendelse af dokumenter og oplysninger, anven(cid:220) delse af formularer, etablering af ordninger eller netv»rk, der kan yde bistand og r¿dgive i gr»nseoverskridende sager, og mulighed for offentlig retshj»lp i s¿danne sager. flersprogede D. (cid:217)UDVIDELSEN 21. (cid:217)Der er en n»r forbindelse til udvidelsesprocessen, is»r f(cid:192)rtiltr»delsesstrategien. De lande, der ans(cid:192)ger om medlemskab af den Euro(cid:220) p»iske Union, er klar over, at retlige og indre anlig(cid:220) gender f¿r s»rlig betydning for deres ans(cid:192)gninger. G»ldende ret p¿ RIA(cid:220)omr¿det har dog en anden karakter end andre dele af g»ldende EU(cid:220)ret. Der er stadig meget at g(cid:192)re, og den g»ldende ret vil derfor udvikle sig konstant i f(cid:192)rtiltr»delsesperioden. 22. (cid:217)De fremskridt, der er gjort med Amsterdam(cid:220)trak(cid:220) taten, vil ogs¿ styrke EU’s rolle som akt(cid:192)r og partner p¿ den internationale scene b¿de p¿ bilateralt plan og i mulilaterale fora. Med udgangspunkt i den dialog, som EU allerede har indledt inden for samar(cid:220) indre anliggender med et bejdet om retlige og stigende antal tredjelande og internationale organi(cid:220) sationer og instanser (f. eks. Interpol, UNHCR, Europar¿det, G(cid:220)8 og OECD), kan dette eksterne aspekt af EU’s indsats dermed forventes at f¿ tilf(cid:192)rt en ny og mere kr»vende dimension. De nye instru(cid:220) menter, der st¿r til r¿dighed med den nye traktat, vil skulle udnyttes fuldt ud. Is»r vil henl»ggelsen under F»llesskabets kompetence af sp(cid:192)rgsm¿l vedr(cid:192)rende indvandring og civilretligt samarbejde give asyl, F»llesskabet mulighed for - i det omfang Domsto(cid:220) lens retspraksis vedr(cid:192)rende Fallesskabets eksterne kompetence tillader det - at g(cid:192)re sin indflydelse g»ldende i disse sp(cid:192)rgsm¿l p¿ internationalt plan. P¿ de omr¿der, der fortsat h(cid:192)rer under afsnit VI i TEU, kan EU ogs¿ udnytte R¿dets mulighed for at indg¿ internationale aftaler om sp(cid:192)rgsm¿l vedr(cid:192)rende trak(cid:220) tatens afsnit VI og formandskabets mulighed for, med bistand fra Generalsekret»ren for R¿det og i fuldt samarbejde med Kommissionen, at repr»sen(cid:220) tere EU p¿ disse omr¿der. F. (cid:217)ARBEJDSSTRUKTUREN INDEN FOR RETLIGE OG INDRE ANLIGGENDER 23. (cid:217)De nye bestemmelser i Amsterdam(cid:220)traktaten samt dens protokol om integration af Schengen(cid:220)reglerne i Den Europ»iske Union, som i h(cid:192)j grad g¿r p¿ tv»rs af s(cid:192)jlerne, skal ogs¿ afspejles i R¿dets arbejdstruk(cid:220) turer. Det var tydeligvis ikke traktatens hensigt at opdele den m¿de, hvorp¿ de forskellige aspekter af dette omr¿de med frihed, sikkerhed og retf»rdighed behandles, nemlig mellem Det Europ»iske F»lles(cid:220) skabs strukturer p¿ den ene side og Den Europ»iske Union p¿ den anden side, navnlig fordi ansvaret for at n¿ m¿let i begge tilf»lde, hvad enten de h(cid:192)rer under s(cid:192)jle 1 eller s(cid:192)jle 3, p¿hviler R¿det i dets sammens»tning af justits(cid:220) og indenrigsministre. Det er derfor af afg(cid:192)rende betydning inden Amsterdam(cid:220) indf(cid:192)re hensigtsm»ssige traktatens ikrafttr»den at C 19/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 foranstaltninger med henblik herp¿, der b¿de over(cid:220) holder traktatens bestemmelser og letter De Faste Repr»sentanters Komit~s koordinerende rolle. for at d»kke det s»rlige Det er ogs¿ vigtigt at indf(cid:192)re passende foranstalt(cid:220) ninger tilf»lde, som Schengen(cid:220)informationssystemet udg(cid:192)r, for at sikre en bl(cid:192)d overgang uden neds»ttelse af systemets indledes dr(cid:192)ftelser p¿ effektivitet. Der kan ogs¿ mellemlang sigt om perspektiverne for udvikling af SIS II, n¿r det er blevet udvidet. Dr(cid:192)ftelserne om de n(cid:192)dvendige strukturforanstalt(cid:220) ninger, herunder overvejelser om behovet for yderli(cid:220) gere koordinering i forbindelse med migration og asyl i udvalg best¿ende af h(cid:192)jst¿ende embedsm»nd er allerede p¿begyndt i K. 4(cid:220)Udvalget p¿ grundlag af artikel K(cid:216)4, stk. 1, i TEU. samt p¿ det civilretlige omr¿de Denne reform af arbejdsstrukturerne skal bygge p¿ f(cid:192)lgende principper: rationalisering og forenkling (et passende antal grupper, der svarer til de m¿l, der er fastsat i traktaten, ingen overlapning), specialisering og ansvar (grupper best¿ende af eksperter, der befinder sig p¿ et tilstr»kkeligt h(cid:192)jt ansvarsniveau i deres medlemsstat, en passende plads til de operatio(cid:220) nelle strukturer (cid:220) Europol, det europ»iske retlige netv»rk), kontinuitet (st¿ende grupper, der svarer til permanente m¿l i traktaten, mekanisme til opf(cid:192)lg(cid:220) ning af samtlige vedtagne instrumenter), gennemsig(cid:220) tighed (klare mandater og klare forhold mellem grupperne) samt fleksibilitet (mulighed for at tilpasse strukturerne p¿ meget kort sigt for at im(cid:192)deg¿ nye problemer, der kr»ver en hastende s»rbehandling). Amsterdam(cid:220)traktatens ikrafttr»den rejser ogs¿ en r»kke retlige sp(cid:192)rgsm¿l som f(cid:192)lge af visse politikkers overgang fra s(cid:192)jle 3 til s(cid:192)jle 1 samt overgangen til nye former for retsakter og procedurer under s(cid:192)jle 3. Dette g»lder f. eks. sp(cid:192)rgsm¿let om, hvordan man skal behandle konventioner p¿ omr¿det, der skal overf(cid:192)res til F»llesskabets kompetence, og som er undertegnet, men endnu ikke ratificeret p¿ tids(cid:220) punktet for Amsterdam(cid:220)traktatens ikrafttr»den. DEL II PRIORITEREDE SP˘RGSM¯L OG FORANSTALTNINGER A. (cid:217)KRITERIER FOR UDV`LGELSE AF DE PRIORI(cid:220) TEREDE SP˘RGSM¯L som organiseret kriminalitet og migrations(cid:220) str(cid:192)mme udg(cid:192)r. 24. (cid:217)En r»kke principper har v»ret afg(cid:192)rende for, hvordan R¿det og Kommissionen har afgr»nset - og agter at gennemf(cid:192)re - de foranstaltninger, der behandles i denne del: i) Amsterdam(cid:220)traktaten giver selv en r»kke klare retningslinjer for, hvilke foranstaltninger der skal prioriteres h(cid:192)jest, is»r i de f(cid:192)rste fem ¿r efter traktatens skal stemme overens med disse retningslinjer. ikrafttr»den. Handlingsplanen ii) n»rhedsprincippet, som g»lder for alle aspekter af EU’s indsats, er af s»rlig relevans for oprettelsen af et omr¿de med frihed, sikkerhed og retf»r(cid:220) dighed. iv) operationel effektivitet i den konkrete udm(cid:192)nt(cid:220) ning af de retlige rammer, der er fastlagt ved traktaten, er lige s¿ vigtig som selve de lovgiv(cid:220) ningsm»ssige rammer. De trufne foranstaltninger skal opfylde faktiske behov og tilf(cid:192)re merv»rdi. I den forbindelse b(cid:192)r de arbejdsmetoder, der alle(cid:220) rede har best¿et deres pr(cid:192)ve, f. eks. i forbindelse med Schengen(cid:220)samarbejdet, indarbejdes i EU’s handlingsplan. v) ansvaret for opretholdelsen af den indre sikkerhed p¿hviler medlemsstaterne. Det er derfor vigtigt i forbindelse med udviklingen af det europ»iske samarbejde at tage hensyn til nationale interesser og f»lles strategier samt forskelle. vi)(cid:217)en realistisk fremgangsm¿de kr»ver, n¿r der skal prioriteres, at der tages hensyn til disponible ressourcer og tid. iii) princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne indbyrdes og EU(cid:220)institutionerne skal v»re styrende for tack(cid:220) lingen af de gr»nseoverskridende udfordringer, og mellem medlemsstaterne 25. (cid:217)If(cid:192)lge artikel 2 i TEU skal Unionen s»tte sig som m¿l at bevare og udbygge Unionen som et omr¿de 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/7 med frihed, sikkerhed og retf»rdighed, hvor der er fri bev»gelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedr(cid:192)rende kontrol ved de ydre gr»nser, asyl, indvandring og forebyggelse og bek»mpelse af kriminalitet. Den indbyrdes afh»n(cid:220) gighed mellem de forskellige aspekter af dette samlede m¿l bekr»ftes af artikel 61, litra a), der n»vner artikel 31, litra e), i TEU. Det er derfor af interesse for at opn¿ et s¿ h(cid:192)jt sikkerhedsniveau som muligt for borgerne, at bestemte aktiviteter p¿ et omr¿de bringes i overensstemmelse med aktiviteter p¿ et andet omr¿de, b¿de hvad tidsramme og indhold ang¿r. stk. 2, 26. (cid:217)Integrationen af Schengen(cid:220)reglerne i Den Europ»(cid:220) iske Unions rammer vil f¿ til f(cid:192)lge, at fra datoen for Amsterdam(cid:220)traktatens ikrafttr»den vil F»llesskabets m¿l som omhandlet i hele artikel 62 og i vidt omfang i artikel 63, stk. 3, litra b), i TEF i Amsterdam(cid:220)trak(cid:220) tatens udgave stort set v»re gennemf(cid:192)rt i forhold til 10 medlemsstater og i forhold til 13 medlemsstater fra datoen for den r¿dsafg(cid:192)relse, som er omhandlet i artikel 2, i Schengen(cid:220)protokollen. Det betyder, at meget af det grundl»ggende arbejde vil v»re gjort l»nge inden den fem¿rsfrist, der er fastsat i de p¿g»ldende artikler. Det giver R¿det mulighed for i starten at koncentrere sig om andre af F»lles(cid:220) skabets og Unionens m¿l p¿ omr¿det retlige og indre anliggender, for hvis gennemf(cid:192)relse der er fastsat en maksimumsfrist p¿ fem ¿r (artikel 63, stk. 1 og stk. 2, litra a), i TEF og artikel 30, stk. 2, i TEU f. eks. ), og tage sig af sp(cid:192)rgsm¿l, der kr»ver en (cid:192)jeblikkelig indsats, eller som er blevet politisk vigtige. Med henblik p¿ den praktiske gennemf(cid:192)relse af de prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l i disse artikler vil man skulle i de vedtage de f(cid:192)lgende afsnit. foranstaltninger, der beskrives 27. (cid:217)I overensstemmelse med retningslinjerne i traktaten skal der tages hensyn til Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling i henhold til protokollerne til Amsterdam(cid:220)traktaten og, ved fastl»ggelsen af de prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l, til g»ldende tidsplaner og for en kontinuerlig videref(cid:192)relse af de behovet nuv»rende arbejdsprogrammer p¿ mellemlang sigt. 29. (cid:217)I lovgivningsarbejdet har der ogs¿ skullet tages hensyn til g»ldende EU(cid:220)ret inden for tredje s(cid:192)jle, idet man har skullet afg(cid:192)re, hvilke af de g»ldende bestemmelser der eventuelt skal erstattes af mere effektive bestemmelser. Her har man f(cid:192)rst og frem(cid:220) mest taget de bestemmelser, der klassificeres som (cid:176)soft law(cid:133), i betragtning. 30. (cid:217)Amsterdam(cid:220)traktatens ikrafttr»den f¿r sandsynligvis til f(cid:192)lge, at EF(cid:220)Domstolen f¿r (cid:192)get sin arbejdsbyrde, mens et omr¿de med frihed, sikkerhed og retf»r(cid:220) dighed netop kr»ver, at retssager forl(cid:192)ber s¿ hurtigt som muligt. Det er derfor b¿de i medlemsstaternes og de ber(cid:192)rte personers interesse at prioritere en unders(cid:192)gelse sammen med Domstolen af alle mulige midler til at afkorte gennemsnitsl»ngden af Domsto(cid:220) lens sagsbehandling, navnlig anmodninger om pr»ju(cid:220) dicielle afg(cid:192)relser under Afsnit VI i TEU og Afsnit IV i TEF. 31. (cid:217)Nedenst¿ende prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l f¿r logisk set virkning, n¿r Amsterdam(cid:220)traktaten tr»der i kraft. De prioriterede foranstaltninger fordeler sig p¿ to kate(cid:220) gorier. P¿ den ene side de handlinger og foranstalt(cid:220) ninger, som det er vigtigt at gennemf(cid:192)re eller vedtage senest to ¿r efter Amsterdam(cid:220)traktatens ikrafttr»den (i det f(cid:192)lgende ben»vnt (cid:176)foranstalt(cid:220) ninger, der skal tr»ffes inden to ¿r(cid:133)), og p¿ den anden side de handlinger og foranstaltninger, der skal gennemf(cid:192)res eller vedtages senest fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den, eller hvis gennemf(cid:192)relse i det mindste skal v»re p¿begyndt p¿ omr¿det (i det f(cid:192)lgende ben»vnt (cid:176)foranstaltninger, der skal tr»ffes inden fem ¿r(cid:133)). Mange af aktiviteterne p¿ f(cid:192)rste prioritetstrin vil muligvis straks skulle indledes, s¿ snart handlingsplanen er vedtaget, da de kr»ver et forberedende arbejde - f. eks. i de tekniske grupper - som helst skulle v»re afsluttet p¿ ikrafttr»delses(cid:220) datoen. S¿danne s»rligt hastende foranstaltninger vil blive fremh»vet i hvert enkelt tilf»lde. B. (cid:217)POLITIKKER I FORBINDELSE MED FRI BEV`(cid:220) GELIGHED FOR PERSONER I. (cid:217)Foranstaltninger vedr(cid:192)rende asyl, ydre gr»nser og indvandring 28. (cid:217)Ved fastl»ggelsen af de indholdsm»ssige og poli(cid:220) tiske prioriteter har man i f(cid:192)rste r»kke m¿ttet tage hensyn til de projekter, som allerede er under som ved Amsterdam(cid:220)traktatens behandling, eller stadig vil v»re under ikrafttr»den behandling. Det er her blevet fors(cid:192)gt at sikre den st(cid:192)rst mulige kontinuitet under tilpasningen til de nye rammebetingelser. formentlig 32. (cid:217)M¿let er at gennemf(cid:192)re et omr¿de med frihed i l(cid:192)bet af de kommende fem ¿r. For at sikre (cid:192)get sikkerhed for alle europ»iske borgere foruds»tter gennemf(cid:192)(cid:220) relsen af dette m¿l derfor, at der udarbejdes ledsage(cid:220) foranstaltninger, navnlig vedr(cid:192)rende kontrol ved de ydre gr»nser og bek»mpelse af ulovlig indvandring under fuld hensyntagen til principperne i artikel 6 i C 19/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 TEU og artikel 12 og 13 i TEF. HCR bliver h(cid:192)rt, n¿r det er n(cid:192)dvendigt, vedr(cid:192)rende asylsp(cid:192)rgsm¿l. 33. (cid:217)Ved udformningen af foranstaltningerne skal man tage beh(cid:192)rigt hensyn til, at asyl(cid:220) og indvandringsom(cid:220) r¿det er adskilt og kr»ver forskellige strategier og l(cid:192)sninger. 34. (cid:217)Der skal udarbejdes en samlet migrationsstrategi, hvor et system af europ»isk solidaritet skal v»re fremtr»dende. De erfaringer og fremskridt, der er gjort med Schengen(cid:220)samarbejdet, vil v»re s»rligt betydningsfulde med hensyn til korttidsophold (op til tre m¿neder), bek»mpelse af ulovlig indvandring og kontrol ved de ydre gr»nser. En overordnet prioritet b(cid:192)r v»re at forbedre udveks(cid:220) lingen af statistikker og oplysninger om asyl og indvandring. En s¿dan udveksling b(cid:192)r omfatte stati(cid:220) stikker om asyl og indvandning, samt oplysninger om tredjelandsstatsborgeres retsstilling og national lovgivning og politik p¿ grundlag af Kommissionens handlingsplan. 35. (cid:217)For at gennemf(cid:192)re et omr¿de med fri bev»gelighed fuldst»ndigt er det af afg(cid:192)rende betydning, at der sker en hurtig og omfattende udvidelse af princip(cid:220) perne om fri bev»gelighed for personer i overens(cid:220) stemmelse med protokollen om integration af Schengen(cid:220)reglerne i Den Europ»iske Union. Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden to ¿r 36. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes inden to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Foranstaltninger inden for asyl og indvandring Vurdering af oprindelseslande for at udarbejde en landespecifik integreret fremgangsm¿de. b) Foranstaltninger p¿ asylomr¿det i)(cid:217)Dublin(cid:220)konventionens effektivitet: fortsat behandling af kriterierne og betingelserne for at forbedre gennemf(cid:192)relsen af konventionen og af den mulige omdannelse af retsgrund(cid:220) laget (artikel 63, stk. 1, litra a), i TEF). til Amsterdam(cid:220)systemet Det b(cid:192)r unders(cid:192)ges, i hvilket omfang ordningen b(cid:192)r suppleres med bl. a. bestem(cid:220) melser, der g(cid:192)r det muligt at p¿l»gge en enkelt medlemsstat ansvaret for behandlingen familie, n¿r af medlemmerne af anvendelsen af ansvarskriterierne fordeler det p¿ flere stater, og p¿ tilfredsstillende m¿de at l(cid:192)se sp(cid:192)rgsm¿let om beskyttelse, n¿r en flygt(cid:220) ning skifter bop»lsland. samme ii)(cid:217)Gennemf(cid:192)relsen af Eurodac. iii)(cid:217)Vedtagelse af minimumsstandarder for proce(cid:220) i medlemsstaterne for tildeling eller durer fratagelse af (artikel 63, flygtningestatus stk. 1, litra d), i TEF) med henblik p¿ bl. a. at afkorte varigheden af asylprocedurerne. I den forbindelse skal der l»gges s»rlig v»gt p¿ b(cid:192)rns situation. iv) Begr»nsning flygtninge(cid:220) str(cid:192)mme(cid:133) af asylans(cid:192)gere mellem medlems(cid:220) staterne. (cid:176)sekund»re af v) Definere minimumsstandarder for modtagelse af asylans(cid:192)gere med s»rligt henblik p¿ b(cid:192)rns situation (artikel 63, stk. 1, litra b), i TEF). vi) Iv»rks»ttelse af en unders(cid:192)gelse med henblik p¿ at f¿ fastlagt fordelene ved en f»lles EU(cid:220)asylprocedure. c) Foranstaltninger vedr(cid:192)rende indvandring i)(cid:217)Instrument om lovlige indvandreres retsstil(cid:220) ling. ii)(cid:217)Fastl»ggelse EU(cid:220)politik (cid:220)givelse. af en vedr(cid:192)rende sammenh»ngende og tilbagetagelse iii)(cid:217)Bek»mpelse af ulovlig (arti(cid:220) kel 63, stk. 3, litra b), i TEF) gennem bl. a. i i oplysningskampagner oprindelseslande. transitlande og indvandring I lighed med prioriteringen af kontrollen med indvandrerstr(cid:192)mmene skal der hurtigt frem(cid:220) s»ttes konkrete forbedring af forslag bek»mpelsen af ulovlig indvandring. til 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/9 d) Foranstaltninger vedr(cid:192)rende ydre gr»nser og fri b) Foranstaltninger vedr(cid:192)rende asyl bev»gelighed for personer i)(cid:217)Procedure og betingelser for medlemssta(cid:220) ternes udstedelse af visa (midler, repatrie(cid:220) ringsgarantier eller d»kning af udgifter i forbindelse med ulykke og sygdom); samt udarbejdelsen af en lande, hvis underkastet kravet om statsborgere lufthavnstransitvisum den nuv»rende gr¿ liste). (oph»velse liste over er af i)(cid:217)Vedtagelse af minimumsstandarder for tredje(cid:220) landsstatsborgeres opn¿else af flygtningestatus ii)(cid:217)Fastl»ggelse af minimumsstandarder for subsi(cid:220) di»r beskyttelse af personer, der har behov for international beskyttelse (artikel 63, stk. 2, litra a), anden del). ii)(cid:217)Fastl»ggelse af regler om et ensartet visum (artikel 62, stk. 2, litra b), nr. iv), i TEF). c) Foranstaltninger vedr(cid:192)rende indvandring iii)(cid:217)Udarbejdelse af en forordning vedr(cid:192)rende lande, -(cid:217)hvis statsborgere er fritaget for visumkrav i Den Europ»iske Unions medlemsstater -(cid:217)hvis statsborgere skal v»re i besiddelse af visum i EU’s medlemsstater (artikel 62, stk. 2, litra b), nr. i), i TEF). iv) Yderligere harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om transportvirksomheders ansvar. Foranstaltninger, der skal tr»ffes s¿ hurtigt som muligt i overensstemmelse med Amsterdam(cid:220)traktatens bestem(cid:220) melser 37. (cid:217)a)(cid:217)Minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse af fordrevne fra tredjelande, der ikke kan vende tilbage til deres hjemland (artikel 63, stk. 2, litra a), i TEF). b) Fremme af en ligelig fordeling mellem medlems(cid:220) staterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af fordrevne og f(cid:192)lgerne heraf (artikel 63, stk. 2, litra a) og b), i TEF). Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden fem ¿r 38. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes inden fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Foranstaltninger vedr(cid:192)rende asyl og indvandring Fastl»ggelse og gennemf(cid:192)relse af de foranstalt(cid:220) ninger, der er opf(cid:192)rt i den europ»iske migra(cid:220) tionsstrategi. i)(cid:217)Forbedring af mulighederne for at udsende personer, der er blevet n»gtet opholdstilla(cid:220) delse, gennem forbedret EU(cid:220)koordination, gennemf(cid:192)relse af tilbagetagelsesklausuler og udvikling af europ»iske officielle (ambas(cid:220) sade(cid:220)) rapporter om situationen i hjemlan(cid:220) dene. ii)(cid:217)Fastl»ggelse af betingelserne for indrejse og ophold og standarder for procedurer for medlemsstaternes udstedelse af langtidsvisa og opholdstilladelser, bl. a. med henblik p¿ fami(cid:220) liesammenf(cid:192)ring (artikel 63, stk. 3, litra a), i TEF): Sp(cid:192)rgsm¿let om, hvorvidt tredjelandsstatsbor(cid:220) gere med opholdstilladelse frit kan opholde sig i hvilken som helst medlemsstat i EU, vil snarest blive dr(cid:192)ftet i den kompetente arbejdsgruppe. iii)(cid:217)Fastl»ggelse af rettigheder og betingelser, hvorefter som har tredjelandsstatsborgere, lovligt ophold i en medlemsstat, kan opholde sig i andre medlemsstater (artikel 63, stk. 4, i TEF). I de kompetente r¿dsinstanser kunne det dr(cid:192)ftes under hensyntagen til f(cid:192)lgerne for den ligev»gt og arbejdsmarkedet, p¿ sociale hvilke betingelser i lighed med EU(cid:220)statsborgere og disses familie, kan tage ophold og arbejde i hvilken som helst medlemsstat i EU. tredjelandsstatsborgere, P¿ de to sidstn»vnte omr¿der vil der, selv om Amsterdam(cid:220)traktaten ikke kr»ver, at foranstalt(cid:220) ningerne gennemf(cid:192)res fem¿rs periode, til sin tid skulle g(cid:192)res en indsats hen imod en forbedring af situationen. for en inden C 19/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 d) Foranstaltninger vedr(cid:192)rende de ydre gr»nser og fri bev»gelighed for personer: I), idet der tages hensyn til s»rsbestemmelser om lovvalgsregler i andre f»llesskabsinstrumenter. i)(cid:217)Udvidelse af Schengen(cid:220)repr»sentationsmeka(cid:220) nismerne til at d»kke visumomr¿det: d) Unders(cid:192)gelse af muligheden for at udvide prin(cid:220) cippet i det europ»iske strafferetlige netv»rk til at omfatte civilsager. Der kan indledes overvejelser om muligheden for at etablere en ordning mellem medlemssta(cid:220) terne, der kan forbedre muligheden for at forhindre visumsan(cid:192)gere i at misbruge de udenlandske repr»sentationer i en eller flere medlemsstater for at f¿ adgang til en anden medlemsstat, der p¿ ans(cid:192)gningstidspunktet var det egentlig p¿t»nkte bestemmelsesland. St»rkt personlige kontaktpunkter i hver enkelt medlemsstat kan g(cid:192)re det muligt at lette kenskabet lovgivning og til medlemsstaternes sikre en bedre koordination af procedurerne i visse sager med store menneskelige dimensioner (gr»nseoverskridende for»ldrekonflikter f. eks. ). ii)(cid:217)Der vil blive lagt v»gt p¿ ny teknisk udvikling for at sikre - n¿r det er hensigtsm»ssigt - en endnu bedre sikkerhed for det ensartede visumformat (sticker). Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden fem ¿r 41. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes inden fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: II. (cid:217)Civilretligt samarbejde 39. (cid:217)M¿let er at g(cid:192)re livet lettere for de europ»iske borgere ved at forbedre og forenkle reglerne og procedurerne for samarbejde og kommunikation mellem myndighederne og for fuldbyrdelse af afg(cid:192)(cid:220) relser, ved at g(cid:192)re reglerne om lovvalg og retternes kompetence mere fjerne hindringerne for en smidig afvikling af civile rets(cid:220) sager i et europ»isk retligt omr¿de. I den forbindelse skal koordinationen mellem de europ»iske rets(cid:220) v»sner og kendskabet til medlemsstaternes lovgiv(cid:220) ning forbedres, navnlig i sager med store menneske(cid:220) lige dimensioner, der har indvirkning p¿ borgernes dagligdag. forenelige og ved at Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden to ¿r 40. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes inden to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Afslutning af arbejdet med revision af Bruxelles(cid:220) og Lugano(cid:220)konventionerne, s¿fremt det ikke alle(cid:220) rede er fuldf(cid:192)rt. b) Udarbejdelse af et instrument om, lov der skal anvendes p¿ forpligtelser juridisk hvilken uden for kontrakt (Rom II). a)(cid:217)Unders(cid:192)gelse af mulighederne for at udarbejde et lov der skal juridisk instrument om, hvilken anvendes p¿ skilsmisse (Rom III): Efter at det f(cid:192)rste skridt i forbindelse med skils(cid:220) misse er taget med Bruxelles(cid:220)konventionen om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafg(cid:192)relser, b(cid:192)r det p¿ grundlag af en indg¿ende unders(cid:192)gelse unders(cid:192)ges, om det er muligt at n¿ til enighed om regler for, hvilken lov der skal anvendes, s¿ man undg¿r (cid:176)forum shop(cid:220) ping(cid:133). b) Unders(cid:192)gelse af muligheden for at udarbejde udenretslige l(cid:192)sninger p¿ tvister, s»rlig i forbin(cid:220) delse med gr»nseoverskridende familiekonflikter. I den forbindelse b(cid:192)r det unders(cid:192)ges, om m»gling kan bruges som middel til at l(cid:192)se fami(cid:220) liekonflikter. instrument om c) Unders(cid:192)ge muligheden for at udarbejde et juri(cid:220) disk international kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af domme vedr(cid:192)rende formueforholdet mellem »gtef»ller og arvesp(cid:192)rgsm¿l. Under udarbejdelsen af s¿danne instrumenter skal der tages hensyn til forbindelsen mellem formue(cid:220) forholdet mellem »gtef»ller og reglerne vedr(cid:192)(cid:220) rende arv. Der b(cid:192)r tages hensyn til det arbejde, der allerede er iv»rksat inden for rammerne af Haagerkonferencen om international privatret. c) Indlede revisionen, om n(cid:192)dvendigt, af visse bestemmelser i konventionen om, hvilken lov der skal anvendes p¿ kontraktlige forpligtelser (Rom d) Fastl»gge hvilke civilretlige regler med gr»nse(cid:220) overskridende f(cid:192)lger der hurtigt b(cid:192)r tiln»rmes for 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/11 at til lette de europ»iske borgeres adgang domstolene, og efterf(cid:192)lgende unders(cid:192)ge udarbej(cid:220) delsen af supplerende for at skabe st(cid:192)rre overensstemmelse mellem medlems(cid:220) staternes civile retsplejeregler. foranstaltninger Dette kunne omfatte en unders(cid:192)gelse af reglerne for, hvorvidt sags(cid:192)gte i en civil retssag skal stille sikkerhed sagsomkostninger og (cid:220)udgifter, hvorvidt der kan meddeles fri proces, samt andre mulige hindringer af (cid:192)konomisk art. for e) Forbedring og forenkling af samarbejdet mellem domstolene under forberedelsen af sagerne. f) Unders(cid:192)ge muligheden for tiln»rmelse af visse omr¿der inden for privatretten, som f. eks. at skabe en ensartet international privatret, der skal g»lde for erhvervelse af l(cid:192)s(cid:192)re i god tro. C. (cid:217)POLITISAMARBEJDE OG RETLIGT SAMAR(cid:220) BEJDE I STRAFFESAGER 42. (cid:217)M¿let er at s(cid:192)rge for et h(cid:192)jt beskyttelsesniveau for borgerne som fastlagt i Amsterdam(cid:220)traktaten og fremme retssikkerheden. Det foruds»tter ogs¿, at det europ»iske retsomr¿de f¿r konkret form, og at retsmyndighederne effektivt, hurtigt og smidigt. Man skal fremme en integreret fremgangsm¿de gennem sn»vert samarbejde mellem retslige myndigheder, politimyndigheder og andre relevante myndigheder om forebyggelse og bek»m(cid:220) pelse af kriminalitet, organiseret eller ej. samarbejder mere Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden to ¿r I. (cid:217)Politisamarbejde 43. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes inden to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: 1. (cid:217)For s¿ vidt ang¿r samarbejdet med Europol p¿ f(cid:192)lgende omr¿der: a)(cid:217)Forbedre samarbejdet med Europol p¿ f(cid:192)lgende omr¿der: i)(cid:217)Unders(cid:192)ge muligheden for at oprette en database over l(cid:192)bende efterforskninger, inden for rammerne af Europol(cid:220)konven(cid:220) tionen, for at undg¿ overlapning mellem efterforskninger og for at inddrage flere europ»iske kompetente myndigheder i samme efterforskning og s¿ledes kombi(cid:220) nere deres viden og ekspertise. ii)(cid:217)Koncentrere Europols dokumentationsar(cid:220) bejde om operative aktiviteter. Europols analyser b(cid:192)r s¿ ofte som muligt f(cid:192)re til operative konklusioner. iii)(cid:217)G(cid:192)re bek»mpelsen af organiserede ulov(cid:220) lige indvandringsnet til en prioritet for det operative samarbejde, bl. a. ved at anvende de nationale enheder som et net af natio(cid:220) nale kontaktpunkter, der skal s»ttes ind mod disse. iv) Bek»mpe terrorisme: styrke udvekslingen af oplysninger og koordineringen af de kompetente myndigheder i medlemssta(cid:220) terne i bek»mpelsen af strafbare hand(cid:220) linger, som er blevet beg¿et, eller som det m¿ antages vil blive beg¿et i forbindelse med is»r via Europol. terroristiske aktiviteter, v) Udvide Europols kompetence til at omfatte andre aktiviteter, om n(cid:192)dvendigt (f. eks. forfalskning af euroen og andre betalings(cid:220) midler). b) Udarbejde et passende juridisk instrument, der udvider Europols bef(cid:192)jelser til at omfatte de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2, i TEU, idet Europols virke skal koncen(cid:220) treres om det operative samarbejde. Et vigtigt emne er den plads og den rolle, de retlige myndigheder har i forholdet til Europol. En af de opgaver, der er prioriteret if(cid:192)lge traktaten, er at fastsl¿ arten og omfanget af Europols operative bef(cid:192)jelser, idet Europol skal s»ttes i stand til at (cid:176)anmode de kompe(cid:220) tente myndigheder i medlemsstaterne om at gennemf(cid:192)re og samordne deres efterforsk(cid:220) for til ogs¿ at handle ning(cid:133) og rammerne af (cid:176)f»lles operative aktioner(cid:133). inden c) Unders(cid:192)ge Europols adgang til Schengen(cid:220) informationssystemets henholdsvis det europ»(cid:220) iske efterretningsoplys(cid:220) ninger. informationssystems C 19/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 d) Udvikle Europols rolle forbindelse med udvekslingen af oplysninger for at gennemf(cid:192)re f(cid:192)rtiltr»delsespagten vedr(cid:192)rende organiseret kriminalitet. i 2. (cid:217)Andre politisamarbejdsforanstaltninger (cid:192)jemed(cid:133) i overensstemmelse med m¿ls»tningerne i afsnit VI i TEU. d) Videreudvikling af ¿rsberetningen om organiseret kriminalitet med henblik p¿ fastl»ggelse af f»lles strategier. 44. (cid:217)De (cid:192)vrige politi(cid:220) og toldsamarbejdsforanstaltninger omfatter: Det skal p¿ses, at analyseparametrene harmoni(cid:220) seres, s¿ledes at de indsamlede data kan sammen(cid:220) lignes. a)(cid:217)F»lles vurdering af bestemt efterforskningstek(cid:220) nikker, der vedr(cid:192)rer afsl(cid:192)ring af grove former for organiseret kriminalitet (artikel 30, stk. 1, litra d), i TEU). e) P¿ omr¿det samarbejde om h¿ndh»velse af told(cid:220) lovgivningen, gennemf(cid:192)relse af CIS(cid:220) og Napoli II(cid:220)konventionerne. b) Overvejelser om de betingelser og begr»nsninger, hvorunder en retsh¿ndh»vende myndighed fra en medlemsstat kan arbejde p¿ en anden medlems(cid:220) stats omr¿de (artikel 32 i TEU) under hensyn(cid:220) tagen til Schengen(cid:220)reglerne. Gennemf(cid:192)relsen af litra a)(cid:220)e) skal tage hensyn til Europols bef(cid:192)jelser. II. (cid:217)Retligt samarbejde i straffesager Disse overvejelser b(cid:192)r navnlig dreje sig om punkter: to 45. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: -(cid:217)fasts»ttelse af de betingelser og begr»nsninger, retsh¿ndh»vende hvorunder de kompetente myndigheder fra en medlemsstat kan arbejde p¿ en anden medlemsstats omr¿de, i samarbejde med og efter aftale med denne. -(cid:217)hvilke indgreb - og p¿ hvilke betingelser - er den enkelte medlemsstat til geng»ld rede til at acceptere p¿ sit omr¿de? Indf(cid:192)relsen af en f»lles ramme for denne type indgreb er et af de prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l for politi(cid:220) samarbejdet. Denne ramme kan v»re smidig. c) Udvikling og udvidelse af det operative samar(cid:220) bejde mellem retsh¿ndh»vende myndigheder i EU og styrkelse af det tekniske politisamarbejde. i s»rdeleshed iv»rks»tter, b(cid:192)r De f»lles aktioner, som medlemsstaternes told(cid:220) i myndigheder givet fald tjene som model og udvides i samar(cid:220) bejde med de nationale politimyndigheder og gendarmerier og i sn»ver forbindelse med de retslige myndigheder. Europol har p¿ mellemlang sigt en opgave som st(cid:192)ttepunkt for disse fremti(cid:220) dige initiativer, der kan iv»rks»ttes inden for rammerne af det, som i Amsterdam(cid:220)traktaten er blevet betegnet som (cid:176)afg(cid:192)relser i ethvert andet a)(cid:217)Effektiv gennemf(cid:192)relse og, hvor det er hensigts(cid:220) m»ssigt, videreudvikling af det europ»iske retlige net. Effektiv gennemf(cid:192)relse af det europ»iske retlige net er en prioritet. Det retlige net vil g(cid:192)re det muligt at forbedre samarbejdet p¿ det praktiske plan, og det m¿ udstyres med moderne v»rkt(cid:192)jer for at g(cid:192)re samarbejdet effektivt. Der b(cid:192)r omg¿(cid:220) ende indledes overvejelser om at g(cid:192)re nettet mere operativt. b) Endelig udformning af konventionen om gensidig retshj»lp i straffesager samt en till»gsprotokol hertil og hurtig iv»rks»ttelse af begge instru(cid:220) menter. Det b(cid:192)r unders(cid:192)ges, om de er muligt at forenkle procedurerne og begr»nse begrundelsen for at n»gte at yde gensidig retshj»lp. c) Lette udlevering mellem medlemsstaterne ved at s(cid:192)rge for, at de to konventioner om udlevering, der er udarbejdet p¿ grundlag af TEU, effektivt gennemf(cid:192)res i national ret og i praksis. d) Styrke og udvikle bek»mpelsen af hvidvaskning af penge. 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/13 e) Lette og fremskynde samarbejdet p¿ tv»rs af gr»nserne mellem kompetente ministerier og rets(cid:220) lige eller tilsvarende myndigheder i medlemssta(cid:220) terne. f) Iv»rks»tte en proces med henblik p¿ at lette den gensidige anerkendelse af retsafg(cid:192)relser og fuld(cid:220) byrdelsen af straffedomme. g) Unders(cid:192)ge de retslige myndigheders rolle og plads inden for rammerne af en videreudvikling af Europol i overensstemmelse med Amsterdam(cid:220) traktaten med henblik p¿ at g(cid:192)re enheden mere effektiv. h) Overvejelse af de ordninger, hvorunder de retlige eller tilsvarende myndigheder fra en medlemsstat kan arbejde p¿ en anden medlemsstats omr¿de (TEU, artikel 32). Disse overvejelser b(cid:192)r navnlig dreje sig om punkter: to -(cid:217)hvilke betingelser og begr»nsninger skal der fast(cid:220) s»ttes for de kompetente retslige myndigheder, herunder anklagemyndigheder fra en medlems(cid:220) stat, der arbejder p¿ en anden medlemsstats omr¿de i samarbejde med og efter aftale med denne? -(cid:217)hvilke indgreb og p¿ hvilke betingelser er den enkelte medlemsstat til geng»ld rede til at accep(cid:220) tere p¿ sit omr¿de? Indf(cid:192)relsen af en f»lles ramme for denne type indgreb er et af de prioriterede sp(cid:192)rgsm¿l for det retlige samarbejde. Denne ramme kan v»re smidig. som Oplagte emner for en s¿dan gennemgang kunne, i det omfang de vedr(cid:192)rer organiseret kriminalitet, terrorisme og ulovlig narkotikahandel, omfatte overtr»delser f. eks. menneskehandel og seksuel udnyttelse af b(cid:192)rn, overtr»delser af narkotikalovgivningen, bestikkelse, databedrageri, overtr»delser beg¿et af terrorister, milj(cid:192)forbry(cid:220) delser, overtr»delser beg¿et ved hj»lp af Inter(cid:220) nettet og hvidvaskning i forbindelse med disse forskellige former for kriminalitet. Der skal tages hensyn til sidel(cid:192)bende arbejde internationale organisationer som f. eks. Europar¿det. i b) Unders(cid:192)ge muligheder for, hvor det er n(cid:192)dven(cid:220) digt, at tiln»rme den nationale lovgivning om falskm(cid:192)ntneri (beskyttelse af euroen), svig og forfalskning, der omfatter andre betalingsmidler end kontanter. IV. (cid:217)Horisontale problemer 47. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Unders(cid:192)ge mulighederne regler om databeskyttelse. for harmoniserede b) Foretage den endelige udformning, s¿fremt det ikke allerede er sket, og evaluering af gennemf(cid:192)(cid:220) relsen af handlingsplanen til bek»mpelse af orga(cid:220) niseret kriminalitet, som Det Europ»iske R¿d godkendte i Amsterdam, samt overveje en ajour(cid:220) f(cid:192)ring heraf. c) Forts»tte evalueringsprocessen i henhold til R¿dets f»lles aktion af 5. december 1997. d) Forts»tte og udvikle det arbejde, der er p¿be(cid:220) gyndt som led i handlingsplanen til bek»mpelse af organiseret kriminalitet vedr(cid:192)rende sp(cid:192)rgm¿let om tilflugtssteder og skatteparadiser. III. (cid:217)Tiln»rmelse af medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser Foranstaltninger, der skal tr»ffes inden fem ¿r 46. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest to ¿r efter traktatens ikrafttr»den: terrorisme og narkotikahandel, a)(cid:217)Afd»kke den adf»rd inden for organiseret krimi(cid:220) nalitet, for hvilken det er p¿tr»ngende n(cid:192)dvendigt at vedtage foranstaltninger til fasts»ttelse af mindsteregler for, hvad der udg(cid:192)r kriminelle handlinger, og for straffene i forbindelse hermed, og om n(cid:192)dvendigt udarbejde i overensstemmelse hermed. foranstaltninger I. (cid:217)Politisamarbejde 48. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)For s¿ vidt ang¿r samarbejdet inden for Europols rammer: i)(cid:217)Fremme forbindelsesordninger mellem embedsm»nd inden for anklagemyndighed og efterforskning med s»rligt kenskab til C 19/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 23. 1. 1999 bek»mpelse af organiseret kriminalitet, i t»t samarbejde med Europol (artikel 30, stk. 2, litra c), i TEU). ii)(cid:217)Oprette et forsknings(cid:220) og dokumentationsnet vedr(cid:192)rende gr»nseoverskridende kriminalitet (artikel 30, stk. 2, litra d), i TEU). iii) Forbedre de statistiske oplysninger om gr»n(cid:220) 30, seoverskridende kriminalitet stk. 2, litra d), i TEU). (artikel iv)(cid:217)Oprette et system for udveksling af oplys(cid:220) ninger og analyse i forbindelse med hvidvask(cid:220) ning af penge. v)(cid:217)Unders(cid:192)ge om og hvordan Europol kan f¿ adgang til toldinformationssystemet. vi)(cid:217)Sammen med Europol udarbejde og gennem(cid:220) f(cid:192)re en informationsstrategi med henblik p¿ at g(cid:192)re Europols arbejde og bef(cid:192)jelser kendt af almenheden. vii)(cid:217)Unders(cid:192)ge muligheden indf(cid:192)re et system til elektronisk udveksling af fingeraf(cid:220) tryk mellem medlemsstaterne. for at b) Andre foranstaltninger vedr(cid:192)rende politisamar(cid:220) bejde i)(cid:217)Fremme de generelle tiltag og det operative samarbejde mellem de kompetente myndig(cid:220) heder, herunder politi, toldmyndigheder og andre s»rlige retsh¿ndh»vende myndigheder og medlemsstaternes retlige myndigheder vedr(cid:192)rende forebyggelse, afsl(cid:192)ring og efter(cid:220) forskning af kriminelle handlinger (artikel 30, stk. 2, litra a), i TEU). I den forbindelse forekommer det hensigts(cid:220) m»ssigt at udbygge og styrke det best¿ende bilaterale og regionale samarbejde p¿ tv»rs af gr»nserne, tilsvarende f. eks. ved p¿ et grundlag at forts»tte og udvide fors(cid:192)gene med f»lles politistationer. forbedrer Det ville desuden v»re (cid:192)nskeligt, at man fort(cid:220) toldrisikoanalysetek(cid:220) s»tter udviklingen af nikker og toldkontrolmetoderne, f. eks. gennemf(cid:192)relsen af aktionsplanen for containerkontrol og g(cid:192)r sig overvejelser om de nye midler til at beg¿ bedrageri, herunder Internettet. ii)(cid:217)Tilrettel»gge indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af relevante oplys(cid:220) ninger, herunder oplysninger, som de rets(cid:220) h¿ndh»vende myndigheder er i besiddelse af vedr(cid:192)rende rapporter om mist»nkelige finan(cid:220) sielle transaktioner, navnlig via Europol, under overholdelse af relevante bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger (arti(cid:220) kel 30, stk. 1, litra b), i TEU). iii)(cid:217)Fremme samarbejde og f»lles initiativer inden for uddannelse, udveksling af forbindelsesof(cid:220) ficerer, udstationering, brug af udstyr og kriminalvidenskabelig forskning (artikel 30, stk. 1, litra c), i TEU). II. (cid:217)Retligt samarbejde i straffesager 49. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Unders(cid:192)ge, om der kan foretages yderligere forbedringer med hensyn til udleveringsprocedu(cid:220) rernes substans og form, herunder regler til nedbringelse af forsinkelser. i forbindelse Ogs¿ sp(cid:192)rgsm¿let om udlevering med udeblivelsesprocedurer kunne behandles i denne forbindelse, idet Den Europ»iske Menne(cid:220) rettig(cid:220) skerettighedskonventions grundl»ggende heder skal overholdes fuldt ud. b) Yderligere lette samarbejdet p¿ tv»rs af gr»n(cid:220) serne mellem ministerier og retslige myndigheder i straffesager. c) Unders(cid:192)ge muligheden for at forbedre samar(cid:220) bejdet p¿ tv»rs af gr»nserne vedr(cid:192)rende overf(cid:192)(cid:220) relse af retssager og fuldbyrdelse af straffe(cid:220) domme. d) Unders(cid:192)ge muligheden af at udvide og eventuelt formalisere udvekslingen af oplysninger om straf(cid:220) feregistre. e) Forebygge kompetencekonflikter mellem medlemsstaterne, ved f. eks. at unders(cid:192)ge mulig(cid:220) hederne for at registrere, om der verserer rets(cid:220) sager mod de samme personer om samme over(cid:220) tr»delser i forskellige medlemsstater. 23. 1. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 19/15 Udarbejde foranstaltninger til koordination af strafferetlige efterforskninger og verserende rets(cid:220) sager i medlemsstaterne med henblik p¿ at undg¿ overlapning og indbyrdes modstridende retsafg(cid:192)(cid:220) i relser, h(cid:192)jere grad skal anvendes. idet princippet om (cid:176)ne bis idem(cid:133) in c) Fortsat udarbejde foranstaltninger til fasts»ttelse af mindsteregler for, hvad der udg(cid:192)r kriminel adf»rd, og for straffene herfor, inden for organi(cid:220) seret kriminalitet, terrorisme og ulovlig narkoti(cid:220) kahandel. III. (cid:217)Indbyrdes tiln»rmelse af strafferetlige bestem(cid:220) IV. (cid:217)Horisontale problemer melser 50. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)S(cid:192)rge for, at medlemsstaternes g»ldende regler er forenelige, i det omfang det er n(cid:192)dvendigt for at forbedre det retlige samarbejde. Indlede overve(cid:220) jelser om hvilke muligheder der er for at undg¿, at misbrug af retsmidler p¿virker eller forsinker samarbejdet. Man b(cid:192)r finde frem til effektive procedurestan(cid:220) darder, der kan forbedre den gensidige retshj»lp i straffesager, samtidig med at de grundl»ggende indlede frihedsrettigheder overholdes. Man b(cid:192)r overvejelser om aflytning af telekommunikation, men ogs¿ om civile s(cid:192)gsm¿l i forbindelse med lovovertr»delser. I den forbindelse m¿ man ikke glemme skadeserstatning til ofre for forbrydelser. b) Forbedre og, hvor det er n(cid:192)dvendigt, tiln»rme nationale bestemmelser i forbindelse med beslag(cid:220) l»ggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbart forhold under hensyntagen til rettigheder tilh(cid:192)(cid:220) rende tredjemand i god tro. 51. (cid:217)F(cid:192)lgende foranstaltninger skal tr»ffes senest fem ¿r efter traktatens ikrafttr»den: a)(cid:217)Fastl»gge, hvilke s»rlige former for forbrydelse der bedst kan bek»mpes via et generelt EU(cid:220)tiltag, f. eks. edb(cid:220)kriminalitet, navnlig b(cid:192)rnepornografi p¿ Internettet, racisme og fremmedhad, ulovlig narkotikahandel samt tiln»rmelse af straffene p¿ idet der tages hensyn til det dette omr¿de, arbejde, der udf(cid:192)res i andre internationale orga(cid:220) nisationer. b) Udvikle samarbejde og samordnede foranstalt(cid:220) ninger vedr(cid:192)rende kriminalitetsforebyggelse. c) Indlede behandlingen af sp(cid:192)rgsm¿let om st(cid:192)tte til ofre ved at foretage en sammenlignende unders(cid:192)(cid:220) gelse af erstatningsordninger for ofre og ved at unders(cid:192)ge mulighederne for en EU(cid:220)indsats. d) Effektiv gennemf(cid:192)relse af f(cid:192)rtiltr»delsespagten vedr(cid:192)rende organiseret kriminalitet


title: WRITTEN QUESTION No. 3597/98 by Karin RIIS-JØRGENSEN to the Commission. Invitations to tender

eurovoc_concepts:
administrative procedure
administrative transparency
award of contract
form
free competition
invitation to tender
public contract
simplification of formalities
small and medium-sized enterprises
transmission network

text: C 297/84 Official Journal of the European Communities EN 15. 10. 1999 imported from third countries. This regime is managed either by the Commission (Article 11. 1) or, as is currently the case for products from the United States, by the Member States (Article 11. 6). The Community requirements provide that before organic products are imported into the Community from a third country, it has been adequately demonstrated that the products were produced in accordance with production standards and inspection arrangements equivalent to those applied to Community production. The Council is currently discussing the introduction of an overall prohibition of the use of genetically modified organisms (GMOs) in organic farming in the Community. It is clear that, once a decision on this issue is adopted by the Council, the possible use of GMOs in organic farming in a third country will have to be considered in the framework of this equivalency regime. 3. The draft for a Codex guideline currently under discussion provides for a prohibition on the use of GMOs in organic farming, and permits countries to establish equivalence regimes with regard to imports of organic products. It is expected that the Codex guidelines for organic products (from crop origin) will be adopted in April 1999. (1) OJ L 198, 22. 7. 1991. (1999/C 297/111) WRITTEN QUESTION E-3596/98 by Ingo Friedrich (PPE) to the Commission (3 December 1998) Subject: Independence of the European Central Bank Recent opinion surveys in the countries taking part in monetary union confirm increased public confidence in the single European currency, thanks not least to the efforts that have been made to attain and comply with the convergence criteria 3 in particular, price stability. Pursuant to Article 107 of the EC Treaty, the governments of the Member States have undertaken to respect the independence of the European Central Bank and the national central banks and not to seek to influence the members of the decision-making bodies in the performance of their tasks. This independence is the guarantee of the principal objective of the European System of Central Banks (ESCB): the maintenance of price stability. Accordingly, the shaping of currency and monetary policy is the sole responsibility of the appropriate decision-making bodies of the ESCB. In view of recent discussions, how does the Commission envisage ensuring compliance in the future with the relevant Treaty provisions so as to safeguard the independence of the ESCB? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (21 December 1998) As guardian of the EC Treaty, the Commission attaches the greatest importance to the respect of the Treaty provisions relating to the independence of central banks. The Commission will monitor the strict respect of these provisions in order to avoid any infringement. (1999/C 297/112) WRITTEN QUESTION E-3597/98 by Karin Riis-Jørgensen (ELDR) to the Commission (3 December 1998) Subject: Invitations to tender In an effort to guarantee free and equal competition, public works above a certain threshold value must be the subject of an EU invitation to tender. In connection with such invitations, it often proves difficult for firms that want to tender to find out what exactly is to be supplied or done because the specification is often couched in very abstract and formalistic terms to prevent any complaints about failure to comply with EU tendering rules. Experience has shown that this prevents some SMUs from tendering for works within their remit, and they generally incur extra consultancy costs in connection with tenders for technically uncomplicated works


title: Decisão do Conselho de 3 de Dezembro de 1998 que renova o mandato do presidente do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)

eurovoc_concepts: European Union Intellectual Property Office

text: 30. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 409/1 I (Comunica(cid:136)øes) CONSELHO DECIS]O DO CONSELHO de 3 de Dezembro de 1998 que renova o mandato do presidente do Instituto de Harmoniza(cid:136)}o do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) (98/C 409/01) O CONSELHO DA UNI]O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) no. 40/94 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1993, sobre a marca comunit‘ria(cid:216)(˛), nomeadamente os no. s 1 e 2 do artigo 120o. , Tendo em conta a decis}o do Conselho, de 16 de Junho de 1994, relativa { nomea(cid:136)}o do presidente do Instituto de Harmoniza(cid:136)}o do Mercado Interno (marcas, desenhos e mode(cid:220) los)(cid:216)(ˇ), Tendo em conta a proposta do Conselho de Administra(cid:136)}o do Instituto de Harmoniza(cid:136)}o do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos), de 21 de Setembro de 1998, relativa { renova(cid:220) (cid:136)}o do mandato do presidente do Instituto, DECIDE: Artigo œnico O mandato de Jean(cid:220)Claude COMBALDIEU, nascido em Toulouse (Fran(cid:136)a) em 21 de Setembro de 1935, de presidente do Instituto de Harmoniza(cid:136)}o do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) ~ renovado pelo per(cid:242)odo compreendido entre 1 de Setembro de 1999 e 30 de Setem(cid:220) bro de 2000. Feito em Bruxelas, em 3 de Dezembro de 1998. Pelo Conselho O Presidente K. SCHLˆGL (˛)(cid:217)JO L 11 de 14. 1. 1994, p. 1. Regulamento alterado pelo Regulamento (CE) no. 3288/94 (JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 83). (ˇ)(cid:217)JO C 314 de 25. 11. 1995, p. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3610/98 dell'on. Gianfranco DELL'ALBA Aiuti di Stato alla RAI previsti dalla legge finanziaria italiana

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
application of EU law
broadcasting
complaint to the Commission
control of State aid
public sector
television

text: C 320/58 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 Per quanto riguarda l’ordine del giorno per l’anno prossimo, sono previste una prima riunione del comitato per marzo/aprile 1999 ed una seconda per ottobre/novembre 1999(a seconda delle disponibilità dei membri, delle sale e degli interpreti). L’Ufficio di presidenza del comitato si riunirà da 6 a 8 volte nell’arco dell’anno. (1999/C 320/077) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3604/98 di Marco Cellai (NI) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Partita di calcio Fiorentina-Grasshopper del 3 novembre 1998 Premesso che durante la partita di calcio Fiorentina-Grasshopper valevole per i sedicesimi di finale della Coppa UEFA è stato lanciato sul campo di gioco un ordigno la cui esplosione ha provocato il ferimento del «quarto uomo» e la conseguente sospensione della gara; la gara si stava disputando sul campo di gioco di Salerno; gli accertamenti da parte delle autorità competenti, confermati dalle dure dichiarazioni espresse dal Sindaco di Salerno, tendono a dimostrare da una parte il corretto comportamento della società «Fiorentina Calcio», dall’altro il comportamento scorretto di alcune frange dei tifosi locali verso le quali si starebbero orientando le indagini; durante la partita Fiorentina-Salernitana valevole per il Campionato di Calcio di serie A vi furnono scontri tra le due tifoserie, e non è dunque fuori luogo pensare ad un’azione premeditata costruita per recare danno alla società «Fiorentina Calcio»; il Sindaco di Salerno ha dichiarato che il controllo sull’ordine pubblico presso lo stadio di calcio 3 compito questo assegnato alle autorità salernitane 3 non è stato adeguatamente svolto; da tutti i dati in possesso delle competenti autorità non si evince la minima responsabilità dell’accaduto da parte della società «Fiorentina Calcio»; il 12 novembre p. v. l’UEFA dovrà decidere in merito a quanto avvenuto; Si chiede alla Commissione se non ritenga opportuno un urgente intervento nei confronti dell’UEFA al fine di garantire la regolarità sostanziale della Coppa UEFA, e di evitare una potenziale ingiusta penalizzazione ai danni della Società «Fiorentina Calcio» per responsabilità che in nessun modo le possono essere addossate. Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (21 gennaio 1999) L’interrogazione dell’onorevole parlamentare riguarda incidenti avvenuti in occasione di una partita di calcio della Coppa UEFA: di conseguenza, non spetta alla Commissione intervenire in una questione disciplinare che è di competenza di un’organizzazione sportiva. A varie riprese la Commissione ha confermato il proprio rispetto dell’autonomia delle organizzazioni sportive per quanto riguarda i rispettivi regolamenti disciplinari, che costituiscono la specificità dello sport. Un eventuale intervento comunitario sarebbe giustificato solo in caso di violazione delle norme del diritto comunitario, il che, nella fase attuale della questione, non sembra sussistere. (1999/C 320/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3610/98 di Gianfranco Dell’Alba (NI) alla Commissione (3 dicembre 1998) Oggetto: Aiuti di Stato alla RAI previsti dalla legge finanziaria italiana Premesso che il governo italiano, presentando al Parlamento il progetto di legge finanziaria per l’anno 1999, ha inserito una sovvenzione di oltre 200 miliardi a favore della Rai giustificandola come una compensazione


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3585/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Πορεία του Επιχειρησιακού Προγράμματος "Φυσικό Αέριο"

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
credit
energy policy
energy supply
environmental protection
financial aid
natural gas
operational programme
use of aid

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/81 Συµπληρωµατικα΄ µε αυτε΄ς τις πληροφορι΄ες, ο΄σον αφορα΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε την ε΄κθεση σε καρκινογο΄νους παρα΄γοντες κατα΄ την εργασι΄α, η Επιτροπη΄ διαβεβαιω΄νει τον κ. βουλευτη΄ ο΄τι οι παρατηρη΄σεις του ε΄χουν η΄δη ληφθει΄ υπο΄ψη στην τροποποιηµε΄νη προ΄ταση της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου (5) η οποι΄α τροποποιει΄ για δευ΄τερη φορα΄ την οδηγι΄α 90/394/ΕΟΚ σχετικα΄ µε την προστασι΄α των εργαζοµε΄νων απο΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε την ε΄κθεση σε καρκινογο΄νους παρα΄γοντες κατα΄ την εργασι΄α, που εγκρι΄θηκε στις 12 Νοεµβρι΄ου 1998 απο΄ την Επιτροπη΄ υ΄στερα απο΄ γνωµοδο΄τηση του Κοινοβουλι΄ου. (1) (2) (3) (4) (5) ΕΕ L 137 της 30. 5. 1990. ΕΕ L 150 της 22. 6. 1993. ΕΕ L 365 της 31. 12. 1994. ΕΕ L 262 της 27. 9. 1976. ΕΕ C 392 της 16. 12. 1998. (1999/C 297/107) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3568/98 υποβολη΄: Gary Titley (PSE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Καταγγελι΄α για παρεµβολη΄ παρασι΄των στις εκποµπε΄ς της MED TV απο΄ τις τουρκικε΄ς αρχε΄ς Στην τελευται΄α ερω΄τηση που της υπεβλη΄θη για το θε΄µα αυτο΄, η Επιτροπη΄ εδη΄λωσε ο΄τι απαιτου΄νται αδια΄σειστα αποδεικτικα΄ στοιχει΄α προκειµε΄νου να διαβιβασθου΄ν στις τουρκικε΄ς αρχε΄ς οι καταγγελι΄ες για την εκ µε΄ρους τους παρεµβολη΄ παρασι΄των στις εκποµπε΄ς της MED TV. Καθω΄ς τα προβλη΄µατα αυτα΄ αφορου΄ν τον οργανισµο΄ MED TV που ε΄χει ε΄δρα τη Βρετανι΄α και που δεν διαθε΄τει τα αναγκαι΄α κεφα΄λαια για να συλλε΄ξει λεπτοµερη΄ αποδεικτικα΄ στοιχει΄α σχετικα΄ µε την πηγη΄ αυτη΄ς της παρεµβολη΄ς, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναλα΄βει η ι΄δια να διερευνη΄σει το προ΄βληµα; Απα΄ντηση του κυρι΄ου van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 Ιανουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ θα επιθυµου΄σε να ενηµερω΄σει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι δεν εµπι΄πτει στα περιθω΄ρια των σχε΄σεων της Κοινο΄τητας µε την Τουρκι΄α, ο΄πως εµφανι΄ζονται ση΄µερα υπο΄ τις συµφωνι΄ες συ΄νδεσης και τελωνειακη΄ς ε΄νωσης, να αναληφθει΄ ο τυ΄πος αυτο΄ς ε΄ρευνας που ε΄χει εισηγηθει΄. (1999/C 297/108) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3585/98 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NG) προς την Επιτροπη΄ Θε΄µα: Πορει΄α του Επιχειρησιακου΄ Προγρα΄µµατος «Φυσικο΄ Αε΄ριο» (3 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Στο Β’ Κοινοτικο΄ Πλαι΄σιο για την Ελλα΄δα περιε΄χεται το επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα «Φυσικο΄ Αε΄ριο», µε συνολικη΄ δηµο΄σια δαπα΄νη 747 εκατ. Ecu. Στο προ΄γραµµα περιλαµβα΄νονται τα υποπρογρα΄µµατα: 1. Αγωγο΄ς υψηλη΄ς πι΄εσης; 2. ∆ι΄κτυα µε΄σης πι΄εσης; 3. ∆ι΄κτυα χαµηλη΄ς πι΄εσης; 4. Απαλλοτριω΄σεις, υπε΄ργειες εγκαταστα΄σεις και συ΄στηµα τηλελε΄γχου και τηλεχειρισµου΄; 5. Τεχνικη΄ βοη΄θεια. ∆εδοµε΄νου ο΄τι υπα΄ρχει χρονοδια΄γραµµα για τα υποπρογρα΄µµατα απο΄ το 1994, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄; 1. Ποια΄ ει΄ναι η πορει΄α και η απορρο΄φηση της χρηµατοδο΄τησης ενο΄ς εκα΄στου των υποπρογραµµα΄των; 2. Εα΄ν υπα΄ρχουν καθυστερη΄σεις απορρο΄φησης ποιε΄ς ει΄ναι οι κυ΄ριες αιτι΄ες της καθυστε΄ρησης ανα΄ υποπρο΄γραµµα;