title: 1999/5/CE: Decisione della Commissione del 21 dicembre 1998 relativa alle disposizioni nazionali notificate dal Regno di Svezia concernenti l'impiego di talune sostanze coloranti e di taluni edulcoranti nei prodotti alimentari [notificata con il numero C(1998) 4193] (Il testo in lingua svedese è il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Sweden
food colouring
foodstuff
foodstuffs legislation
national implementing measure
sweetener

formats: html pdf print

text: 7. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 3/13 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 21 dicembre 1998 relativa alle disposizioni nazionali notificate dal Regno di Svezia concernenti l’impiego di talune sostanze coloranti e di taluni edulcoranti nei prodotti alimentari [notificata con il numero C(1998) 4193] (Il testo in lingua svedese (cid:138) il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/5/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 100 A, paragrafo 4, (2) considerando quanto segue: I FATTI 1. La legislazione comunitaria (1) La direttiva 89/107/CEE del Consiglio per il ravvi- cinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti gli additivi autorizzati nei prodotti alimentari destinati al consumo umano (1) (cid:138) stata adottata il 21 dicembre 1988. L’articolo 3, paragrafo 2, della direttiva prevede che il Consiglio, delibe- rando su proposta della Commissione secondo la procedura prevista all’articolo 100 A del trattato CE, adotti l’elenco degli additivi il cui impiego (cid:138) autorizzato, ad esclusione di qualsiasi altro, nonch(cid:130) l’elenco dei prodotti alimentari a cui tali additivi (1) GU L 40 dell’11. 2. 1989, pag. 27; la direttiva 89/107/CEE (cid:138) stata modificata da ultimo dalla direttiva 94/34/CE, pubblicata nella GU L 237 del 10. 9. 1994, pag. 1. possono essere aggiunti, tale aggiunta ed, eventualmente, una limitazione quanto alla finalit(cid:133) tecnologica del loro impiego. le condizioni di la In applicazione della disposizione sopracitata, Commissione ha presentato tre proposte di diret- tive specifiche, la prima relativa agli edulcoranti, la seconda ai coloranti e la terza ai vari additivi. Tali proposte sono state redatte, conformemente a quanto previsto all’articolo 6 della direttiva 89/ 107/CEE, previa consultazione del comitato scien- tifico per (CSAA). La l’alimentazione umana Commissione ha infatti chiesto al CSAA di valutare la sicurezza degli additivi. Dei pareri del CSAA, che hanno costituito la base delle proposte di direttiva della Commissione, si (cid:138) sempre tenuto conto nelle discussioni relative alle proposte di direttive in sede di Parlamento europeo e di Consiglio, fino all’ado- zione delle direttive medesime. Il 30 giugno 1994 sono state adottate dal Parlamento europeo e dal Consiglio, conformemente alla procedura prevista specifiche, 100 A, due (2) direttive all’articolo comprese nella direttiva globale ai sensi dell’arti- colo 3 della direttiva 89/107/CEE; si tratta della direttiva 94/35/CE sugli edulcoranti destinati ad essere utilizzati nei prodotti alimentari (3) e della (2) La presente decisione non riguarda la terza direttiva, numero 95/2/CE. (3) GU L 237 del 10. 9. 1994, pag. 3; la direttiva 94/35/CE (cid:138) stata modificata da ultimo dalla direttiva 96/83/CE, pubblicata nella GU L 48 del 19. 2. 1997, pag. 16. Rettifica pubblicata nella GU L 259 del 7. 10. 1994, pag. 33. L 3/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 1. 1999 (3) (4) (5) direttiva 94/36/CE sulle sostanze coloranti desti- nate ad essere utilizzate nei prodotti alimentari (1). 2. Le disposizioni nazionali Il 1o dicembre 1995 le autorit(cid:133) svedesi hanno adot- tato le misure nazionali di recepimento delle diret- tive 94/35/CE e 94/36/CE (2). Ai sensi delle preci- tate disposizioni, infatti, gli Stati membri dovevano mettere in vigore le disposizioni legislative, regola- mentari e amministrative necessarie per confor- marsi alle due direttive entro il 31 dicembre 1995. Le misure adottate dalla Svezia sono state comuni- cate alla Commissione con lettera del 30 aprile 1996. In una lettera precedente, del 5 dicembre 1995 per(cid:149), le autorit(cid:133) svedesi avevano comunicato alla Commissione la decisione di non trasporre integralmente le due direttive. Con tale lettera del 5 dicembre 1995, il governo della Svezia ha in effetti notificato alla Commissione, a titolo dell’articolo 100 A, paragrafo 4, del la decisione di continuare ad applicare le disposizioni nazionali relative alle condizioni di uso nei prodotti alimen- tari dei coloranti azoici (tartrazina E 102, giallo arancio S E 110, azorubina E 122, amaranto E 123, ponceau 4R E 124, rosso 2G E 128, rosso allura AC E 129, nero PN E 151, bruno FK E 154, bruno HT E 155 e litolrubina E 180) e del ciclamato (acido ciclamico e suoi sali di Na e di Ca E 952) (3) in deroga alle direttive 94/35/CE e 94/36/CE. trattato, Le disposizioni della Svezia in materia di additivi sono contenute in tre diversi atti legislativi: la legge sui prodotti alimentari (4), il decreto sui prodotti alimentari (5) e l’ordinanza dell’amministrazione dei prodotti alimentari (6). Tale ordinanza comprende l’elenco limitativo degli additivi autorizzati in Svezia e le condizioni di impiego di essi. quelli elencati agli allegati II e III. Pertanto ai sensi della direttiva 94/36/CE i coloranti azoici possono essere utilizzati, a livelli massimi specifici, in deter- minati prodotti alimentari, e cio(cid:138) nelle bevande i analcoliche aromatizzate, dessert, le salse, la senape, le minestre ed alcuni prodotti a base di pesce, ma anche nelle bevande alcoliche, nelle ciliege da cocktail e nelle uova di lompo. i dolciumi, i gelati, (6) Il decreto n. 33 del 1993 autorizza l’impiego dei coloranti azoici unicamente alle seguenti condi- zioni: — tartrazina E 102: ciliege da cocktail (massimo 200 mg/kg), bevande alcoliche ed estratti per la fabbricazione di bevande analoghe e miscele di bevande (massimo 500 mg/l). — giallo arancio S E 110: uova di lompo (massimo 200 mg/kg), bevande alcoliche ed estratti per la fabbricazione di bevande analoghe e miscele di bevande (massimo 500 mg/l). — amaranto E 123: bevande alcoliche ed estratti per la fabbricazione di bevande analoghe e miscele di bevande (massimo 100 mg/l). — ponceau 4R, rosso cocciniglia A E 124: bevande alcoliche ed estratti per la fabbricazione di bevande e miscele di bevande (massimo 100 mg/l). analoghe — nero brillante BN, nero PN E 151: uova di lompo (massimo 300 mg/kg). — (cid:138) vietato l’impiego dei coloranti azorubina E 122, rosso 2G E 128, rosso allura AC E 129, bruno FK E 154, bruno HT E 155 e litolrubina BK E 180. 3. I coloranti azoici 4. Il ciclamato (7) La direttiva 94/36/CE, relativa alle sostanze colo- ranti, prevede che possano essere utilizzate come coloranti nei prodotti alimentari esclusivamente le sostanze elencate all’allegato I della direttiva mede- sima. La direttiva comprende altri quattro allegati. L’allegato II enumera i prodotti alimentari che non devono contenere additivi coloranti, salvo i casi specificamente contemplati agli allegati III, IV e V. L’allegato III enumera i prodotti alimentari cui (cid:138) consentito aggiungere solo determinati coloranti. L’allegato IV elenca i coloranti consentiti solo per usi specifici. L’allegato V, infine, enumera i colo- ranti autorizzati in prodotti alimentari diversi da (1) GU L 237 del 10. 9. 1994, pag. 13. (2) SLV FS 1995:31. (3) SLV FS 1993:33. (4) 1971:511. (5) 1971:807. (6) SLV FS 1993:33 e SLV FS 1995:31. La direttiva 94/35/CE sugli edulcoranti prevede che possano essere immessi nel mercato per la vendita al consumatore finale, o per l’impiego nella fabbri- cazione di alimenti, soltanto gli edulcoranti elencati nell’allegato della direttiva medesima. Gli edulco- ranti elencati nell’allegato della direttiva, immessi nel mercato per l’impiego nella fabbricazione di prodotti alimentari, possono essere usati esclusiva- mente nella fabbricazione degli alimenti elencati ivi specificate. In nell’allegato, e alle condizioni virt(cid:151) della direttiva 94/35/CE pertanto il ciclamato pu(cid:149) essere commercializzato come tale e pu(cid:149) essere utilizzato, a livelli massimi specifici, in determinati prodotti alimentari a ridotto contenuto calorico o senza zuccheri aggiunti, cio(cid:138) nelle bibite aromatiz- zate a base di acqua, nei dessert, nei prodotti della confetteria, nei gelati, nelle confetture e nei prepa- rati dietetici. 7. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 3/15 (8) (9) Il decreto n. 33 del 1993 dell’amministrazione dei prodotti alimentari prevede che i prodotti alimen- tari contenenti ciclamato possano essere messi in commercio solo previa espressa autorizzazione dell’amministrazione dei prodotti alimentari. Una tale autorizzazione non (cid:138) stata rilasciata. Il decreto autorizza esclusivamente gli edulcoranti da tavola contenenti, quali agenti edulcoranti, unicamente saccarina o ciclamato o una miscela di tali prodotti, in commercio con determinati criteri di etichetta- tura. LA PROCEDURA In data 26 luglio 1994, vale a dire qualche setti- mana dopo l’adozione delle direttive 94/35/CE e 94/36/CE, la delegazione della Svezia presso le Comunit(cid:133) europee ha presentato al Segretariato generale del Consiglio una prima richiesta di deroga a tali direttive, invocando l’articolo 151, paragrafo 2, dell’atto di adesione. La pratica (cid:138) stata trasmessa ai servizi della Commissione, che l’hanno esaminata. (cid:221) stata oggetto di discussioni approfon- dite tra i rappresentanti delle autorit(cid:133) svedesi ed i servizi della Commissione. Questi ultimi hanno comunicato alle autorit(cid:133) svedesi che, alla luce dei dati scientifici in base ai quali era motivata la richiesta, non era possibile accordare una deroga. In una lettera successiva, inviata al Segretariato gene- rale del Consiglio in data 23 dicembre 1994, le autorit(cid:133) svedesi, preso atto del parere negativo dei servizi della Commissione, hanno riconosciuto che la procedura ai sensi dell’articolo 151 doveva essere chiusa, affermando che, se la Svezia avesse potuto partecipare alla votazione relativa all’adozione delle due direttive, avrebbe votato contro. (10) Con lettera del 5 dicembre 1995 il governo svedese ha formulato una nuova richiesta di deroga alle due invocando l’articolo 100 A, direttive sopracitate, paragrafo 4 del trattato CE. In esse le autorit(cid:133) svedesi esponevano esaurientemente le ragioni per le quali avevano deciso di mantenere in vigore la legislazione nazionale. La notifica (cid:138) stata trasmessa agli altri Stati membri, per parere. La Commissione ha ricevuto i pareri della Germania, della Grecia, della Spagna, della Francia, del Portogallo, della Finlandia e del Regno Unito. Nessuno era favore- vole alla richiesta della Svezia. — La Germania reputa che gli elementi forniti dalle autorit(cid:133) svedesi non sono tali da rimettere in questione i pareri del CSAA, in base ai quali sono state adottate le direttive. — La Grecia considera che le esigenze del mercato interno impongono una soluzione a livello comunitario. A tale fine (cid:138) gi(cid:133) stato istituito un monitoraggio dell’evoluzione del consumo degli additivi. — La Spagna reputa che non esistono studi tossi- cologici e epidemiologici che giustifichino l’adozione di misure pi(cid:151) restrittive di quelle previste dalla legislazione comunitaria. — La Francia considera che le restrizioni adottate dalla Svezia non sono giustificate, in quanto le autorit(cid:133) svedesi non hanno prodotto prove circostanziate dei rischi per la salute pubblica. — Il Portogallo stima che la Svezia non ha dimo- strato che gli additivi in questione presentano rischi per la salute, n(cid:130) che il pericolo (cid:138) pi(cid:151) marcato per i consumatori svedesi. — La Finlandia reputa che le giustificazioni presentate dalla Svezia non contengono dati scientifici che consentano di decidere che la situazione della popolazione della Svezia (cid:138) ecce- zionale a paragone di quella degli altri Stati membri. — Il Regno Unito reputa che la richiesta svedese non appare fondata su fattori concernenti esclu- sivamente la popolazione di tale paese. VALUTAZIONE GIURIDICA (11) 1. Valutazione domanda dell’ammissibilit(cid:133) della Le direttive 94/35/CE e 94/36/CE sono state adot- tate il 30 giugno 1994. A tale data la Svezia non era ancora membro della Comunit(cid:133) europea, ma aveva statuto di osservatore. La Svezia pertanto non aveva potuto prendere parte alla votazione relativa alle due direttive, ma aveva indicato che, se avesse potuto parteciparvi, avrebbe votato contro l’ado- zione. Aveva all’epoca manifestato l’intenzione di chiedere una deroga a tali direttive. Non poteva per(cid:149) ottenere una tale deroga nel quadro dei nego- ziati di adesione, che si erano conclusi sei mesi prima, il 31 dicembre 1993. Non poteva neppure invocare il ricorso al meccanismo dell’articolo 151, paragrafo 2, dell’atto di adesione. Tale disposizione prevede, in effetti, che un nuovo Stato membro possa fruire di una deroga temporanea agli atti delle istituzioni adottati fra il 1o gennaio e il 24 giugno 1994, data della firma del trattato di adesione. Le direttive in questione sono state per(cid:149) adottate posteriormente a tale data, il 30 giugno 1994. Il 7 dicembre 1995 (cid:138) pervenuta alla Commissione una fondata sull’articolo 100 A, notifica della Svezia, paragrafo 4, del trattato, la cui ammissibilit(cid:133) deve essere esaminata alla luce delle disposizioni di tale articolo. L 3/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 1. 1999 (12) A tale riguardo va innanzitutto rilevato che la Commissione ha ricevuto la notifica da parte della Svezia invocante l’articolo 100 A, paragrafo 4, ante- riormente al 31 dicembre 1995, data limite per il recepimento delle direttive 94/35/CE e 94/36/CE. (13) Il primo capoverso del paragrafo 4 dell’articolo 100 A recita: «Allorch(cid:130), dopo l’adozione di una misura di armonizzazione da parte del Consiglio a maggio- ranza qualificata, uno Stato membro ritenga neces- sario applicare disposizioni nazionali giustificate da (. ), esso notifica tali disposizioni alla Commis- sione». La Commissione reputa che tale formula- zione implica che lo Stato in questione, al momento di notificare le proprie disposizioni nazionali alla Commissione, debba avere la qualit(cid:133) di Stato membro. Tale disposizione deve inoltre essere interpretata alla luce della finalit(cid:133) che persegue, vale a dire consentire ad uno Stato membro di ottenere, a talune condizioni, il diritto di derogare ad una misura di armonizzazione per la quale non abbia espresso il proprio accordo, qualora tale misura possa essere adottata a maggio- ranza qualificata e non pi(cid:151) all’unanimit(cid:133), come avveniva anteriormente all’entrata in vigore dell’atto unico europeo, da cui (cid:138) tratto il paragrafo 4 dell’ar- ticolo 100 A. (14) Nella fattispecie la Commissione reputa pertanto che il Regno di Svezia sia autorizzato a notificare alla Commissione una domanda di deroga alle direttive 94/35/CE e 94/36/CE ai sensi dell’articolo 100 A, paragrafo 4, del trattato CE, in quanto non era in grado di approvare l’adozione delle direttive di cui trattasi ed ha trasmesso la notifica in qualit(cid:133) di Stato membro prima della scadenza prevista per il recepimento delle direttive in questione. (16) (17) le autorit(cid:133) svedesi invocano lettera di notifica, l’obiettivo della tutela della salute pubblica. La Commissione deve pertanto verificare se tali misure sono necessarie e proporzionate all’obiettivo perse- guito. Dopo aver concluso che le disposizioni nazionali notificate sono giustificate, la Commis- sione deve inoltre verificare che non costituiscano un mezzo di discriminazione arbitraria, n(cid:130) una restrizione dissimulata al commercio tra Stati membri. a) Motivazioni relative all’importante esigenza di tutela della salute pubblica i) I coloranti azoici ipersensibilit(cid:133) quali limitare l’uso dei coloranti azoici Fin dagli anni settanta le autorit(cid:133) svedesi avevano deciso di in Svezia. Tali restrizioni erano giustificate dal rischio di allergie ai coloranti azoici che, in effetti, possono suscitare presso alcuni individui reazioni allergiche o reazioni di l’orticaria e l’asma. Le autorit(cid:133) svedesi citano nella lettera di notifica una serie di studi epidemiologici condotti sulla popolazione svedese, che dimostrerebbero l’esistenza di turbe allergiche nella popolazione svedese (1). Fanno inoltre riferimento a numerosi studi effettuati in un altro Stato membro sui bambini, intesi a dimostrare l’aumento nel tempo nel numero di bambini soggetti ad allergie, per motivi connessi ai coloranti azoici, autorizzati in tale Stato membro (2). Le autorit(cid:133) svedesi hanno fatto pervenire alla Commissione copia di tutti questi studi. La Commissione, avendone preso conoscenza, non ne mette in dubbio n(cid:130) la metodologia, n(cid:130) i risultati. La Commissione reputa che tali studi concordino con quelli effettuati sugli stessi problemi dal CSAA. Anche le ricerche del CSAA, sulla cui base (cid:138) stata adottata la direttiva 94/36/CE, hanno in effetti messo in luce casi di intolleranza ai coloranti azoici. Gli ultimi risultati dei lavori del CSAA in materia sono contenuti nel «Rapporto sulle reazioni contrarie ai prodotti alimentari e agli ingredienti dei prodotti alimentari», del 22 settembre 1995. In tale rapporto il CSAA afferma che «malgrado i coloranti alimentari azoici siano stati implicati in un certo numero di reazioni di ipersensibilit(cid:133) aned- dotica, si (cid:138) concluso che si trattava di casi rari». Bisogna dunque riconoscere che le misure restrit- tive applicate in Svezia ai coloranti azoici si fondano effettivamente su considerazioni correlate 2. Valutazione della fondatezza (15) Conformemente alle disposizioni dell’articolo 100 A, paragrafo 4, del trattato, la Commissione deve verificare che le disposizioni nazionali notificate siano giustificate da esigenze importanti previste all’articolo 36 del trattato o relative alla protezione lavoro o dell’ambiente. Nella dell’ambiente di (1) Settipane G. A. , Chafee F. H. , Postman J. M. , Levine M. I. , Saker J. H. , Barrik R. H. , Nicholas S. S. , Schwartz H. J. , Honsinger R. W. , Klein D. E. , Significance of tartrazine sensitivity in chronic urticaria of unknown etiology. J. Allergy Clin. Immunl 1976; 57; 541-6. (cid:143)berg N. , H(cid:132)sselmar B. , (cid:143)berg B. , Eriksson B. , 1995. Increase of asthma, allergic rhinitis and eczema in Swedish school- children between 1979 and 1991. Clin. and Exp. Allergy, Vol. 25, 815-819. Slorach S. A. 1981. The problem with intolerance to food addi- tives and Nordic strategies for dealing with it. Toxicology Forum Meeting, Ginevra, dal 6 al 9 aprile. (2) Fuglsang G. , Madsen C. , Saval P. , Osterballe O. , 1993. Preva- lence of intolerance to food additives among Danish school children. Pediatric and Allergy Immunology, 4: 123-129. 7. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 3/17 alla salute pubblica. (cid:221) per(cid:149) opportuno verificare se tali misure siano necessarie e proporzionate all’o- biettivo di tutela della salute pubblica. tale principio Le autorit(cid:133) svedesi indicano, nella loro domanda, che l’obiettivo che si propongono (cid:138) la protezione della salute pubblica e che, per conseguirlo (cid:138) opportuno ridurre al massimo l’impiego di additivi suscettibili di nuocere alla salute dei consumatori. La Commissione e riconosce rammenta che (cid:138) alla base delle direttive sugli addi- tivi. L’allegato II della direttiva quadro 89/107/CEE sugli additivi definisce i criteri generali per l’im- piego degli additivi alimentari, che possono essere approvati soltanto: i) qualora si possa dimostrare l’esistenza di una sufficiente necessit(cid:133) tecnologica e l’obiettivo ricercato non possa essere conseguito con altri metodi praticabili dal punto di vista economico e tecnologico; ii) se non presentano un pericolo per la salute del consumatore nelle dosi proposte, per quanto attualmente consentano di giudicare i dati scientifici a disposizione; iii) se non inducono il consumatore in errore. L’uso di un additivo alimentare (cid:138) ammissibile soltanto se (cid:138) stato provato che presenta vantaggi dimostrabili per il consumatore. Per determinare gli eventuali effetti nocivi di un additivo alimentare o dei suoi derivati, questo dev’essere sottoposto a prove e ad un’ade- guata valutazione tossicologica, che deve tener conto anche, ad esempio, di ogni possibile effetto cumulativo, sinergico o di potenziamento derivante dall’impiego di tale sostanza, come pure del feno- meno dell’intolleranza dell’organismo umano alle sostanze estranee. La direttiva 94/36/CE (cid:138) stata cos(cid:141) adottata sulla base dei pareri formulati dal CSAA sui coloranti. In tale direttiva sono stati tenuti nel debito conto i pareri del CSAA, che stabiliscono che i coloranti azoici causano allergie in taluni individui. La direttiva 94/36/CE definisce in effetti in via restrittiva le condizioni di impiego dei colo- ranti azoici, compilando un elenco limitativo dei prodotti alimetari in cui tali additivi possono essere impiegati, e specificandone le quantit(cid:133) massime. Ma le autorit(cid:133) svedesi intendono andare oltre. Reputano che dovrebbe essere ulteriormente limi- tato l’uso di tali additivi in quanto non indispensa- bili dal punto di vista tecnologico. La funzione tecnologica dei coloranti azoici consiste nel confe- rire una colorazione a prodotti che di per s(cid:130) ne sarebbero privi, per dotarli di un aspetto pi(cid:151) attraente. Secondo le autorit(cid:133) svedesi tale semplice esigenza di colorazione potrebbe essere soddisfatta per mezzo di altri coloranti, non allergenici. La Commissione non condivide tale posizione. Non risulta infatti alla Commissione che esistano coloranti non azoici, che possano essere impiegati in sostituzione di ciascuno dei coloranti azoici, dei colorazione garantendo equivalente una (18) (19) prodotti alimentari. La colorazione di un prodotto alimentare corrisponde ad un’esigenza tecnologica. In effetti, nella maggiorazione dei casi una determi- nata colorazione, scelta a fini commerciali per conferire un aspetto gradevole ad un prodotto alimentare, pu(cid:149) essere ottenuta solo con un deter- minato colorante. In un certo numero di casi l’im- piego, in un prodotto particolare, di un colorante specifico, ad esclusione di altre sostanze, appare necessario per ragioni tecnologiche connesse all’ef- ficacia (colorazione uniforme) e alla stabilit(cid:133) (colo- razione durevole) nel prodotto finito. Pertanto, in una logica commerciale e per motivi tecnologici, l’impiego di coloranti azoici pu(cid:149) essere necessario per ottenere una colorazione ben precisa di taluni prodotti alimentari, quali confetture o bevande. (20) (21) La Commissione constata inoltre che le misure notificate dalla Svezia non appaiono adeguate rispetto all’obiettivo dichiarato: non sono infatti coerenti rispetto all’obiettivo di protezione della salute pubblica. Le misure restrittive infatti riguar- dano solo i coloranti azoici, che per(cid:149) non sono gli unici additivi potenzialmente allergenici. Sulla base del precitato rapporto del CSAA, del 22 settembre 1995, si pu(cid:149) citare l’esempio di taluni coloranti non azoici: i solfiti e i benzoati. Ci si pu(cid:149) anche fondare su uno studio citato dalle autorit(cid:133) svedesi medesime nella lettera di notifica, intitolato «il problema dell’intolleranza agli additivi alimentari e le stra- tegie dei paesi nordici intese a farvi fronte», che mette in evidenza casi di allergia ai benzoati. La Commissione constata che tali prodotti, potenzial- mente allergenici, non sono soggetti, in Svezia, a restrizioni dello stesso ordine di quelle applicate ai coloranti azoici. La Commissione considera inoltre che la legisla- zione comunitaria d(cid:133) una risposta adeguata al in genere. In problema delle allergie alimentari effetti (cid:138) riconosciuto, come indicato al punto prece- dente, che un certo numero di additivi pu(cid:149) scate- nare reazioni allergiche in taluni individui. Il legi- slatore comunitario ammette che (cid:138) perfettamente legittimo, nella misura del possibile, evitare di sottoporre tali individui al rischio di reazioni aller- giche. Ma il legislatore comunitario non ha giudi- cato necessario formulare un divieto generico quanto all’impiego di tali additivi. La soluzione adottata a livello comunitario si fonda sull’informa- zione dei consumatori: coloro che presentano ingredienti un’allergia conclamata a determinati dovrebbero avere la possibilit(cid:133) di scegliere di consumare i prodotti alimentari che non li conten- gono. La direttiva 79/112/CEE, relativa all’etichet- tatura dei prodotti alimentari, offre tale opportu- nit(cid:133), in quanto prevede l’indicazione obbligatoria L 3/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 1. 1999 ingredienti nell’etichetta. In particolare, in degli applicazione dell’articolo 6 della direttiva 79/ tutti gli additivi che svolgono una 112/CEE, funzione tecnologica nel prodotto finito (quali i coloranti, che hanno la funzione di conferirgli una essere colorazione) menzionati azoici pertanto devono sempre essere segnalati nell’elenco degli ingredienti. necessariamente coloranti nell’etichetta. devono I (22) Con lettera del 5 dicembre 1995, le autorit(cid:133) svedesi riconoscono che tali disposizioni in materia di etichettatura sono a priori sufficienti a consentire, ai consumatori che potrebbero essere allergici, di alimentari che intendono scegliere i prodotti autorit(cid:133) consumare. Ma svedesi precisano le contemporaneamente tale opportunit(cid:133) di che scelta, cos(cid:141) offerta ai consumatori, non esiste pi(cid:151) qualora i prodotti alimentari in questione siano loro presentati non preconfezionati, come ad esempio nei ristoranti e nei refettori scolastici. In tale ipotesi, mancando l’etichetta, il consumatore infatti non pu(cid:149) prendere conoscenza dell’elenco degli ingredienti. (23) La Commissione ritiene per(cid:149) che quest’unico elemento non giustifichi il divieto assoluto dei coloranti azoici nei prodotti alimentari presentati non preconfezionati. La Commissione rammenta infatti che, conformemente alla legislazione comu- nitaria in vigore, possono essere attuate misure diverse dal divieto per risolvere il problema speci- fico dei prodotti alimentari presentati non precon- fezionati al consumatore. L’articolo 12 della diret- tiva 79/112/CEE prevede per esempio che gli Stati membri adottano le modalit(cid:133) secondo le quali devono essere fornite le informazioni sui prodotti alimentari; pu(cid:149) trattarsi per esempio dell’obbligo di apporre presso i prodotti sfusi cartelli contenenti un certo numero di informazioni. Per informare particolareggiatamente tutti i consumatori quanto al contenuto di alcuni prodotti alimentari, gli Stati membri possono anche imporre ai ristoranti di indicare nel menu l’elenco degli ingredienti. (cid:221) pur vero che quasi sempre i consumatori in questione sono bambini. I prodotti oggetto di controversia sono infatti confetture e bibite analcoliche, che i bambini consumano con pi(cid:151) frequenza e in pi(cid:151) gran quantit(cid:133) che gli adulti. I bambini non possono essere considerati «dei consumatori attenti alla composizione del prodotto», ai sensi della sentenza della Corte di giustizia del 26 ottobre 1995, nella causa C-51/94 (1). La Commissione ritiene per(cid:149) che azoici coloranti sia possibile trovare una soluzione alternativa al divieto anche per il caso dei prodotti alimentari contenenti e presentati non preconfezionati ai bambini. Alla lettura della lettera di notifica delle autorit(cid:133) svedesi, la Commissione rileva infatti che i bambini consumano tali confet- ture nelle scuole. La Commissione ritiene che gli istituti scolastici svedesi e i genitori dovrebbero premurarsi di non mettere a disposizione dei bambini soggetti ad ellergie prodotti che possano scatenare reazioni allergiche. Se, per esempio, nelle mense scolastiche, si esponesse l’elenco degli ingre- dienti ai bambini, un adulto potrebbe verificare che tale elenco non presenti gli ingredienti allergenici per il bambino, contenuti in un elenco fornito dal medico. alimenti presentati contenuti negli (24) La Commissione ha inoltre verificato se i coloranti azoici sollevino un problema particolare di salute per la popolazione svedese rispetto agli abitanti degli altri Stati membri. Nella lettera di notifica le autorit(cid:133) svedesi citano vari studi epidemiologici. La Commissione ne ha preso conoscenza e li ha esaminati particolarmente, per appurare se conte- nessero la prova che la popolazione svedese, o un sottogruppo di essa, come i bambini, presenti una situazione specifica nei confronti delle allergie ai coloranti azoici rispetto agli abitanti degli altri Stati membri. (25) Gli studi citati dalle autorit(cid:133) svedesi (2) descrivono piuttosto l’incidenza in linea generale delle turbe allergiche in Svezia. Se ne evince per esempio che la frequenza delle allergie (cid:138) maggiore presso i bambini che presso gli adulti e che (cid:138) nettamente pi(cid:151) elevata nelle regioni settentrionali che in quelle meridionali della Svezia. Un altro studio condotto in Svezia su vari anni afferma che i casi di allergia sono in aumento. Tali studi ribadiscono che i disturbi allergici rilevati sono di origine ambientale e sono pi(cid:151) precisamente riconducibili all’ambiente scolastico o di lavoro. Non mettono in evidenza casi di allergia riconducibile al consumo di prodotti alimentari, e meno che meno, di prodotti conte- nenti additivi quali i coloranti azoici. Non si possono infatti condurre ricerche sul consumo di prodotti alimentari contenenti coloranti azoici in Svezia, a causa dei divieti e delle restrizioni che la legislazione nazionale vigente impone all’impiego di tali additivi. Lo studio inteso a dimostrare la diatesi allergica presso i bambini svedesi, potrebbe sottintendere che l’eventuale consumo da parte di essi di prodotti alimentari che potrebbero conte- nere coloranti azoici (essenzialmente confetture e bibite gassate) scatener(cid:133) reazioni allergiche presso un grande numero di individui. Nella lettera di notifica le autorit(cid:133) svedesi sono state costrette a riferirsi ad uno studio sugli scolari danesi, che rileva turbe allergiche riconducibili agli additivi, fra cui coloranti azoici, e che valuta a 1-2 % l’incidenza di allergie agli additivi alimentari presso i bambini danesi. (1) Commissione delle Comunit(cid:133) europee contro Repubblica fede- rale di Germania, Racc. pag. I-3599. (2) Cfr. punto 16. 7. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 3/19 (26) (27) (28) informa- La Commissione deve appurare se tali zioni, fornite dalle autorit(cid:133) svedesi, dimostrino l’esi- stenza di un legame da causale a effetto fra il consumo (eventuale) di prodotti alimentari conte- nenti coloranti azoici in Svezia e un rischio speci- fico di allergia presso la popolazione svedese, e particolarmente presso i bambini. Una tale verifica va fatta in pi(cid:151) tappe. In primo luogo la Commissione deve accertarsi di essere in possesso dei necessari elementi informa- tivi, paragonabili alle altre informazioni disponibili, quali analoghi dati raccolti a livello europeo o internazionale. Le autorit(cid:133) svedesi hanno fornito cifre relative all’incidenza dei fenomeni allergici in genere presso la popolazione svedese, senza per(cid:149) distinguere l’incidenza delle allergie a prodotti alimentari o agli additivi; non sono pertanto in grado di valutare l’incidenza dell’allergia ai colo- ranti azoici. (cid:221) impossibile valutare l’incidenza dell’allergia ai coloranti azoici fondandosi sui dati epidemiologici delle allergie in genere: i mecca- nismi ed i sintomi delle allergie variano infatti in funzione dell’allergene; un medesimo individuo, sensibile a un tipo di allergene non lo (cid:138) necessaria- mente a un altro. La Commissione constata pertanto che le autorit(cid:133) svedesi non le hanno fornito dati relativi all’incidenza dell’allergia ai coloranti azoici in Svezia. Di conseguenza non (cid:138) in grado di paragonarsi alle medie riferite alla popola- zione europea o a quella mondiale, per determinare se la popolazione svedese presenti una situazione specifica quanto all’incidenza dell’allergia ai colo- ranti azoici. La Commissione ha anche cercato di approfondire l’analisi della situazione, fondandosi sulla relazione del CSAA del 22 settembre 1995, relative alle reazioni ai prodotti alimentari e agli ingredienti di essi. In tale relazione il comitato indica che, sulla studi disponibili, condotti a livello base degli mondiale, l’incidenza delle allergie a prodotti alimentari (cid:138) nettamente inferiore all’1 % nella popolazione adulta e pu(cid:149) essere leggermente supe- riore presso i bambini. Il CSAA cita vari studi, che allergie nei dimostrano che confronti degli additivi alimentari (cid:138) inferiore a 0,1 %. Aggiunge per(cid:149) un elemento importante: fattori genetici e ambientali, nonch(cid:130) abitudini alimentari, possono aumentarla. Cita l’esempio delle regioni in cui gli allergeni sono presenti nell’ambiente e di quelle in cui sono consumati frequentemente. Il CSAA conclude che l’incidenza dell’allergia da prodotti alimentari varia considere- volmente in funzione della regione geografica. La Commissione ha ritenuto pertanto opportuno veri- ficare se le autorit(cid:133) svedesi abbiano effettivamente provato, negli studi comunicati alla Commissione, l’incidenza delle l’esistenza e l’entit(cid:133) di fattori genetici, ambientali o correlati alle abitudini alimentari. Avendo esami- nato tutti gli elementi della pratica, la Commis- sione non ha individuato elementi che provino l’esistenza di tali fattori. Gli studi citati dalle auto- rit(cid:133) svedesi dimostrano infatti che un certo numero di bambini che vivono in Danimarca, Stato membro vicino alla Svezia, sviluppano allergie agli additivi alimentari. Nel quadro della consultazione degli Stati membri riguardo alla domanda di deroga svedese, anche le autorit(cid:133) finlandesi hanno riferito che esisteva una situazione analoga in Finlandia. Tali informazioni e gli studi citati dalle autorit(cid:133) svedesi non permettono di concludere che la popo- lazione svedese, o pi(cid:151) particolarmente i bambini svedesi, siano in una situazione specifica rispetto alle popolazioni degli altri Stati membri, e segnata- mente dei vicini immediati, nei confronti delle allergie correlate ai coloranti azoici. (29) I provvedimenti intesi a limitare l’uso dei coloranti azoici, presi negli anni ’70 dalle autorit(cid:133) svedesi, sembrano avere carattere preventivo e non essere fondati sulla constazione di un rischio specifico per la salute pubblica. Il carattere preventivo di tali provvedimenti (cid:138) stato esplicitamente confermato dallo studio trasmesso dalle autorit(cid:133) svedesi, intito- lato «Il problema dell’intolleranza agli additivi alimentari e le strategie dei paesi nordici per farvi fronte». La posizione delle autorit(cid:133) svedesi in materia contrasta peraltro con quella delle autorit(cid:133) danesi e finlandesi, che non hanno seguito la medesima strategia, intesa a limitare le condizioni di impiego dei coloranti azoici rispetto a quanto previsto dalla direttiva 94/36/CE, ma hanno rite- nuto sufficienti le misure di etichettatura. (30) Considerando quanto precede, la Commissione ispirano a constata che se le misure svedesi si considerazioni di salute pubblica, non sono giustifi- cate dalla necessit(cid:133) di proteggere la salute pubblica. ii) Il ciclamato (31) competente per i svedese L’amministrazione prodotti alimentari ha deciso, fin dagli anni ’70, di limitare l’impiego del ciclamato come additivo alimentare. Le condizioni d’impiego del ciclamato previste dalla direttiva 94/35/CE sono meno restrit- tive di quelle svedesi. Secondo le autorit(cid:133) svedesi esistono valide ragioni di salute pubblica per mantenere le disposizioni nazionali, pi(cid:151) restrittive. Esse fanno riferimento a studi che dimostrano che impiego del ciclamato previste le condizioni di nella direttiva 94/35/CE possono condurre alcuni consumatori a superare la dose giornaliera ammissi- bile (DGA). (32) (33) (34) L 3/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 1. 1999 Le direttive comunitarie specifiche in materia di additivi sono state adottate sulla base di una valuta- zione rigorosa della sicurezza di tutti gli additivi, condotta dal CSAA affinch(cid:130) esclusivamente gli additivi il cui impiego negli alimenti (cid:138) stato giudi- cato non pericoloso figurassero nelle direttive specifiche e potessero pertanto essere usati nella Comunit(cid:133). Nella valutazione della sicurezza di un additivo pu(cid:149) essere necessario stabilire la dose gior- naliera ammissibile (DGA), per proteggere la saluta pubblica. La DGA rappresenta la quantit(cid:133) media giornaliera che pu(cid:149) essere ingerita per tutta la vita senza rischio. La DGA, nella determinazione della quale si applica un margine di sicurezza di 1 a 5, (cid:138) espressa in milligrammi per chilogrammo di peso corporeo (mg/kg pc). L’accettazione di ogni addi- tivo alimentare e la determinazione delle condi- zioni di impiego devono pertanto tener conto delle esigenze tecnologiche che ne rendono necessaro l’uso (dose necessaria per ottenere l’effetto voluto) nonch(cid:130) del probabile apporto quotidiano del medesimo additivo in tutti i prodotti alimentari, per verificare che l’uso autorizzato non rischi di causare il superamento della DGA determinata per l’additivo in questione. maggiore rispetto alla media della popolazione. Fra i vari esempi sottolineano quello di un bambino di 5 anni, che consumerebbe giornalmente una certa quantit(cid:133) di prodotti alimentari a valore calorico ridotto o senza zuccheri aggiunti, cio(cid:138) 600 ml di bibite aromatizzate, contenenti ciclamato alla dose di 400 mg/l, 60 g di confetture contenenti cicla- mato alla dose di 500 mg/kg e 90 g di gelati, contenenti ciclamato alla dose di 250 mg/kg. Una tale dieta comporterebbe un apporto quodidiano di circa 292 mg di ciclamato, somma dell’apporto proveniente dalle bibite (600 ml (cid:253) 400 mg/l=240 mg), dalle confetture (60 g (cid:253) 500 mg/kg=30 mg) e dai gelati (90 (cid:253) 250 mg/kg=22 mg). Il valore di 292 mg (cid:138) messo in relazione con l’apporto quoti- diano ammissibile per tale bambino, che pesa 20 kg. L’apporto quotidiano ammissibile si calcola moltiplicando il peso del consumatore per la DGA. La DGA stabilita dal CSAA (cid:138) pari a 11 mg/kg pc (valore confermato in un parere del CSAA formu- lato il 14 dicembre 1995); l’apporto quotidiano ammissibile per il bambino (cid:138) pertanto pari a 220 mg (20 kg (cid:253) 11 mg/kg pc), mentre l’apporto quotidiano effettivo sarebbe pari a 292 mg, supe- rando quindi nettamente l’apporto ammissibile di 220 mg. limiti precisi tenendo conto dei Le autorit(cid:133) svedesi ritengono che l’ingestione del ciclamato nelle condizioni definite dalla direttiva in essa 94/35/CE, nel rispetto dei fissate, rischi di provocare il superamento della DGA, livelli di consumo in Svezia dei vari prodotti in cui pu(cid:149) essere utilizzato il ciclamato. Le autorit(cid:133) svedesi si fondano sulle stime dell’amministrazione svedese dei prodotti alimentari per dimostrare che esiste un rischio di superamento della DGA per i sottogruppi di popo- lazione cui si consiglia di utilizzare tale tipo di edulcoranti, cio(cid:138) per i diabetici, nonch(cid:130) per le persone che seguono una dieta e pi(cid:151) particolar- mente per i bambini. Le cifre citate dalle autorit(cid:133) svedesi corrispondono pertanto agli elevati livelli di consumo che potrebbero essere rilevati presso tali persone. Non essendo direttamente disponibili, tali cifre sono state desunte per estrapolazione, sulla base di dati esistenti in materia di consumo di prodotti alimentari nelle famiglie (1), applicando un fattore 3 ai livelli medi di consumo. Le autorit(cid:133) svedesi citano alcuni esempi di consu- matori di et(cid:133), e pertanto di peso diversi, apparte- nenti a tali sottogruppi, che potrebbe consumare quantit(cid:133) prodotti edulcoranti alimentari in (1) «Hush(cid:134)llens Livsmedelsink(cid:148)p och kostvanor» HULK 1989, dati sul consumo dei prodotti alimentari nelle famiglie. (35) Avendo esaminato a fondo tutte le informazioni comunicate dalle autorit(cid:133) svedesi, la Commissione (cid:138) costretta a formulare riserve sulla metodologia scelta per valutare i livelli elevati di consumo di prodotti alimentari che possono contenere cicla- mato. La Commissione si rende conto delle diffi- colt(cid:133) incontrate dagli Stati membri, nel quadro della loro missione di sorveglianza del consumo degli addtivi alimentari, per fornire una stima dei livelli elevati di consumo che potrebbero essere rilevati nella popolazione, e pi(cid:151) precisamente in alcuni sottogruppi di essa. Tali difficolt(cid:133) sono state analizzate particolareggiatamente in una relazione presentata nel gennaio 1998 alla Commissione (2). Tale relazione indica per l’appunto che nel caso di un additivo proveniente da un’unica fonte (un solo gruppo di prodotti alimentari) livelli elevati possono essere valutati per estrapolazione, appli- cando un fattore 3 ai dati disponibili. Secondo la medesima relazione per(cid:149) tale metodo non appare adeguato per il calcolo dell’apporto di un determi- nato additivo proveniente da varie fonti combinate (nell’esempio le bibite, le confetture, e i dessert). Infatti (cid:138) appurato che non si pu(cid:149) inferire che un consumatore grandi quantit(cid:133) di prodotti alimentari di una determinata categoria, consumi analogamente, cio(cid:138) in grande quantit(cid:133), prodotti appartenenti ad altre categorie. Nella rela- zione si raccomanda pertanto di attenersi ad un assume che i (2) Relazione del 16 gennaio 1998, presentata alla Commissione da un certo numero di Stati membri, fra cui la Svezia, intito- lata «Development of Methodologies for the Monitoring of Food Additive Intake across the European Union». La rela- zione (cid:138) stata preparata nel contesto di un programma di cooperazione scientifica, come previsto dalla direttiva 93/ 5/CEE del Consiglio, del 25 febbraio 1993, concernente l’assistenza alla Commissione e la cooperazione degli Stati membri nell’esame scientifico di questioni relative ai prodotti alimentari (GU L 52 del 4. 3. 1993, pag. 18). 7. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 3/21 metodo statistico alternativo, che non presenti il rischio di condurre ad una stima per ecceso dei livelli reali di consumo. La Commissione rileva che le autorit(cid:133) svedesi non hanno seguito tale metodo, e formula pertanto riserve su tutte le cifre indicate. Prescindendo per(cid:149) dalle considerazioni sui metodi di estrapolazione, la Commissione si chiede se le cifre fornite dalle autorit(cid:133) svedesi siano realistiche. Il metodo statistico utilizzato tende a dimostrare un significativo superamento della DGA da parte dei diabetici, e in particolare dei bambini diabetici, la Commissione non (cid:138) convinta che tali statistiche riflettano la realt(cid:133): cifre non tengono conto del fatto che per l’appunto i diabetici costituiscono un sottogruppo di popolazione che, pi(cid:151) di tutti gli altri consumatori, d(cid:133) particolare importanza alla dieta che, per essere equilibrata, (cid:138), di norma, controllata da un medico. In ogni caso, e indipendentemente forniti dalle autorit(cid:133) i dati dal metodo seguito, svedesi non dimostrano, secondo la Commissione, che la popolazione svedese, o sottogruppi di essa, siano in una situazione diversa rispetto alle popola- zioni degli altri Stati membri quanto al supera- mento della DGA del ciclamato. (37) alimentari: nevole applicare una restrizione delle condizioni di impiego nei prodotti limitare per esempio il numero dei prodotti alimentari nei quali (cid:138) autorizzato il ciclamato. Il punto principale (cid:138) per(cid:149) che le misure svedesi non sembrano tener conto del fatto che i consumatori sono informati della presenza di ciclamato nei prodotti alimentari. La Commissione ritiene infatti che la legislazione comunitaria vigente garantisce ai consumatori, ovvero, quando il consumatore sia un bambino, ai genitori, o agli altri adulti a contatto con il bambino, per esempio i responsabili degli istituti scolastici, un’informazione sufficientemente chiara e completa quanto alla presenza di ciclamato nei prodotti alimentari. Ai sensi degli articoli 3 e 6 della direttiva 79/112/CEE, infatti, il ciclamato, in quanto additivo, deve figurare nell’elenco degli ingredienti. Inoltre, ai sensi della direttiva 96/21/ CE del Consiglio, del 29 marzo 1996, che modifica la direttiva 94/54/CE della Commissione, relativa all’indicazione sull’etichetta di determinati prodotti alimentari di informazioni obbligatorie diverse da quelle previste dalla direttiva 79/112/CEE (1), sull’e- tichetta ciclamato deve figurare l’indicazione «con edulcorante». Tali disposizioni in materia di etichettatura sono vinco- lanti per i prodotti presentati ai consumatori in forma preconfezionata. Quanto ai prodotti non preconfezionati contenenti ciclamato, la Commis- sione rammenta che, ai sensi dell’articolo 12 della direttiva 79/112/CEE, gli Stati membri adottano le modalit(cid:133) di etichettatura dei prodotti alimentari; pu(cid:149) trattarsi per esempio dell’obbligo di esporre, per i prodotti venduti sfusi, cartelli contenenti un certo numero di informazioni sul prodotto. Tirando la Commissione rileva che esistono le somme, disposizioni in materia di etichettatura, ritenute sufficienti dalle autorit(cid:133) degli altri Stati membri, che non hanno considerato opportuno rendere le condizioni di impiego del ciclamato pi(cid:151) restrittive di quanto previsto dalla direttiva 94/35/CE. contenenti prodotti dei (36) La Commissione ha esaminato se le misure restrit- tive in vigore in Svezia siano proporzionate. In altri termini l’obiettivo perseguito dalle disposizioni svedesi non deve essere conseguibile tramite mezzi meno restrittivi per gli scambi intercomunitari. La Commissione rammenta che la direttiva autorizza l’impiego del ciclamato in un certo numero di prodotti a valore calorico ridotto o senza zuccheri aggiunti, cio(cid:138) alcune bibite aromatizzate, alcune bibite a base di frutta o di latte, i dessert, le confet- ture, i gelati, le marmellate e alcune preparazioni dietetiche. Il decreto 33 del 1993, modificato, dell’amministrazione svedese dei prodotti alimen- tari vieta invece l’uso del ciclamato nei prodotti alimentari. Il ciclamato (cid:138) autorizzato in Svezia esclusivamente come edulcorante da tavola. La Commissione ritiene che tali disposizioni della Svezia siano pi(cid:151) restrittive di quanto necessario per far fronte al problema. Si tratta infatti di misure radicali, che all’atto pratico consistono nel divieto puro e semplice del ciclamato nei prodotti alimen- tari. Secondo la Commissione, per evitare il supera- mento della DGA del ciclamato, sarebbe pi(cid:151) ragio- (38) La Commissione ritiene che la direttiva 94/35/CE disciplini sufficientemente le modalit(cid:133) di impiego del ciclamato, impedendo ogni rischio di supera- mento del valore della DGA stabilito dal CSAA. Le condizioni di uso del ciclamato previste dalla diret- tiva sono tali che non dovrebbero esistere consuma- tori, o gruppi di consumatori, che seguono una dieta alimentare equilibrata e che superano regolar- mente la DGA per un lungo periodo. La Commis- sione rammenta inoltre che le disposizioni comu- nitarie relative al ciclamato possono sempre essere rivedute. La direttiva 94/35/CE potrebbe sempre essere riveduta, in tre casi: i) nel contesto dell’arti- colo 4 della direttiva 89/107/CEE, che stabilisce la possibilit(cid:133) di ricorrere a una clausola di salva- guardia nella legislazione in materia di additivi, ii) (1) GU L 88 del 5. 4. 1996, pag. 5. L 3/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 1. 1999 su iniziativa della Commissione, per esempio a seguito del parere che il CSAA dovrebbe formulare in merito al ciclamato nel secondo semestre del 1999 e infine iii) nel contesto dell’articolo 8 della direttiva 94/35/CE, che impone agli Stati membri e alla Commissione di sorvegliare il consumo di edulcoranti. Una tale revisione potrebbe intervenire in funzione di qualsiasi nuovo elemento di infor- mazione, come per esempio uno studio preciso sui livelli di consumo dei prodotti alimentari che sull’eventuale possono contenere necessit(cid:133) di apportare ulteriori restrizioni alle condizioni di impiego del ciclamato, affinch(cid:130) i consumatori della domanda di deroga non rien- trano in tale categoria. Nessuno Stato membro ha mai trasmesso alla Commissione informazioni del genere. ciclamato e (39) La Commissione constata pertanto che i provvedi- sono intesi a tutelare la salute menti pubblica ma non sono proporzionati all’obiettivo. svedesi b) L’assenza di discriminazione arbitraria (40) Non essendo i provvedimenti in causa motivati dall’esigenza di la Commissione non ha l’obbligo di verificare che tale condizione sia soddisfatta. tutelare la salute pubblica, (42) CONCLUSIONE Sulla base delle considerazioni di cui sopra, la Commissione ritiene che le disposizioni nazionali in materia di condizioni di impiego dei coloranti azoici e del ciclamato nei prodotti alimentari, noti- ficate dal Regno di Svezia in applicazione dell’arti- colo 100 A, paragrafo 4, del trattato, perseguono un fine di tutela della salute delle persone, principio stabilito dall’articolo 36 del trattato CE, ma non sono giustificate, non essendo conditio sine qua non per il conseguimento di tale fine. (43) Di conseguenza la Commissione, ritenendo che le predette disposizioni nazionali notificatele non possano essere confermate, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Le disposizioni nazionali svedesi recanti deroga alle diret- tiva 94/35/CE e 94/36/CE, notificate ai sensi dell’articolo 100 A, paragrafo 4, del trattato CE, non sono confermate. Articolo 2 Il Regno di Svezia (cid:138) destinatario della presente decisione. c) L’assenza di restrizioni dissimulate nel commercio tra Stati membri Fatto a Bruxelles, il 21 dicembre 1998. (41) Non essendo i provvedimenti in causa motivati dall’esigenza di la Commissione non ha l’obbligo di verificare che tale condizione sia soddisfatta. tutelare la salute pubblica, Per la Commissione Martin BANGEMANN Membro della Commissione


title: 1999/40/EG: Beschikking van de Commissie van 21 december 1998 houdende intrekking van Beschikking 96/276/EG tot vaststelling van een aantal beschermende maatregelen ten aanzien van tweekleppige weekdieren van oorsprong uit Tunesië (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4340) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Tunisia
health risk
import restriction
mollusc
toxic substance
veterinary inspection

text: L 11/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 1. 1999 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 21 december 1998 houdende intrekking van Beschikking 96/276/EG tot vaststelling van een aantal beschermende maatregelen ten aanzien van tweekleppige weekdieren van oorsprong uit Tunesi(cid:137) (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 4340) (Voor de EER relevante tekst) (1999/40/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, stekelhuidigen, manteldieren en mariene buikpotigen van oorsprong uit Tunesi(cid:137); Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Overwegende dat Beschikking 96/276/EG b¶gevolg moet worden ingetrokken; Gelet op Richtl¶n 90/675/EEG van de Raad van 10 december 1990 tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controles voor producten uit derde landen die in de Gemeenschap worden binnenge- bracht (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Richtl¶n 96/43/EG (2), en met name op artikel 19, Overwegende dat de Commissie, nadat DSP (diarrhetic shellfish poison) was aangetroffen b¶ in de Gemeenschap ingevoerde tweekleppige weekdieren van oorsprong uit Tunesi(cid:137), Beschikking 96/276/EG tot vaststelling van een aantal beschermende maatregelen ten aanzien van twee- kleppige weekdieren van oorsprong uit Tunesi(cid:137) (3) heeft vastgesteld; Overwegende dat deskundigen van de Commissie naar Tunesi(cid:137) z¶n gegaan om de door de Tunesische autori- teiten ingestelde beschermende maatregelen te evalueren; Overwegende dat deze beschermende maatregelen en de gezondheidsgaranties die de Tunesische autoriteiten hebben verstrekt, volstaan om de invoer van tweekleppige weekdieren uit Tunesi(cid:137) weer toe te staan; Overwegende dat b¶ Beschikking 98/569/EG van de Commissie (4) b¶zondere voorwaarden z¶n vastgesteld voor de invoer van levende tweekleppige weekdieren, Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Permanent Veterinair Comit(cid:130), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 Beschikking 96/276/EG wordt ingetrokken. Artikel 2 De lidstaten brengen de maatregelen die z¶ ten aanzien van de invoer toepassen in overeenstemming met deze beschikking. Z¶ stellen de Commissie daarvan in kennis. Artikel 3 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 21 december 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 373 van 31. 12. 1990, blz. 1. (2) PB L 162 van 1. 7. 1996, blz. 1. (3) PB L 103 van 26. 4. 1996, blz. 56. (4) PB L 277 van 14. 10. 1998, blz. 31


title: 98/743/EG: Besluit van de Raad van 21 december 1998 houdende nadere bepalingen betreffende de samenstelling van het Economisch en Financieel Comité

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
European Commission
appointment of staff
committee (EU)
third stage of EMU

text: 31. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 358/109 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 21 december 1998 houdende nadere bepalingen betreffende de samenstelling van het Economisch en Financieel Comit(cid:130) (98/743/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 109 C, lid 3, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van de Europese Centrale Bank (2), Gezien het advies van het Monetair Comit(cid:130) (3), (1) (2) (3) Overwegende dat in het Verdrag is bepaald dat b¶ de aanvang van de derde fase van de Economische en Monetaire Unie een Economisch en Financieel Comit(cid:130) wordt opgericht; Overwegende dat de Raad uit hoofde van het Verdrag gehouden is nadere bepalingen betreffende de samenstelling van het Economisch en Finan- cieel Comit(cid:130) vast te stellen; dat de lidstaten, de Commissie en de Europese Centrale Bank elk ten hoogste twee leden van het Comit(cid:130) benoemen; Overwegende dat de taken van het Economisch en Financieel Comit(cid:130) z¶n omschreven in artikel 109 C, lid 2, van het Verdrag; dat het Economisch en Financieel Comit(cid:130) als onderdeel van deze taken de economische en financi(cid:137)le situatie in de lidstaten en de Gemeenschap moet volgen en terzake regel- matig aan de Raad en aan de Commissie verslag moet uitbrengen, inzonderheid wat betreft de financi(cid:137)le betrekkingen met derde landen en inter- nationale instellingen; dat het Economisch en Financieel Comit(cid:130) moet b¶dragen aan de voorbe- reiding van de werkzaamheden van de Raad, onder meer voor de vereiste aanbevelingen uit hoofde van (1) PB C 125 van 23. 4. 1998, blz. 17. (2) Advies uitgebracht op 26 november 1998 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (3) Advies uitgebracht op 17 november 1998 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). het multilaterale toezicht en de globale richt- snoeren voor het economisch beleid, zoals bedoeld in artikel 103 van het Verdrag, en voor de vereiste beslissingen in de procedure betreffende buitenspo- rige overheidstekorten, zoals bedoeld in artikel 104 C van het Verdrag; dat het gezien de aard en het belang van deze taken van wezenl¶k belang is, dat de leden en de plaatsvervangende leden van het Comit(cid:130) worden gekozen uit deskundigen met een erkende bekwaamheid op economisch en finan- cieel gebied; Overwegende dat de Europese Raad van Luxem- burg van 12 en 13 december 1997 in z¶n resolutie betreffende de co(cid:148)rdinatie van het economisch beleid in de derde fase van de EMU (4) heeft ver- klaard, dat het Economisch en Financieel Comit(cid:130) het kader vormt waarin de dialoog tussen de Raad en de Europese Centrale Bank op het niveau van hoge ambtenaren kan worden voorbereid en voort- gezet; dat deze ambtenaren afkomstig z¶n uit de nationale centrale banken en de Europese Centrale Bank, alsmede uit het nationale bestuur; Overwegende dat onder „bestuur” moet worden verstaan de diensten van de ministers die de zittingen b¶wonen van de Raad in de samenstelling van de ministers van Economische Zaken en Financi(cid:137)n; Overwegende dat het lidmaatschap van het Comit(cid:130) van ambtenaren van de Europese Centrale Bank en nationale centrale banken geen afbreuk doet aan artikel 107 van het Verdrag, (4) (5) (6) (4) PB C 35 van 2. 2. 1998, blz. 1. L 358/110 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 31. 12. 98 BESLUIT: Artikel 1 De lidstaten, de Commissie en de Europese Centrale Bank benoemen ieder twee leden van het Economisch en Financieel Comit(cid:130). Tevens kunnen z¶ twee plaatsvervan- gende leden van het Comit(cid:130) benoemen. Artikel 2 De leden van het Comit(cid:130) en hun plaatsvervangers worden gekozen uit deskundigen met een erkende bekwaamheid op economisch en financieel gebied. Artikel 3 De twee door de lidstaten te benoemen leden worden respectievel¶k gekozen uit hooggeplaatste ambtenaren van het bestuur en van de nationale centrale bank. De plaatsvervangende leden worden onder dezelfde voor- waarden gekozen. Artikel 4 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Dit besluit wordt van kracht met ingang van 1 januari 1999. Gedaan te Brussel, 21 december 1998. Voor de Raad De Voorzitter M. BARTENSTEIN


title: Komission kertomus neuvostolle tiettyjen sijoituspalveludirektiivin 93/22/ETY artiklojen toiminnasta

eurovoc_concepts:
directive (EU)
freedom to provide services
investment company
market access
national implementing measure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 21. 12. 1998 KOM(1998) 780 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE tiettyjen sijoituspalveludirektiivin artiklojen toiminnasta Sijoituspalveludirektiivi Luonnos: komission kertomus neuvostolle tiettyjen sijoituspalveludirektiivin artiklojen toiminnasta Sisällys JOHDANTO 1. 2. LUONNOLLISET HENKILÖT (1 ARTIKLA) 3. POIKKEUKSET (2 ARTIKLAN 2 KOHTA) 4. KESKITTYMINEN (14 ARTIKLA) 5. JÄSENYYS JA PÄÄSY MUILLE SÄÄNNELLYILLE MARKKINOILLE (15 ARTIKLAN 3 KOHTA) 6. SÄÄNNELLYT MARKKINAT (16 ARTIKLA) 6. 1. Nykyinen luettelo 6. 2. "Säänneltyjen markkinoiden" määritelmään liittyviä ongelmia 6. 2. 1. 6. 2. 2. Espanja Italia 7. AVOIMUUS (21 ARTIKLA) Luonnos: päivitetty luettelo säännellyistä markkinoista 1 2 3 5 7 8 8 8 8 8 9 1. JOHDANTO Komission on annettava neuvostolle kertomus direktiivin tiettyjen artikloiden soveltamisesta ja tarpeen vaatiessa ehdotettava muutoksia direktiivin sanamuotoon. Kertomuksessa esitetään yhteenveto tiedoista, joita komissio on saanut jäsenvaltioilta seuraavista asioista: • sijoituspalveluja tarjoavat luonnolliset henkilöt (1 artikla) • poikkeukset (2 artiklan 2 kohta) • kaupankäynnin keskittyminen säännellyille markkinoille (14 artiklan 3 ja 4 kohta) • säänneltyjen markkinoiden jäsenyys ja pääsy niille (15 artiklan 3 kohta) • säännellyt markkinat (16 artikla) • säännellyillä markkinoilla käytävän kaupan avoimuus (21 artikla) Komissio voi nyt antaa kertomuksen edellä mainittujen artiklojen soveltamisessa esiintyneistä vaikeuksista jäsenvaltioiden toimittamien kyselyvastausten perusteella. Kertomuksessa ei ainoastaan esitetä yhteenvetoa jäsenvaltioiden toimeenpanosäännöksiä koskevista tiedoista sellaisenaan vaan siinä perehdytään esiin tulleisiin ongelmiin. Taulukkoon on jätetty tyhjä kohta, jos kyseinen jäsenvaltio ei ole vastannut asiaa koskevaan kysymykseen. Sijoituspalveludirektiivissä säädetään, että eri artikloista olisi toimitettava erilliset kertomukset eri määräpäivinä, jotka olivat 16 artiklan osalta 31. joulukuuta 1996, 1 ja 21 artiklan osalta 31. joulukuuta 1997 ja 2, 14 ja 15 artiklan osalta 31. joulukuuta 1998. Kaikki jäsenvaltiot eivät kuitenkaan panneet direktiiviä täytäntöön niin aikaisin, että ne olisivat saaneet käytännön kokemusta näiden säännösten toiminnasta, jonka vuoksi päätettiin käsitellä kuutta artiklaa yhdessä kertomuksessa. joulukuuta 1997 ja 2, 14 ja 15 artiklan osalta 31. joulukuuta 1998. Kaikki jäsenvaltiot eivät kuitenkaan panneet direktiiviä täytäntöön niin aikajsin. että ne olisivat saaneet käytännön kokemusta näiden säännösten toiminnasta, jonka vuoksi pääteltiin käsitellä kuulta artiklaa yhdessä kertomuksessa. 3. POIKKEUKSET (2 ARTIKLAN 2 K O H T A) Direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa komissiota vaaditaan laatimaan kertomus liitteen A osan ja poikkeuksien soveltamisesta. Kertomus on annettava 31. joulukuuta 1998 mennessä säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Itavalta Beigia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Itavallan lainsaadannossa on myonnetty poikkeus - a alakohtaan (vakuutuslaitokset) -c alakohtaan (lakimiehet ja henkilot, jotka tarjoavat sijoituspalveluja varsinaisen ammattitoiminnan lisaksi) - f alakohtaan (keskuspankki) - h alakohtaan (yhteissijoitusyritykset) ja valittamisessa havaittu ongelmia. Maaraysten vastaanottamisessa Mainitun direktiivin liitteen B osassa tarkoitettujen rahoitusinstrumenttien liiketoimissa ainoastaan meklarina toimivan valittajan toiminta kuuluu direktiivin soveltamisalaan. Tietyt muut jasenvaltiot eivat ole soveltaneet kata tavalla. Naissa maissa tulkintaa rahoitusinstrumenttien meklaritoimintaa, mika tarkoittaa, etta yksinomaan tata toimintaa harjoittavat yritykset eivat ole direktiivin vaatimusten alaisia. Tama aiheuttaa kilpailun vaaristymista Belgiasssa meklaritoimintaa harjoittavien yritysten sektorilla. Siten olisi tarkeaa, etta kaikilla jasenvaltioilla olisi asiassa sama lahestymistapa. Beigia on siirtanyt kansalliseen lainsaadantoon 2 artiklan 2 kohdan a-f ja h-j alakohdan. Tanska on siirtanyt 2 artiklan 2 kohdan a-f ja h-k alakohdan poikkeukset kansalliseen lainsaadantoon. Kaytannon ongelmia ei ole, eika Tanska sen vuoksi pida tarpeellisena muuttaa sijoituspalveludirektiivin 2 artiklan 2 kohtaa. direktiivi samalla ei Saannokset eivat ole aiheuttaneet vaikeuksia. Muutokset eivat ole tarpeen. a, b, c, d, e, f, g, i ja j alakohdan poikkeuksia on kaytetty. ja Tulkintavaikeuksia g alakohdan osalta. Ovatko sellaiset yritykset, jotka vastaanottavat sijoituspalveluyrityksia tarkoittamassa artiklan sijoituspalveludirektiivin merkityksessa eli jos ne jatetaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, tuleeko niista yrityksia, joilla on erityistehtava, joka estaa niita tayttamasta valittavat maarayksia, 1 kohdan 11 1 sijoituspalveluyrityksen maaritelman edellytykset. Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Irlanti katsoo, etta 2 artiklan 2 kohdan g alakohdan iv alakohta ja 2 artiklan 2 kohdan h alakohta, joissa saadetaan, etta sijoituspalveludirektiivia ei sovelleta tiettyihin yrityksiin, ovat jossain maarin epajohdonmukaisia. Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan g alakohdassa saadetaan, etta yritykseen, joka tayttaa tietyt kolme edellytysta, ei sovelleta sijoituspalveludirektiivia, kun yritys antaa rajoitettua sijoitusvalinevalikoimaa koskevia maarayksia yritykselle, joka edustaa yhta viidesta yritystyypista. Yksi naista' on "yhteissijoitusyritykset, joille on myonnetty yritystyypeista (iv) toimilupa myyda osuuksiaan lainsaadannon mukaisesti jasenvaltion yleisoJle seka naiden yritysten johtajille". Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan h alakohdassa myonnetaan poikkeus "yhteissijoitusyrityksille riippumatta siita, ovatko ne yhteensovitettu yhteison tasolla, seka naiden yritysten omaisuudenhoitajille ja johtajille". On epaselvaa, miksi poikkeus on toisessa kohdassa rajoitettu jarjestelyihin, jotka on yhteensovitettu yhteison tasolla, ja toisessa ei. Onko tama tarkoituksellista ja, jos on, mihin erilainen sanamuoto perustuu. Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan h alakohdan osalta on tapauksia, joissa yrityksella ei ole nimenomaisesti nimettyii johtajaa, koska esimerkiksi sijoitusyhtio voi nimittaa hallintoyhtion ja/tai sijoitusjohtajan hoitamaan tehtavia, joita johtaja tavallisesti hoitaa. Koskeeko poikkeus sellaisissa tapauksissa joko hallintoyhtiota tai sijoitusjohtajaa vai molempia, kun ne hoitavat jattaa yhteissijoitusjarjestelyn sijoituspalveludirektiivin hallinnoijat ja palveluiden tarjoajat kuin johtajat ja omaisuudenhoitajat? Ellei nain ole, hyvaksytaanko se, etta rahaston hallinnoijat harjoittavat toimintaa, joka kuuluisi sijoituspalveludirektiivin alaan eli vastaanottavat ja valittavat ja/tai toimeeBpanevat yhteissijoitusjarjestelmien maarayksia, vai harjoita sellaiset sijoituspalveludirektiivin alaan kuuluvaa 1 iiketoimintaa? tehtavia? Onko poikkeuksen ulkopuolelle muut tarkoituksena katsotaanko, johtajan yksikot eivat etta a, b, c, f ja i alakohtien poikkeuksia on kaytetty. Italia mainitsee nk. 'enti pubblici che prestano I servizi di investimento previsti da specifiche norme di vastaavan mitaan sijoituspalveludirektiivissa siiadettya poikkeusta. Poikkeukset eivat ole aiheuttaneet vaikeuksia. poikkeuksena, legge' nayta joka ei. Alankomaiden arvopaperilainsaadannon mukaan a, b, c, d, e, f, h, i ja j alakohta eivat edcllyta sijoitusyhtiolta toimi 1 upaa. Poikkeuksien taytantoonpano ja soveltaminen eivat ole tupttaneet ongelmia toimivaltaisille viranomaisille (Banco de Portugal ja Commissao do Mercado de Valores Mobiliarios). Poikkeuksia on kaytetty. Niiden kaytossa ei ole todettu mitaan erityisiS vaikeuksia. Maaritelmat eivat ole aiheuttaneet taytantoonpano*ongeImia. ( Direktiivin 2 artiklan 3 kohtaan tai A osaan ei tarvitse tehda muutoksia. Yhdistynyt kuningaskunta Lopp u päätelmä : Näyttää siltä, ettei poikkeuksien tai palvelujen luetteloihin tarvita erityisiä muutoksia tällä hetkellä. Olisi hyödyllistä saada yhteinen tulkinta Belgian esiintuomalle meklariongelmalle ja vastaukset Kreikan ja Irlannin esiin ottamille kysymyksille. 4. KESKITTYMINEN (14 ARTIKLA) Direktiivin 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komissio antaa tietoja 3 ja 4 kohdan säännösten toiminnasta viimeistään 31. joulukuuta 1998. Näissä kohdissa säädetään, että suoritettavat tietyissä liiketoimet suoritetaan säännellyillä markkinoilla. tapauksissa voidaan vaatia, että noteeratuilla instrumenteilla Maa Itavalta Beigia Vaikeudet/Huomautuksct \ , ; ; ^ \ ^ b^ Itavalta ei ole kayttanyt tassa artiklassa tarkoitettuja mahdollisuuksia. Itavalta ei pida muutoksia tarpeellisina. Beigia on pannut taytantoon 14 artiklan 3 kohdan. Beigia muotoilee ongelmansa seuraavasti: ". Joka tapauksessa voi syntya ongelma, joka palveluiden vapaan tarjoamisen puitteissa liittyy vaatimukseen "toimia aktiivisesti Belgiassa" (ilman etta yritys on sijoittautunut Belgiaan palveluiden vapaan tarjoamisen puitteissa). Tama ongelma tulee esiin kaikkien rajatylittavien suoritusten yhteydessa. Kasitteelle tulisi antaa asianmukainen tulkinta eurooppalaisella tasolla. Tanska Tanska ei ole hyodyntanyt 14 artiklan 3 ja 4 kohdan mahdollisuuksia eika silla ole muutosehdotuksia. Saannos ei ole aiheuttanut vaikeuksia. Muutokset eivat ole tarpeen. Artikla on pantu taytantoon. Muutokset eivat ole tarpeen. porssissa Laki, jolla tama artikla pannaan taytantoon, estaa OTC-kaupankaynnin (kaupankaynnin Ateenan keskittamisen periaate), mutta sallii tietyin ehdoin OTC-kaupankaynnin arvopapereilla, saannellyilla markkinoilla. Toistaiseksi tata saannosta ei ole tarvinnut soveltaa. jotka noteerataan muilla arvopapereilla noteeratuilla Ei ongelmia tai huomautuksia. Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Ei ole hyodyntanyt 14 artiklan 3 ja 4 kohdan mahdollisuuksia. Portugali joilla Johdannaisinstrumenttejan lukuun ottamatta Portugalin lainsaadannossa ei ole talla hetkella vaatimusta, etta arvopaperikauppa pitaisi keskittaa niille saannellyille markkinoille, noteerattu. Arvopaperimarkkinalain mukaan valtiovarainministeriolla on oikeus antaa maarayksia, suoritetaan saannellyilla markkinoilla sijoituspalveludirektiivin 14 artiklan 3 kohdassa saadettyjen edellytysten mukaisesti. Jos sellainen maarays annettaisiin, siina maarattaisiin ne edellytykset, joilla sijoittajat voivat hyvaksya, etta Hiketoimet suoritetaan muualla kuin saannellyilla markkinoilla. arvopaperikaupat edellytetaan, arvopaperit joissa etta on Espanja Keskittyrnista sovcllctaan. Ei tarvetta muuttaa 3 ja 4 kohdan tekstia. Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsissa ei ole saadetty artiklan mukaisesta mahdollisumde&ta vaatia, etta tietyt liiketoimet suoritetaan. saannellyilla markkinoillaf Ruotsi ei pida muutoksia tarpeellisina, ja 4 kphta Olisi hyodyllista vahvistaa uudelleen, etta 14 artiklan 3 tarkoittavat, etta jasenvalti© voi vaatia, etta liiketoimet suoritetaan saannellyilla markkinoilla - ei siis saanneltyjen markkinoiden ulkopuolella ja 14 artiklan 4* k<^(l3n poifckeuksen alaisena - mutta eivat saUiv etta jasenvaltio vaati* liiketoimeit suoritettayiksi joillakin tietyilla?saannellyilla kansallisilla markkinoilla. Loppupäätelmä : Komissio ei näe tarvetta ehdottaa muutoksia 14 artiklan 3 ja 4 kohtaan. Se on samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuskunnan kanssa 4 kohdan tulkinnasta. 5. JÄSENYYS JA PÄÄSY MUILLE SÄÄNNELLYILLE MARKKINOILLE (15 ARTIKLAN 3 KOHTA) Direktiivin 15 artiklan 3 kohdassa Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille myönnetään lisäaikaa, jotta ne voivat lykätä luottolaitosten suoraa pääsyä säännellyille markkinoille 31. joulukuuta 1999 saakka. Tätä ajanjaksoa voidaan pidentää komission ehdotuksen perusteella. Säänneltyjen markkinoiden luettelo on päivitettyjä se on tämän kertomuksen liitteenä. Itavalta Beigia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ei. Ei. Ei. Ei. Saksa ehdottaa, etta 15 artiklan 4 kohtaa muutetaan siten, etta kun porssipaatteita otetaan kayttoon toisessa jasenvaltiossa, siita ilmoitetaan toisen jasenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Ei. Ei. Jopa ETA-alueen yritykset voivat olla Luxemburgin porssin etajasenia. Ei. Ei. Luottolaitosten suoralle paasylle saanncllyille markkinoille on myonnetty lisaaikaa (1. tammikuuta 2000 saakka). Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Ei. Loppupäätelmä: Komissio katsoo, että luottolaitosten suoraan markkinoille pääsyyn ei ole liittynyt sellaisia ongelmia, joiden vuoksi olisi perusteltua pidentää Espanjan, Kreikan ja Portugalin siirtymäkautta. Saksan ehdotusta 15 artiklan 4 kohdan muuttamisesta kannattanee tarkastella lähemmin, koska ei ole selvää, edellyttääkö etäjäsenyys ilmoitusta 18 artiklan nojalla. 6. SÄÄNNELLYT MARKKINAT (lfc. ARTIKLA) 6. 1. Nykyinen luettelo Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle markkinat, joita ne pitävät direktiivin mukaisina "säänneltyinä markkinoina". Säänneltyjen markkinoi4en luettelo julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä nro C 203 3. heinäkuuta 1997. Päivitetty luonnos luettelosta on tämän kertomuksen liitteenä. 6-2-, "Sffinn^lfrje^ fjffljsfcjafl^^ 6. 2. 1. Italia liitteen B osassa Italian valvontaviranomainen arvioi äskettäin sellaisen liiketoimen vaikutuksia, joka koskee direktiivin 93/22/ETY ja rahoitusinstrumenttien kauppaa toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevilla direktiivin 16 artiklassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilta. Kyseisiä johdannaisinstrumentteja ei mainita direktiivin liitteen B osassa olevassa luettelossa, mikä merkitsee sitä, ettei markkinasegmentti, jolla niillä käydään kauppaa, kuulu direktiivin 16 artiklan nojalla ilmoitettuihin säänneltyihin markkinoihin. Tämä puolestaan aiheuttaa epävarmuutta siitä, kuuluuko kyseinen markkinasegmentti yhteisön lainsäädäntöön perustuvan vastavuoroisen tunnustamisen piiriin. hyödykejohdannaisten tarkoitettujen 6. 2. 2. Espanja Espanjan viranomaiset ovat esittäneet samankaltaisen näkemyksen. ^ P i t P l l ^ l n i ä? Italian ja Espanjan ilmojttairiat säänneltyjen markkinoiden määritelmän soveltamiseen liittyvät vaikeudet eivät näytä kyseenalaistavan itse määritelmän sanamuotoa. Komissio katsoo, ettei ole tarpeen ehekxtaa mälriteljnän muuttamista. 7. A V O I M U US (21 ARTIKLA) Direktiivin 21 artiklan 4 kohdassa säädetään, että komission on annettava kertomus avoimuusjärjestelmästä ja siinä mainitaan mahdollisuudesta muuttaa järjestelmää. Useimmat jäsenvaltiot, jotka toimittivat kirjalliset vastaukset komission kyselyyn, ilmoittivat, että 21 artiklan täytäntöönpanossa ei ole ollut erityisiä ongelmia. Maa Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Vaikeudet / Huomautukset Ei. Ei. Ei. toimivaltaiset Ei, sijoituspalveludirektiivin markkinoihin, joita ei ole ilmoitettu säännellyiksi markkinoiksi. avoimuussääntöjä viranomaiset aikovat soveltaa niihin myös MATIFissa käydyssä huutokaupassa ei ole mahdollista antaa kaikkia direktiivin 21 artiklassa edellytettyjä tietoja. Tämä koskee erityisesti jaettuja kaupankäyntimääriä koskevia tietoja, jotka on saatavissa vasta huutokauppaa seuraavana päivänä. huutokauppahinnan mukaisesti Saksa Ei. Kreikka Kreikka ilmoitti, että Kreikan pörssi katsoo, että koko kaupankäyntijakson aikana julkistettavat tiedot, jotka on esitetty 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, lisäävät perusteettomasti elektroniseen kaupankäyntijärjestelmään kohdistuvia vaatimuksia. Jos sijoittajat voivat elektronisessa kaupankäyntijärjestelmässä nähdä osakehinnat kohtuullisen ajan kuluessa, pörssi ei pidä tarpeellisena julkaista painotettua keskihintaa, ylintä ja alinta hintaa joka 20. minuutti. Ohjelmiston vaihtamisesta aiheutuisi myös ylimääräisiä kuluja. Useimmat eurooppalaiset pörssit ovat esittäneet samanlaisia näkemyksiä direktiiviä 93/22 käsittelevissä kokouksissa. Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Ei Ei _E[ Ei Ei Ei loppupjffitelmä : Avoimuusvaatimukset eivät näytä aiheuttavan erityisiä vaikeuksia huolimatta aihetta ympäröineestä kiistasta neUvottekifen äifearia. MttUt^ksét eivät näytä tarpeellisilta. 10 Draft updated list of regulated markets ANNEX AUSTRIA • Wiener Börse AG (official market and semi-official market) BELGIUM • De eerste, de tweede en de nieuwe markt van de Effectenbeurs van Brussel/Le premier, le second marché et le nouveau marché de la Bourse de valeurs mobilières de Bruxelles • De Belgische Future- en Optiebeurs, afgekort Belfox/La Bourse belge des futures et options, en abrégé Belfox • De secundaire buiten-beursmarkt van de linéaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten/Le marché secondaire hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie • EASDAQ (European Association of Securities Dealers Automated Quotation) DENMARK • K0benhavns Fondsb0rs A. S FINLAND • HEX Oy, Helsingin Arvopaperi- ja johdannaispörssi, selvitysyhtiö/HEX Ab, Helsingfors Värdepapper- och derivativbörs, clearingbolag FRANCE • Le MATTE • Le premier marché et le second marché de la bourse de Paris • Le nouveau marché • LeMONEP GERMANY • Berliner Wertpapierborse (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Wertpapierborse in Bremen (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Rheinisch-Westfalische Börse zu Dusseldorf (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Frankfurter Wertpapierborse (Amtlicher Handel, Geregelter Markt, Neuer Markt) • Eurex Deutschland • Hanseatische Wertpapierborse Hamburg (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Niedersächsische Börse zu Hannover (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Bayerische Börse (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) • Baden-Wurttembergische Wertpapierborse zu Stuttgart (Amtlicher Handel, Geregelter Markt) GREECE • Athens Stock Exchange (AES) • Thessaloniki Stock Exchange Center (TSEC) IRELAND • ITALY • Borsa Italiana S. p. A. • tnercato ristretto • mercato di borsa per la negoziazione degli strumenti previsti daU'art. 1, comma 1, lettere f) e Irish Stock Exchange i), del d. lgs n. 415/1996 (IDEM) • mercato all'ingrosso dei titoli di Stato di cui al decreto del Ministro del tesoro 24 febbraio 1994 (MTS) • mercato dei contratti uniformi a termine sui titoli di Stato di cui al decreto del Ministro del tesoro 24 febbraio 1994 (MIF) LUXEMBOURG • Société de la Bourse de Luxembourg SA 11 NETHERLANDS • Amsterdam Exchanges (AEX), includingt]he foUpwing nTarkets: - AEX-Stock Exchange (including HMAX - Mm jacket A^ter^ajn g x ^ l p ^ s) - AEX-Options Exchange (iael;ud4ngJina^c^l futures) PORTUGAL • Mercado de Cotaçôes Qficiais da JBoJsa de Yajpres de Lisboa • Segundo Mercado da Bplsa de Valores de Li^fepa. • Mercado sem Cotaçôes da |*pjsa4e Vajoces $e ysfcpa • Boisa de Derivados do Porto SPAIN • Las Boisas de Valores de Barcelona, Bilbao, Madrid y Valencia • Los mercados oficiales 4e futuros y ppcjones de tysff Socie^lad Rectora del Mercado de Productos Financieros Derivados de Renta Fija, SA y Meff Sociedad Rectora del Mercado de Productos Financieros Derivados de Renta Variable, SA • AIAF, Mercado de Renta Fija, SA » Mercado de Deuda Publica en Anotaciopes SWEDEN • Stockholms Fondbörs AB t Pennirigmarknadsinformation Pml AJB • OM Stockholm AB UK • The following four of the markets cprnprisyig the Lojidpn Stock Exchange United: i. The Domestic Equity Market ii. The European Equity Market iii. The Gilt Edged and Sterling Pond Market iv. The Alternative Investment Market • The London International Financial Futures and Options Exchange (*'Ui«W) • OMLX, The London Securities & PeriY#*vefi p£#i£P|5e Limited • Tradepoint Financial Networks pic 12 ISSN 1024-4492 KOM(98) 780 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 09 06 10 Luettelonumero : CB-C0-98-787-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Ab


title: Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä joulukuuta 1998, järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemisestä osana sen torjuntaa koskevan kokonaisvaltaisen strategian laatimista

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 29. 12. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 408/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut s……d‰kset) NEUVOSTON P´´TˆSLAUSELMA, annettu 21 p…iv…n… joulukuuta 1998, j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemisest… osana sen torjuntaa koskevan kokonaisvaltaisen strategian laatimista (98/C 408/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon 28 p…iv…n… huhtikuuta 1997 hyv…ksytyn j…rjest…ytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimin(cid:220) tasuunnitelman(cid:216)(˛), ’’toimintasuunnitelm…’’, j…ljemp…n… on tietoinen mainitun toimintasuunnitelman ja erityisesti sen suositusten 6(cid:134)12 t…yt…nt‰‰npanossa tapahtuneesta edistymisest…, ottaa huomioon toimintasuunnitelmasta 20 p…iv…n… mar(cid:220) raskuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin p……t‰slau(cid:220) selman(cid:216)(ˇ), jossa edellytet……n j…rjest…ytyneen rikollisuu(cid:220) den ennalta ehk…isemisen parempaa huomioon ottamista, katsoo, ett… on t…rke…… olla paremmin selvill… vaaroista, joita j…rjest…ytyneest… rikollisuudesta aiheutuu demokra(cid:220) tialle ja oikeusvaltiolle, vapaudelle, ihmisoikeuksille ja it(cid:220) sem……r……misoikeudelle, jotka kaikki ovat niit… arvoja, joiden vuoksi j…rjest…ytynytt… rikollisuutta torjutaan, on tietoinen siit…, ett… t…ll… p……t‰slauselmalla ei ole tar(cid:220) koitus korvata toimintasuunnitelman mukaisia erityisi… ehk…isevi… toimenpiteit…, vaan sen olisi t…ydennett…v… ja tuettava n…it… ponnisteluja, ottaa huomioon poliisitoimintaa ja kaupunkirikollisuutta k…sitelleen seminaarin (Zaragoza, helmikuu 1996), Eu(cid:220) roopan unionin rikostentorjuntakonferenssin (Tukholma, toukokuu 1996) ja Euroopan unionin toimenpiteit… huu(cid:220) meongelman torjumiseksi k…sitelleen seminaarin (Dublin, marraskuu 1996) tulokset, rikosten ehk…isemist… k…sitel(cid:220) leen Euroopan unionin konferenssin (Noordwijk, touko(cid:220) kuu 1997) p……telm…t sek… seminaarin ’’Kumppanuudet rikosten v…hent…misess…’’ (Lontoo, kes…kuu 1998) tulok(cid:220) set, ottaa huomioon aiheesta ’’Kuinka p……st……n liiketoimin(cid:220) taan, jossa ei esiinny lahjontaa (cid:134) EU:n osuus’’ pidetyn konferenssin p……telm…t (Bryssel, huhtikuu 1998), ottaa huomioon asian k…sittelyn muissa kansainv…lisiss… j…rjest‰iss… ja yhteyksiss…, erityisesti Euroopan neuvoston suositukset talousrikollisuuden torjunnasta R (81) 12 ja rikollisuuden ehk…isemisen j…rjest…misest… R (87) 19, sen p……t‰slauselman (97) 24 lahjonnan torjunnan 20:sta p……(cid:220) periaatteesta, rikosten ehk…isemist… ja rikosoikeutta kos(cid:220) kevan Yhdistyneiden Kansakuntien ohjelman puitteissa tehdyn ty‰n sek… huumausaineita k…sitelleen Yhdistynei(cid:220) den Kansakuntien yleiskokouksen tulokset (New York, kes…kuu 1998) ja ennen kaikkea sen antaman julistuksen huumausaineiden kysynn…n suuntavii(cid:220) voista, ja v…hent…misen ottaa huomioon ja korostaa, ett… komission teht…viin kuuluu my‰t…vaikuttaa rikollisuuden ehk…isemisen t…r(cid:220) keiden osa(cid:220)alueiden edist…miseen, 1) KATSOO, ett… kansainv…lisen j…rjest…ytyneen rikolli(cid:220) suuden torjunnan tueksi tarvitaan tehokkaan ja jat(cid:220) kuvan lainvalvonnan lis…ksi my‰s monenlaisia ehk…i(cid:220) sevi… toimenpiteit…, joita kehitett…ess… on otettava huomioon perustavat ihmisoikeudet, 2) KOROSTAA sit… t…rke…… teht…v…… my‰s j…rjest…yty(cid:220) neen rikollisuuden torjunnassa, joka on tehokkailla ja yhteensovitetuilla kansallisilla rikostutkintayksi(cid:220) k‰ill… ja Europolilla, sellaisena kuin t…st… m……r…t……n erityisesti Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol(cid:220)yleissopimus)(cid:216)(—) 2 ja 3 artiklassa, 3) VAHVISTAA, ett… yksitt…isill… valtioilla ja kansainv…(cid:220) lisell… yhteis‰ll… on keskeinen merkitys j…rjest…yty(cid:220) neen rikollisuuden ehk…isemisess… torjunnassa; j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…iseminen ei kuiten(cid:220) kaan ole vain lainvalvonta(cid:220) ja oikeusviranomaisten teht…v…, vaan se vaatii ponnisteluja koko kansalais(cid:220) yhteiskunnalta siten, ett… yhteis‰n el…m…st… kanne(cid:220) taan yhdess… vastuuta, ja 4) KOROSTAA t…ss… yhteydess… niill… instituutioilla ja henkil‰ryhmill… olevaa t…rke…… teht…v……, jotka vai(cid:220) (˛)(cid:217)EYVL C 251, 15. 8. 1997, s. 1. (ˇ)(cid:217)EYVL C 371, 8. 12. 1997, s. 183. (—)(cid:217)EYVL C 316, 27. 11. 1995, s. 2. C 408/2 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 29. 12. 98 kuttavat yhteis‰ss… kulttuuriymp…rist‰‰n ja yksil‰n vastuun muotoutumiseen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla (esimerkiksi koulut ja valtioista riippumattomat j…rjest‰t) tekem…ll… merkitt…v…… eh(cid:220) k…isev…… ty‰t… sek… toimintatapojen suunnittelemi(cid:220) sessa ett… k…yt…nn‰n toimenpiteiden toteuttamisessa, 11) ROHKAISEE j…senvaltioita tutkimaan mahdollisuuk(cid:220) sia kehitt…… ja saada laajemmalti k‰ytt‰‰n teknisi… laitteita, kuten erityisi… turvalaitteita, sellaisten rikos(cid:220) ten est…miseksi, joiden tekij‰in… ovat useimmiten ri(cid:220) kollisj…rjest‰t, ja my‰s arvioimaan t…m…n mahdollisia vaikutuksia, kuten siirtymist… muihin rikollisuuden muotoihin, 5) TUNNUSTAA, ett… tehokkaat ja mahdollisimman laajat sosiaaliturva(cid:220) ja koulutusj…rjestelm…t yhdess… ty‰tt‰myyden ja k‰yhyyden vastaisten toimenpitei(cid:220) den kanssa sek… luova, ihmisyst…v…llinen ja rikolli(cid:220) suutta ehk…isem……n suunnattu kaupunkisuunnittelu ja kaupunkimalli edist…v…t osaltaan tehokasta j…rjes(cid:220) t…ytynytt… rikollisuutta ehk…isev…… politiikkaa, integroitumisen edist…miseksi, 6) TUKEE ponnisteluja syrj…ytyneiden ryhmien sosiaali(cid:220) sen jotta v…hennet(cid:220) t…isiin sit… mahdollisuutta, ett… kyseisten ryhmien rikollisuu(cid:220) suojattomimmat teen, suunautuisivat j…senet 7) KORSTAA, ett… toimenpiteet rikoksentekij‰iden so(cid:220) peuttamiseksi uudelleen yhteiskuntaan ja heid…n oh(cid:220) jaamisekseen pois rikollisuudesta sek… rangaistusten t…yt…nt‰‰npano ovat erityisen merkitt…vi… rikosten uusimisen ehk…isemisess…, 8) ROHKAISEE, samalla kun se korostaa viranomais(cid:220) toimien merkityst…, j…senvaltioita tutkimaan, voitai(cid:220) siinko j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemiseen liittyvi… teht…vi… niiden oikeusj…rjestelm…n ja sis…isten politiikkojen perusperiaatteiden mukaisesti antaa my‰s yksityisille kansallisille, alueellisille ja paikallis(cid:220) ille tahoille, jotka voisivat olla avuksi tietojen ke(cid:220) ruussa, ohjelmien m……rittelyss…, t…yt…nt‰‰npanossa ja rikollisuuden ehk…isemist… koskevassa valistuk(cid:220) sessa, 9) KATSOO, ett… olisi tutkittava kaikki mahdollisuudet ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, joiden rikollisuudelle avulla vatustetaan toimintamahdollisuuksia tarjoavien laittomien mark(cid:220) kinoiden kehittymist… ja levi…mist…, j…rjest…ytyneelle 10) ROHKAISEE j…senvaltioita jatkamaan ja lis……m……n yhteisi… ponnistelujaan ja yhteensovittamispyrkimyk(cid:220) si……n huumeiden torjunnan kaikilla aloilla huumei(cid:220) den valvontaa koskevien kansainv…listen asiakirjojen mukaisesti laittomiin huumeisiin, joilla on merkitt…v… osuus j…rjest…ytyneen rikollisuu(cid:220) den toiminnassa, kohdistuvaa kysynt……, v…hent……kseen 12) KOROSTAA, ett… j…rjest…ytyneen rikollisuuden kanssa mahdollisesti tekemisiin joutuvilla ammatti(cid:220) kunnilla (erityisesti toimintasuunnitelman suosituk(cid:220) sessa n:o 12 mainituilla) ja niiden eturyhmill… on my‰s vastuuta j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…ise(cid:220) misess…, erityisesti laadittaessa k…yt…nnes……nt‰j… ja muita toimenpiteit…, joilla torjutaan lahjontaa ja j…r(cid:220) jest…ytyneen rikollisuuden soluttautumista, 13) KOROSTAA, ett… avoimuus ja valvonta julkisten hankintojen yhteydess… edist…v…t merkitt…v…sti lah(cid:220) jonnan ja j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemist… ja kehottaa sen vuoksi j…senvaltioita panemaan asi(cid:220) aan liittyv…t direktiivit t…yt…nt‰‰n ja tukemaan nii(cid:220) den tavoitteita asianmuakaisin ja konkreettisin lakien t…yt…nt‰‰npanoon ja oikeudellisiin n…k‰kohtiin liit(cid:220) tyvin toimin, 14) KOROSTAA, ett… julkishallinnon avoimuudella, po(cid:220) liittisten puolueiden ja j…rjest‰jen laillinen ja avoin rahoitus mukaan lukien, on t…rke… rikollisuutta eh(cid:220) k…isev… teht…v… erityisesti lahjontaa ja siihen liittyv…… j…rjest…ytynytt… rikollisuutta torjuttaessa, 15) PALAUTTAA MIELIIN, ett… oikeudellisia v…lineit… valmisteltaessa ja nykyist… lains……d…nt‰… tarkistetta(cid:220) essa on t…rke…… ottaa huomioon rikollisuuden ehk…i(cid:220) semiseen liittyv…t n…k‰kohdat sen varmistamiseksi, ett… s……nn‰t eiv…t houkuttele petoksiin tai muihin v……rink…yt‰ksiin tai helpota niit…, ja kuulla lakeja s……dett…ess… tarpeen mukaan viranomaisia, joilla on kokemusta j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemi(cid:220) sest…, 16) ON VAKUUTTUNUT, ett… rikollisuuden ehk…isemi(cid:220) sess… on erityisen t…rke…… riitt…v… tiedottaminen ja valistus j…rjest…ytyneen rikollisuuden syist…, ominais(cid:220) luonteesta, vaaroista ja seurauksista sek… ett… jouk(cid:220) kotiedotusv…lineill… on t…ss… tiedottamisessa t…rke… teht…v…, 17) TOTEAA, ett… useat j…senvaltiot ovat eri tilanteista tehtyjen kokonaisvaltaisten ja monialaisten analyy(cid:220) 29. 12. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 408/3 sien pohjalta kehitt…neet kansallisia ohjelmia alueel(cid:220) laan esiintyneen j…rjest…ytyneen rikollisuuden torju(cid:220) miseksi ja ne ovat my‰s sopeuttaneet n…it… ohjelmia kulloistenkin olosuhteiden mukaan; j…senvaltioita kannustetaankin tiedottamaan aina toisilleen kysei(cid:220) sist… ohjelmista, ottamaan n…ist… esimerkeist… ja ko(cid:220) kemuksista oppia sek… tarvittaessa kehitt…m……n oike(cid:220) usj…rjestyksens… ja perinteidens… mukaisesti t…llaisia rikollisuuden kansallisia ohjelmia torjumiseksi, j…rjest…ytyneen 18) TOTEAA, ett… useat j…senvaltiot huolehtivat kansal(cid:220) lisen lains……d…nt‰ns… mukaisesti ongelmien analy(cid:220) soinnissa ja ohjelmien m……rittelyss… sek… ehk…isevien toimenpiteiden t…yt…nt‰‰npanossa siit…, ett… lainval(cid:220) vonta(cid:220) ja oikeusviranomaiset, asianomaiset yhteis(cid:220) kuntaryhm…t, elinkeinoel…m…n edustajat ja hallintoe(cid:220) limet (sek… paikallis(cid:220) ett… aluetasolla) ovat s……nn‰lli(cid:220) sesti neuvotteluyhteydess… (t…st… ovat esimerkkein… joissakin j…senvaltioissa olevat ’’rikollisuudenehk…ise(cid:220) misneuvostot’’ tai Alankomaissa toimivat ’’kolmen(cid:220) v…liset toimikunnat’’); j…senvaltioita kannustetaankin oikeusj…rjestyksens… perinteidens… mukaisesti muodostamaan tarvittaessa sellaisia vastaavia kansal(cid:220) lisia, alueellisia ja paikallisia yksik‰it…, joiden teht…(cid:220) v…n… on k…sitell… ja selvitt…… erityisesti j…rjest…yty(cid:220) neen rikollisuuden ehk…isemiseen liittyvi… kysymyk(cid:220) si… sek… tehd… ehdotuksia sen tehostamiseksi. ja 19) ROHKAISEE j…senvaltioita lis…ksi sovittamaan yhteen rikollisuuden ehk…isemist… paikallisten, alueellisten ja kansallisten tasojen kesken sek… sellaisten eri viran(cid:220) omaisten ja hallinnonalojen v…lill…, joilla on erityi(cid:220) nen asema j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemi(cid:220) sess…, 20) PANEE MERKILLE t…ss… suhteessa komission aiko(cid:220) muksen jatkaa jo suoritettua ty‰t…, joka koskee sel(cid:220) laisten yhteis‰n asiakirjojen luettelon perustamista k…ytt‰liittym…n…, joilla edistet……n rikosten ehk…ise(cid:220) mist…, sek… parantaa t…lt… osin sis…ist… yhteensovitta(cid:220) mista ja tietojen vaihtoa, 21) KEHOTTAA j…senvaltioita laajentamaan tiet…myst……n j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemisen mahdolli(cid:220) suuksista esimerkiksi mahdollisimman kattavien ja riitt…v…… rahoitusta saavien monialaisten tutkimusoh(cid:220) jelmien avulla, joiden olisi sis…llett…v… yksitt…isten ri(cid:220) koksia ehk…isevien toimenpiteiden arviointia koske(cid:220) vaa tutkimusta, 22) ROHKAISEE j…senvaltioita ja asianomaisia laitoksia rikollisuuden ehk…isemiseen j…rjest…ytyneen my‰s liittyvi… toimia varten hy‰dynt…m……n asiaankuuluvia yhteis‰n ohjelmia, erityisesti 19 p…iv…n… maaliskuuta 1998 hyv…ksytty… yhteist… toimintaa j…rjest…ytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkil‰ille tar(cid:220) koitetun vaihto(cid:220), koulutus(cid:220), ja yhteisty‰ohjelman pe(cid:220) rustamisesta (Falcone(cid:220)ohjelma)(cid:216)(˛), 23) KATSOO, ett… meneill……n olevia rikosten ehk…ise(cid:220) mistoimia on arvioitava ja tarkasteltava erityisesti, miss… m……rin saatuja kokemuksia voidaan yleisesti hy‰dynt……, 24) KEHOTTAA j…senvaltioita tekem……n neuvoston pu(cid:220) heenjohtajan pyynn‰st… yhteenvedon paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason kokemuksistaan sek… j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemist… edist…(cid:220) neist… toimenpiteist…, ja antamaan sen muiden j…sen(cid:220) valtioiden saataville, 25) KEHOTTAA sen vuoksi j…senvaltioita tiedottamaan toisilleen kaikista j…rjest…ytyneen rikollisuuden eh(cid:220) k…isemisess… joko uuden tieteellisen ty‰n tai k…yt…n(cid:220) n‰n kokemusten ja arvioinnin kautta saaduista ha(cid:220) vainnoista sek… tutkimaan mahdollisuuksia t…m…n tiedonvaihdon helpottamiseksi ja tarvittaessa vakiin(cid:220) nuttamiseksi mahdollisesti my‰s kahdenv…lisesti tai alueiden ja paikallisyhteis‰jen kesken, 26) KEHOTTAA niit… j…senvaltioita, jotka eiv…t ole viel… tehneet sit…, nime…m……n kansalliset yhteys(cid:220) ja tie(cid:220) donv…lityspisteet valtioiden v…liselle, kaikkia j…rjes(cid:220) t…ytyneen rikollisuuden ehk…isemiseen liittyvi… kysy(cid:220) myksi… koskevalle tiedonvaihdolle ja ilmoittamaan n…m… pisteet neuvoston p……sihteerist‰lle, ottaen huo(cid:220) mioon neuvoston 28 p…iv…n… toukokuuta 1998 teke(cid:220) m…n sopimuksen tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihdon parantamiseksi teht…vist… j…rjestelyist… rikos(cid:220) ten torjunnan alalla, 27) PIT´´ toivottavana, ett… t…h…n tietojen vaihtoon ote(cid:220) taan mukaan my‰s kolmansia maita, erityisesti j…se(cid:220) nyytt… hakeneet maat ja naapurivaltiot, ja ett… kol(cid:220) mansien maiden avustamisen ja niiden kanssa tapah(cid:220) tuvan yhteisty‰n yhteydess… voitaisiin my‰s harkita j…rjest…ytyneen ehk…isemisstrategian laatimista, rikollisuuden 28) PIT´´ toivottavana, ett… j…senvaltiot ja yhteis‰ vaih(cid:220) j…rjest‰jen tietoja muiden kansainv…listen tavat (˛)(cid:217)EYVL L 99, 31. 3. 1998, s. 8. C 408/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 29. 12. 98 kanssa liittyviss… kysymyksiss…, j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemiseen 29) PIT´´ tarpeellisena, ett… ehk…isev…t toimet sis…lt…isi(cid:220) v…t tulevaisuudessa konkreettisia hankkeita, joista kulloisetkin toimijat (paikallisviranomaiset, alueet, j…senvaltiot, neuvosto, komissio) saavat k…yt…nn‰n kannalta tarpeellisia tietoja perustan luomiseksi j…r(cid:220) jest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemist… tietyill… alu(cid:220) eilla koskevien k…yt…nnes……nt‰jen laatimiseksi, joita olisi jatkuvasti pidett…v… ajan tasalla ja jotka olisi toimitettava muille j…senvaltioille n…iden omiin aloit(cid:220) teisiin vertaamista varten, 30) PIT´´ toivottavana, ett… j…senvaltiot ja komissio so(cid:220) pivat mahdollisuuksien mukaan rikosten ehk…ise(cid:220) mist… koskevista yhteisist… m……ritelmist…, vakiintu(cid:220) neista k…yt…nn‰ist… ja menetelmist…, jotta uusista ha(cid:220) vainnoista voidaan vaihtaa tietoja ja hy‰dynt…… niit…, 31) KEHOTTAA komissiota tutkimaan, mill… tavoin se teht…viens… mukaisesti ja niiden rajoissa voi edelleen laajentaa j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…isemisen mahdollisuuksista saatua tiet…myst…, 32) PYYT´´ komissiota pit…m……n jatkuvasti ajan tasalla k…ytt‰liittym…n… olevaa luetteloaan rikollisuuden eh(cid:220) k…isemist… edist…vist… yhteis‰n asiakirjoista sek… sel(cid:220) vitt…m……n ja arvioimaan edelleen muita olemassa olevia yhteis‰n asiakirjoja harkitakseen, miss… m……(cid:220) rin ne tukevat j…rjest…ytyneen rikollisuuden ehk…ise(cid:220) mist…, kehotetaan laatimaan sen j…lkeen yhteisty‰ss… vuo(cid:220) den 2000 loppuun menness… kattava kertomus, jossa erityisesti: -(cid:217)tehd……n ehdotuksia siit…, miten Euroopan tasolla voitaisiin tulevaisuudessa edist…… ehk…isevi… toi(cid:220) menpiteit… ja miten ne voitaisiin lains……d…nt‰ty(cid:220) ‰ss… ottaa huomioon, -(cid:217)selvitet……n, mitk… toimenpiteet, toimijat ja mink… tason toimet vaikuttavat j…rjest…ytyneen rikolli(cid:220) suuden ehk…isemisen kannalta tehokkaimmilta, -(cid:217)selvitet……n ehdotuksia rikolli(cid:220) suutta ehk…isevien toimenpiteiden arvioinnin roh(cid:220) kaisemiseksi, j…rjest…ytynytt… -(cid:217)selvitet……n, miss… m……rin ehk…isevi… toimenpiteit… voidaan toteuttaa Euroopan tasolla (erityisesti Amsterdamin sopimus huomioon ottaen), -(cid:217)tehd……n ehdotuksia, miten voitaisiin laatia ja pi(cid:220) t…… ajan tasalla luetteloa hyvist… k…yt…nteist… j…r(cid:220) jest…ytyneen rikollisuuden torjunnan alalla, -(cid:217)selvitet……n, miten laajalti j…rjest…ytyneen rikolli(cid:220) suuden ehk…isemist… koskevat ajatukset ja toi(cid:220) menpiteet voitaisiin ottaa huomioon laajentu(cid:220) misprosessissa ja suhteissa kolmansiin valtioihin, 34) KEHOTTAA sek… j…senvaltioita ett… komissiota anta(cid:220) maan neuvostolle vuoden 2000 loppuun menness… kertomuksia my‰s muista j…rjest…ytyneen rikollisuu(cid:220) den ehk…isemiseksi toteutetuista toimenpiteist…, 33) KEHOTTAA j…senvaltioita, Europolia ja komissiota toimivaltuuksiensa puitteissa tutkimaan asiaa ja sii(cid:220) hen liittyvi… kysymyksi…. Komissiota ja Europolia 35) AIKOO tuolloin tarkistaa ja arvioida t…m…n p……t‰s(cid:220) lauselman t…yt…nt‰‰npanoa edell… mainittujen kerto(cid:220) musten pohjalta ja p……tt…… uusista j…rjest…ytyneen ri(cid:220) kollisuuden ehk…isemist… koskevista toimenpiteist…


title: QUESTION ECRITE no 3996/98 de Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Accord de pêche entre l'UE et la République d'Afrique du Sud

eurovoc_concepts:
South Africa
agreement (EU)
cooperation agreement
fishery product
fishing agreement
market access
single market
tariff negotiations
trade agreement

formats: html print