title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopassa käytettävät yhteentoimivat sähköiset maksunkeruujärjestelmät

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
motorway
new technology
toll
transport infrastructure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 21. 12. 1998 KOM(1998)795 1opull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE EUROOPASSA KÄYTETTÄVÄT YHTEENTOIMIVAT SÄHKÖISET MAKSUNKERUUJÄRJESTELMÄT 1. 2. 3. 4. 5. TIIVISTELMÄ tiemaksuja tieliikenteen Sähköiset maksunkeruujärjestelmät antavat mahdollisuuden periä ajoneuvoista avulla erittäin tieliikenneinfrastruktuurin käytöstä voidaan veloittaa eriytetysti, millä tehostetaan liikennettä ja katetaan liikenteestä ja/tai sen hallinnasta aiheutuvia kustannuksia. On kuitenkin tärkeää, että jäsenvaltioiden järjestelmät ovat yhteentoimivia, jotta Euroopassa ei luotaisi uusia esteitä liikenteen kululle. Tämä tavoite on EY:n perustamissopimuksen yhtenäismarkkinoita koskevien määräysten mukainen. tavalla. Niiden joustavalla Järjestelmien yhteentoimivuudella on varmistettava, että käyttäjien ei tarvitse vaihtaa ajoneuvossaan olevia laitteita tai alkaa maksaa tiemaksuja manuaalisesti siirtyessään jollekin toiselle alueelle, jolla tiemaksut kerätään sähköisesti. Toistaiseksi näiden järjestelmien käyttöönotto vaihtelee Euroopassa hyvin paljon maasta toiseen, minkä vuoksi neuvosto1 on kehottanut laatimaan strategian, jonka avulla sähköisiä niiden siinä määrin, voidaan maksunkeruujärjestelmiä yhteentoimivuus saadaan Euroopan unionissa riittävän korkealle tasolle. yhtenäistää että Yhlenäistämisvaiheessa sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuus voi olla eri maissa eri tasolla. Menetelmät, joilla taso on saavutettu, sekä niistä aiheutuneet kustannukset voivat myös poiketa toisistaan. Pitkän aikavälin tavoitteena on kuitenkin, että kaikki Euroopan sähköiset maksunkeruujärjestelmät antavat mahdollisuuden käyttää ajoneuvoissa yhteentoimivia laitteita siirryttäessä yhdestä järjestelmästä toiseen. Monet ovat myös sitä mieltä, että sähköisen maksunkeruun käyttö tiemaksujen perintään tai tieinfrastruktuurin käytön valvontaan voi auttaa ratkaisemaan kaupunkien kaltaisten taajamien pahenevat liikenneruuhkat Euroopassa. Sen vuoksi kaupunkien sisäiseen ja niiden väliseen liikenteeseen tarkoitettujen sovellusten yhteensopivuus on tarpeellista ottaa huomioon, kun sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä kehitetään ja otetaan käyttöön. Tästä syystä kaupunkijärjestelmistä vastaavien on tehtävä tiivistä yhteistyötä laajuisen yhteentoimivuuden aikaansaamisesta. jotka vastaavat Euroopan kanssa, tahojen niiden Tässä tiedonannossa käsitellään kysymyksiä, jotka on ratkaistava, kun Euroopassa luodaan edellytyksiä sellaisten yhteentoimivien sähköisten maksunkeruujärjestelmien oikea-aikaiselle käyttöönotolle, joiden avulla voidaan tukea nykyisen ja tulevan tiemaksupolitiikan toteuttamista ja samalla sallia kansalliset ja alueelliset muunnelmat. Tiedonannossa ehdotetaan parhaita menettelytapoja edellä mainittujen kysymysten ratkaisemiseksi. Näitä menettelytapoja on tarkoitus noudattaa erityisesti niiden ehdotusten toteutuksessa, jotka komissio on esittänyt valkoisessa kirjassaan Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä1. Kyseisessä asiakirjassa käsitellään etäisyydestä riippuvia inrrastruktuurimaksuja, jotka eriytetään ajoneuvon ominaisuuksien ja maantieteellisten ominaispiirteiden mukaan. Maantieliikenteen telematiikan käyttöönottosta ja erityisesti sähköisestä maksujen keruusta 17. kesäkuuta 1997 annettu neuvoston päätöslauselma 97/C 194/03 (EYVL C 194, 25. 6. 1997). Komission valkoinen kirja KOM(98) 466 lopullinen, 22. 07. 1998, Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: vaiheittainen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoitteluun Euroopan unionissa. a) käytettävissä tienvarteen asennettujen Ensimmäinen tärkeä kysymys on tekninen yhteentoimivuus. Nykyisissä maksunkeruujärjestelmissä moottoriteillä hyödynnetään ja ajoneuvon välisiä kohdennettuja lähi viestintäyhteyksiä (Dedicated Short Range Communication, DSRC). DSRC-tekniikka on jo osoittautunut ja eurooppalaisista esistandardeista on jo sovittu. Nämä esistandardit eivät kuitenkaan aina ole nykyisten järjestelmien kanssa yhteensopivia. toteuttamiskelpoiseksi, sähköisissä laitteiden harkitaan järjestelmää, Vaihtoehtona käytetään satelliittipaikannustekniikkaa (GNSS3) ja matkaviestintätekniikkaa (GSM). ja matkaviestinnän perustekniikat on kokeiltu Satelliittipaikannuksen perusteellisesti perustuvia maksunkeruusovelluksia ei ole kehitetty kovinkaan pitkälle. Tekniikan valinta riippuu viime kädessä käytännön vaatimuksista, aikataulusta ja teknisestä kehitysasteesta. erikseen, mutta yhdistelmään niiden jossa tehtävä olisi sopia, mitä yhteisiä vähimmäistoimintoja Ensimmäinen järjestelmissä olisi oltava, jotta kuljettajat voisivat käyttää ajoneuvoissaan olevia maksulaitteita toiminnanharjoittajien verkoissa. Lisäksi olisi tutkittava, millaiset mahdollisuudet on kehittää laitteita, joissa voidaan käyttää molempia tekniikoita. järjestelmään kuuluvien kaikkien b) Toinen tärkeä kysymys on sopimusperusteinen yhteentoimivuus. Laitteiden teknistä yhteentoimivuutta on täydennettävä toiminnanharjoittajien tai niiden ja sellaisten organisaatioiden välisillä sopimuksilla, jotka voivat tarjota muita maksutapoja. Kaikkia tähän liittyviä kysymyksiä pohditaan parhaillaan EU:n tukemissa hankkeissa kehitettäessä kaikkien osapuolten välisen aiesopimuksen periaatteita. c) Käyttäjät, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet: Erityisen tärkeä kysymys on, miten järjestelmissä otetaan huomioon käyttäjät, joiden ajoneuvoissa ci ole sähköiset tarvittavia elektronisia maksulaitteita. Syrjinnän välttämiseksi maksunkeruujärjestelmät on suunniteltava siten, että muiden järjestelmien käyttäjät eivät joudu turvautumaan hankaliin ja aikaa vieviin vaihtoehtoisiin maksutapoihin tai maksamaan muita korkeampia tiemaksuja. Jäsenvaltiot, jotka ottavat käyttöön sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä, voivat nämä vaatimukset huomioon ottaen päättää, mikä on niiden olosuhteisiin parhaiten sopiva tapa ottaa tällaiset käyttäjät huomioon. 3 GNSS (Global Navigation Satellite System) on maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä. r\ ii vaikka auttaisi liikenneohjelman yhteentoimivuuden saavuttamiseksi, ja d) Luokitus: Eri maissa käytössä olevia ajoneuvoluokituksia ei sinänsä tarvitse niiden yhdenmukaistaa yhdenmukaistaminen helpottaisikin vertailtavuutta käyttäjiä ymmärtämään maksuperusteita. Luokitustarkoituksiin tarvitaan kuitenkin joukko ajoneuvojen ominaisuuksia, joista on päästävä yhteiseen sopimukseen. Tätä koskeva työ on jo alkanut EU:n tukemissa hankkeissa neljännen puiteohjelman talousarvion puitteissa. Euroopan ja Euroopan laajuisen standardointielimissä on myös edetty varsin pitkälle luokitteluparametrejä koskevan standardin laatimisessa. Jotta sähköiset maksunkeruujärjestelmät täyttäisivät vaatimukset, ja ominaisuuksiin olisi sisällyttävä ajoneuvojen tavanomaisten ominaispiirteiden lisäksi sen ympäristöön vaikuttavia ominaisuuksia, esimerkiksi päästö- ja meluarvot. Koska joitakin ominaisuuksia ei voida mitata suoraan, niitä koskevat tiedot olisi tallennettava ajoneuvossa oleviin laitteisiin, ja yhteentoimivien sähköisten maksunkeruujärjestelmien olisi voitava käsitellä niitä. Jäsenvaltiot voivat valita, veloittavatko ne ajoneuvoista edellä mainittujen ominaisuuksien erilaisten yhdistelmien tavanomaisten, mitattujen ominaisuuksien perusteella. hinnoittelupolitiikan tiemaksu- tulevan ja/tai e) Maksunperinnän valvominen: Jos tiemaksuja ei onnistuta perimään, asetetut tavoitteet jäävät saavuttamatta, järjestelmät menettävät uskottavuutta ja toiminnanharjoittajat tuloja. Sen vuoksi maksunperinnän valvonnan on oltava erottamaton osa kutakin maksunkeruujärjestelmää. Järjestelmän komponenttien tekninen integroiminen siten, että maksut voidaan periä täysin automaattisesti monikaistaisissa järjestelmissä, on tällä hetkellä teknisenä haasteena toimintojen luotettavuuden varmistamisessa. Tehokas ja maksuvelvollisuuden rikkojien asettaminen syytteeseen edellyttävät, että todistuskeinoista ja menettelyistä sovitaan yhteisesti. Olisi tutkittava, voidaanko tehokas maksunperintä varmistaa tiivistämällä maksunperinnästä vastaavien laitosten ja kansallisia rekisteritietokantoja ylläpitävien laitosten välisiä yhteyksiä ja yhteistyötä. rajojen yli tiedonvaihto f) Petokset: Kun yhteentoimivia järjestelmiä käytetään laajalla maantieteellisellä alueella, petosten määrä voi lisääntyä. On mahdollista, että toiminnanharjoittajat eivät halua tehdä järjestelmien yhteentoimivuuden edellyttämiä sopimuksia, ennen kuin järjestelmistä on saatu riittävän turvallisia. Käyttäjille on toisaalta taattava riittävä tieto- ja yksityisyyden suoja, joiden taso voi kuitenkin vaihdella jäsenvaltion noudattaman lähestymistavan ja perinteiden sekä yksittäisten käyttäjien ja käyttäjäryhmien asettamien vaatimusten mukaan. 6. Tämän tiedonannon tavoitteena on laatia strategia ja suunnitella toimia, joilla edellä esitetyt kysymykset voidaan ratkaista. Pyrkimyksenä on yhtenäistää Euroopassa käytettäviä sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä siinä määrin, että saavutetaan "tarkoituksenmukainen (. ) yhteentoimivuuden taso". Tason tarkoituksenmukaisuutta määriteltäessä on otettava huomioon monia tekijöitä, kuten EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden vaatimukset väärinkäytösten estämisestä, joidenkin käyttäjien toive pysyä anonyymeinä, nykyisten järjestelmien käyttöönoton laajuus ja niiden muuttamisesta aiheutuvat kustannukset sekä sopivat aikataulut. toiminnanharjoittajien vaatimukset, poliittiset 7. 8. 9. Strategiassa otetaan huomioon EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden lainsäädännöt ja ja periaatteet, kuten kaikkia käyttäjiä koskeva syrjimättömyys yksityisyyden suoja. Keskipitkällä aikavälillä on todennäköisintä, että kukin maa ottaa käyttöön omien vaatimustensa mukaisen sähköisen maksunkeruujärjestelmän, jossa on kuitenkin riittävästi yhteisiä toimintoja, jotta kuljettajat voivat käyttää ajoneuvossaan olevia laitteita vähintäänkin useassa maassa. tieto- sekä on käytön kehittämis- Järjestelmien Toteutuksen ja vastattava maksunkeruujärjestelmien käyttöönottopolitiikkaa. Tämä merkitsee sitä, että on välittömästi ryhdyttävä toimiin luokkiin kuuluvista ajoneuvoista tiettyihin järjestelmien ottamiseksi käyttöön perittäviin maksuihin. Esimerkkinä voidaan mainita raskaat tavarankuljetusajoneuvot, joihin sovelletaan jo EU:n maksusäännöksiä4 ja niiden lisäksi kaukoliikenteen linja- ajoneuvoista on autot. yhtenäismarkkinoiden kannalta kaikkein järkevintä, koska juuri tässä liikenteessä tarvitaan eninten yhteisiä maksuperusteita ja kansainvälisesti yhteensopivia järjestelmiä. Toisena etuna on, että maksunperinnän valvomiseen, yksityisyyden suojaan ja niihin käyttäjiin liittyvät ongelmat, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet, voidaan ehkä ratkaista helpommin kuin muiden ajoneuvoluokkien osalta. Etusijan antaminen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen linja-autojen maksunkeruujärjestelmille ei saa kuitenkaan luoda esteitä järjestelmien laajemmalle yhteentoimivuudelle. ja kaukoliikenteen aloittaminen luokan tämän jolla pyritään strategia, EU:n maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuuteen ja joka sallii nykyisten ja tulevien järjestelmien yhtenäistämisen, edellyttää siis monivaiheista lähestymistapaa. Tällaista vaiheittaista lähestymistapaa komissio on edellä mainitussa valkoisessa kirjassaan myös liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoitteluun. ehdottanut sähköisten 10. Tärkeimmät toimet ensimmäisessä vaiheessa (vuodesta 1998 vuoteen 2000) perustuvat seuraaviin avainoletuksiin: etusija annetaan sellaisten sähköisten maksunkeruujärjestelmien i. yhteentoimivuudelle, jotka on suunniteltu Euroopan laajuisessa tieverkossa käytettäviä tavarankuljetusajoneuvoja ja kaukoliikenteen linja-autoja varten. Tämä raskaita tiemaksupolitiikkaa koskevien päätösten edellyttää keinoja EU:n kaupallisia valkoinen toimeenpanemiseksi. toiminnanharjoittajia koskevaa, suurempaa kustannusperusteista maksujen perintää, jossa maksut eriytettäisiin ajan, ajoneuvon ominaisuuksien, reitin jne mukaan ja joka toteutettaisiin vuoteen 2004 mennessä. Komission laajuista ehdotti kirja ii. kaupunkien sisäiseen ja niiden väliseen liikenteeseen tarkoitettujen sovellusten yhteensopivuudelle on myös annettava etusija sähköisten maksunkeruujärjestelmien kehittämisessä ja toteutuksessa. iii. tarvitaan avoin järjestelmäarkkitehtuuri, joka kykenee vastaamaan EU:n tai kansallisilla tasoilla kehitettyjen politiikkojen vaatimuksiin, voi integroida toimintaan tai tekniikkaan liittyvät tulevat kehitysaskeleet, ja sallii kaupallisen hyödyntämisen. Tiettyjen maanteiden tiettyjen tarkoitettujen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25. lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/89/EY (EYVL L 279/32, 12. 11. 1993). tavaraliikenteeseen ajoneuvojen verotuksen sekä t jotka sallisivat DSRC-tekniikan toimintatavan Tällainen arkkitehtuuri vaatisi harkitsemaan kahden lisäksi myös GNSS-perusteisten laitteistoja, järjestelmien tai tarpeen mukaan muun tekniikan käytön politiikan tai toiminnan tarpeiden mukaan. Arkkitehtuurin tulisi myös sallia sähköiseen maksunkeruuseen lisäarvoa perustuvien tekniikoiden mahdollisen käytön liikenteen hallintaan ja tuottaviin palveluihin. tai usean Näiden tavoitteiden saavuttaminen vaatii komission, jäsenvaltioiden, paikallisten ja alueellisten viranomaisten, yksityisten toimilupien haltijoiden ja standardointielinten toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet olisivat seuraavat: toimintaan a) On määriteltävä EU:n tasolla yhteiset vähimmäistoiminnot, jotka heijastavat politiikkaan ja liittyviä vaatimuksia, ja sovittava niistä (ts. peruspiirteet, jotka ovat tarpeellisia yhteentoimivuuden saavuttamiseksi, esim. kyky erottaa erilaisia ajoneuvotyyppejä, menetelmät ja järjestelyt maksujen keräämiseksi yms. ). Tämä työhön niiden tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan kuuluvien tieliikenteen EU:n telemaattisten sovellusten ja Euroopan laajuisten verkkojen liikenneohjelman alalla. Lisätoimia voidaan toteuttaa viidennen puiteohjelman yhteydessä. tukemien hankkeiden yhteydessä, tulee perustumaan erityisesti toteutetaan joita b) Näiden yhteisten toimintojen mahdollistamiseksi, CENin (Comité Européen de Normalisation) olisi komissiolta saamansa valtuutuksen 270 perusteella saatettava päätökseen sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin liittyvä työnsä, joka käsittää DSRC:hen ja tarpeen mukaan muihin osa-alueisiin liittyvien standardien kehittämisen, tulisi toiminta ja samaa tekniikkaa hyödyntävien mahdollistaa monikaistainen liikenteen hallintaan liittyvien ja muiden lisäarvoa tuottavien palvelujen käyttöönotto ja hyväksymisen. Näiden standardien tarkistuksen c) Komissio aikoo tukea kaikkia kiinnostuneita osapuolia sopimusperusteisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa edistämällä niiden välisen aiesopimuksen allekirjoittamista perustuen EU:n puitesopimukseen. d) Komissio aikoo tutkia keinoja, joilla voidaan helpottaa maksunperinnän valvomista rajojen yli ja ratkaista asianmukaisesti tieto- ja yksityisyyden suojaan liittyvät kysymykset. e) Komissio tulee olemaan yhteistyössä tiemaksujen käyttöönottoa harkitsevien kaupunkien ja alueellisten viranomaisten ylikansallisten ryhmien kanssa tarjotakseen koordinoitua lähestysmistapaa paikallisten järjestelmien välille sekä niiden ja kaupunkien välisten järjestelmien välille. 11. Komissio aikoo tehdä ensimmäisen vaiheen aikana saatujen tulosten ja politiikan jatkuvan kehittymisen perusteella myöhempien vaiheiden jatkotoimia koskevat sähköisten ehdotukset. maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuudelle, kuten neuvosto on vaatinut. Jos sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuutta ei saavuteta, se aiheuttaisi yhtenäistämisstrategia Tavoitteena saavuttaa on haittoja Euroopan unionin kansalaisille, erityisesti pitkän matkan kuljettajille, jotka kohtaisivat eri jäsenvaltioiden välillä keinotekoisia rajoja, jotka pakottaisivat heidät käyttämään erilaisia kortteja tai ajoneuvoihin liittyviä laitteita tai pysähtymään ja maksamaan käteisellä maksunkeruupisteissä. Euroopan teollisuus menettäisi erilaisten järjestelmien yleistymisen myötä kilpailuedun maailmanmarkkinoilla ja tästä johtuvat kohonneiden harjoittajat suuruuden laitekustannusten ja valinnanvapauden vähenemisen myötä. edut. Tieliikenteen kärsisivät myös 12. Komissio suosittaa, että kansalliset ja paikalliset viranomaiset sekä yksityiset toimilupien haltijat tekevät sillä välin sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä koskevat päätöksensä tämän tiedonannon perusteella. Komissio pyytää käytettävien sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhtenäistämisstrategian vaiheen ja olettamukset, joihin se perustuu. siksi neuvostoa ja parlamenttia hyväksymään tämän Euroopassa ensim-mäisen SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. JÄRJESTELMIEN KEHITTYMINEN. 3. YHTEENTOIMIVUUDEN HAASTE 3. 1 Yleisiä seikkoja 3. 2 Yhteisten vähimmäistoimintojen määrittely 3. 3 Moottoriteillä käytettävien maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuus kaupunkiliikenteeseen tarkoitettujen sovellusten ja muiden paikallisten maksunkeruujärjestelmien kanssa 4. RATKAISTAVAT KYSYMYKSET 4. 1 Käyttäjät, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet 4. 2 Luokituskysymykset. 4. 3 Maksunperinnän valvomiseen liittyvät kysymykset 4. 4 Tietosuojaan ja järjestelmien turvallisuuteen liittyvät kysymykset 4. 5 Yksityisyyden suojaan liittyvät kysymykset 1 III V v viii ix X x xii xiii xiv xv 5. EDELLYTYKSET JÄRJESTELMIEN YHTENÄISTÄMISELLE XVII 6. PÄÄTELMÄT XVIII A *n< 1. JOHDANTO 13. Monet tieliikenneviranomaiset pyrkivät nykyään kattamaan teiden rakentamisesta, käytöstä ja kunnossapidosta aiheutuvat kustannukset ja muiden käyttömaksujen avulla. Myös monet valtion ja kaupunkien viranomaiset harkitsevat jonkinlaisia tiemaksuja, joiden avulla voitaisiin hallita liikenteen kysyntää ja vähentää sen haittoja eli ruuhkia, onnettomuuksia ja saastumista, mikä tekisi tieliikenteestä nykyistä turvallisempaa ja tehokkaampaa. tiemaksujen 14. 15. Tämän kehityksen ja tieliikenteen huomattavan kasvun vuoksi on alettu harkita sellaisia maksunkeruujärjestelmiä, joilla tiemaksut voitaisiin periä automaattisesti ja jotka eivät edellyttäisi kuljettajilta muita kuin tavanomaisia ajamiseen liittyviä toimia. Järjestelmien avulla tiemaksut olisi voitava kirjata ajoneuvojen ajaessa tavanomaisella maantienopeudella estämättä kuitenkaan liikenteen kulkua kaistojen erottamisella. Eräissä maissa, joissa moottoritiemaksujen keruulla on pitkät perinteet, sähköiset maksunkeruujärjestelmät on jo otettu käyttöön tiemaksuasemilla suoraan maksettavien toiveet palvelun maksujen ohella. Tämän pyrkimykset sekä nopeuttamisesta kannattavuuden lisäämiseen. Kun sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä otetaan nykyään yhä laajemmin käyttöön alueilla, joilla ei ole ennen kerätty tiemaksuja lainkaan tai joilla on käytetty manuaalisia maksunkeruujärjestelmiä, yhteentoimivuuden tarve käy yhä pakottavammaksi. taustalla on ollut autoilijoiden toiminnanharjoittajien tehostamisesta ja 16. Käyttäjien kannalta yhteentoimivuus merkitsee sitä, että he voivat matkustaa koko unionin alueella tarvitsematta mukautua menetelmiin, jotka poikkeavat kotimaassa käytössä olevista menetelmistä, ja tarvitsematta käyttää lisälaitteita siirtyessään yhdeltä maksunkeruualueelta toiselle. Yhteentoimivuus on tärkeä tekijä, joka palvelee yhtenäismarkkinoita ja edistää kestävän liikennepolitiikan tavoitteita, teollisuuden yhtenäismarkkinoiden luomista ja tietoyhteiskunnan kehittymistä. Tämä oikeuttaa toiminnan sähköisten yhteentoimivuuden EU:n maksunkeruujärjestelmien välillä. saavuttamiseksi tasolla niitä jäsenvaltioita, 17. Vuonna 1993, kun raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen verotusta ja niistä perittäviä maksuja yhdenmukaistettiin ensimmäisen kerran yhteisön laajuisesti5, neuvosto kehotti sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä, ottamaan huomioon, että järjestelmien olisi oltava yhteentoimivia. Tähän vaatimukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi perustettiin CARDME6, jolla edistetään yhteisymmärryksen kehittymistä sellaisista keskipitkän ja pitkän sähköisten yhteentoimivuuden maksunkeruujärjestelmien saavuttamiseksi Euroopassa. yhtenäistäminen strategioista, tavoitteena täydellisen aikavälin käyttöön aikoivat joiden jotka ottaa on tavaraliikenteeseen Tiettyjen maanteiden tiettyjen tarkoitettujen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25. lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/89/EY (EYVL L 279/32, 12. 11. 1993). Euroopan kysynnänhallintatutkimukseen liittyvä yhteinen toiminta (Concerted Action for Research on Demand Management in Europe). ajoneuvojen verotuksen sekä 18. liikenneruuhkat, ympäristön pilaantumisen ja Ottaen huomioon pahenevat liikenneonnettomuuksien lisääntymisen komissio antoi vuonna 1995 vihreän kirjan oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta liikenteen hinnoittelusta7. Vihreässä kirjassaan komissio katsoo, että yksittäisen matkan hinnan olisi vastattava aikaisempaa paremmin matkan todellisia kustannuksia. Koska kustannukset vaihtelevat ajan, paikan ja liikennemuodon mukaan, hinnoittelun eriyttämistä ja avoimuutta on tarpeellista lisätä, mikä voidaan toteuttaa ainoastaan sähköisillä maksunkeruujärjestelmillä. Vihreän kirjan mukaan on varottava ottamasta käyttöön järjestelmiä, jotka eivät ole yhteentoimiva, ja laadittava koko Eurooppaa koskevat säännöt, joilla varmistetaan järjestelmien yhteentoimivuus. Komissio on vastikään esittänyt asiasta konkreettisia ehdotuksia liikenneinfrastruktuurin hinnoittelua koskevassa valkoisessa kirjassaan. kunkin Tavoitteena liikennemuodon osalta johdonmukaisia periaatteita. Valkoisessa kirjassa käsitellään myös sähköistä maksunkeruuta. Siinä ehdotetaan aikataulua sähköisen maksunkeruun käyttöönotolle ja katsotaan, että järjestelmien käyttöönotto olisi ensi sijassa aloitettava raskaista tavarankuljetusajoneuvoista. Tavoitteena on eriytetty hinnoittelujärjestelmä, joka perustuu kuljetun matkan pituuteen. infrastruktuurin hinnoittelussa noudatetaan että on, 19. Viime vuonna komissio antoi neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon yhteisön strategiasta ja periaatteista tieliikenteen telematiikan hyödyntämiseksi Euroopassa8. Alustavia toimia koskevissa ehdotuksissaan komissio katsoi sähköisen maksunkeruun kuuluvan niihin tieliikenteen telematiikan aloihin, jotka on asetettava EU:ssa etusijalle. Lisäksi se katsoi, että tarvitaan toimia sellaisen strategian laatimiseksi ja täytäntöön panemiseksi, jonka avulla voidaan yhtenäistää nykyisiä ja uusia järjestelmiä ja varmistaa tarkoituksenmukaisen yhteentoimivuuden tason saavuttaminen koko Euroopassa. 20. Ministerineuvosto antoi maantieliikenteen jonka painopiste oli telematiikan käyttöönottoa koskevan päätöslauselman9, sähköisissä maksunkeruujärjestelmissä. Päätöslauselmassa tähdennetään jälleen kerran, että on tärkeää laatia strategia, jonka avulla sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä voidaan yhtenäistää Euroopassa ja jossa otetaan huomioon nykyiset järjestelmät ja Euroopan standardointielinten työ, jotta tarkoituksenmukainen yhteentoimivuuden taso voitaisiin saavuttaa koko Euroopassa. tiedonannossa Tässä yhteentoimivuuden esteitä ja suositetaan keinoja, joilla yhteentoimivuuden taso voidaan saavuttaa koko Euroopassa. sähköisten tutkitaan maksunkeruujärjestelmien tarkoituksenmukainen KOM(95) 691 lopullinen, 20. 12. 1995: Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua - poliittiset vaihtoehdot ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa. KOM(97) 223 tieliikenteen hyödyntämisestä Euroopassa ja alustavia toimia koskevat ehdotukset. Tieliikenteen telematiikkaa ja sähköistä maksunkeruuta koskeva neuvoston päätöslauselma 97/C 194/03, 17. 6. 1997. lopullinen, 20. 5. 1997: Yhteisön strategia ja periaatteet telematiikan n- Tiedonannossa ei ole tarkoitus käsitellä EU:n tai jäsenvaltioiden tieliikenteen alalla liittyviä näkökohtia, kuten hinnoittelun harjoittamiin hinnoittelupolitiikkoihin vaihtelua tietyypin tai ajankohdan mukaan. Lähtökohtana on, että yhteentoimivat järjestelmät mahdollistavat kaikkien sovittujen politiikkojen toteuttamisen. Maantierahtiliikenteen kansainvälinen ulottuvuus EU:ssa, yhtenäismarkkinoiden tavoite välttää esteiden luomista jäsenvaltioiden väliselle, maanteitse tapahtuvalle liikenteelle liikenteen ja kaupalle, suunnitelmat uusista kaupunkien välisen sähköisistä maksunkeruujärjestelmistä sekä komission ehdotukset tiemaksuista, alkaen kaupallisesta liikenteestä, viittaavat kaikki tarpeeseen antaa työssämme EU-tasolla etusija sähköisille maksunkeruujärjestelmille, jotka on tarkoitettu käyttöön Euroopan laajuisessa tieverkossa ja sovellettavaksi raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin ja kaukoliikenteen linja-autoihin ja busseihin. 21. ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti Toissijaisuus- tiedonannossa kuvatun lähestymistavan tavoitteena on varmistaa, että sähköinen maksunkeruu kehittyy tavalla, joka mahdollistaa nykyisen ja tulevan hinnoittelupolitiikan toteuttamisen ja samalla kansalliset ja alueelliset muunnelmat. 2. JÄRJESTELMIEN KEHITTYMINEN 22. Alun perin tiemaksuja kerättiin siten, että kuljettaja pysäytti ajoneuvon puomin eteen ja suoritti maksun tiemaksuasemalla olevalle henkilölle, joka sen jälkeen avasi puomin ajoneuvolle. Tämä yksinkertainen menetelmä toimi parhaiten teillä, joilla oli vähän liikennettä. Sen etuna oli, että ajoneuvoista voitiin maksaa ajoneuvoluokan mukaan ja menetelmä ei loukannut kuljettajan yksityisyyttä. 23. rakennettiin telemaattisen tiemaksuasemia. tarkoitukseen sopivan tekniikan kehittymistä suuria, monikaistaisia tiemaksut Ennen suoritettiin poikkeuksetta manuaalisesti. Jotta kuljettajien pysähtyessä ei olisi syntynyt jonoja, Tällaiset tiemaksujärjestelmät voivat olla "avoimia", jolloin niissä käytetään pelkästään määrätyssä paikassa sijaitsevaa maksunkeruupistettä, tai "suljettuja", jolloin ajoneuvon moottoritielle tulo ja sieltä poistumisen rekisteröidään tarkasti ja maksu suoritetaan moottoritieltä poistuttaessa. Molemmilla järjestelmillä on omat etunsa ja haittansa, jotka riippuvat yleisestä liikennepolitiikasta, liikennevirroista, käytettävissä olevasta maa-alueesta ja muista seikoista. Toiminnanharjoittajat harkitsevat näitä seikkoja tarkkaan, ennen kuin ne tekevät päätöksen kullakin tieosuudella käytettävästä järjestelmästä. Liikennetiheyden kasvaessa ja tekniikan kehittyessä tiemaksuasemilla on otettu yhdellä tai useammalla kaistalla käyttöön sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä, jotka perustuvat ajoneuvon laitteiden väliseen mikroaalto viestintään. Vaikka puomit jäävät usein käyttöön maksunperinnän varmistamiseksi, järjestelmät lisäävät tiemaksuasemien kautta kulkevaa liikennevirtaa ja vähentävät kuljettajien keskimääräistä jonotusaikaa. Kuljettajien, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet, on yhä suoritettava tiemaksunsa manuaalisesti. Tiemaksuasemien suunnittelijat ovat yleensä varanneet näitä sähköisiä järjestelmiä varten muutamia kaistoja, tekniikkaa voitaisiin hyödyntää mahdollisimman paljon, kun järjestelmän käyttäjien lukumäärä on riittävän suuri. Näitä järjestelmiä kutsutaan yksikaistaisiksi järjestelmiksi. Standardien puuttuessa niitä on kehitetty pyrkimättä erityisesti toimilupa-alueen rajat ylittävään yhteentoimivuuteen. tienvarteen asennettujen jotta ja 24. 25. 26. Eräät EU:n jäsenvaltiot eivät toistaiseksi kerää moottoriteidensä käytöstä tiemaksuja eivätkä halua eri syistä rakennuttaa tiemaksuasemia. Sen sijaan ne harkitsevat sellaisten monikaistaisten järjestelmien käyttöönottoa, joissa liikenne virtaa vapaasti ja joissa tiemaksun keräyspisteen ohittavan kuljettajan ei tarvitse hiljentää nopeutta ja hän voi vapaasti vaihtaa kaistaa. Monikaistaisia sovelluksia varten ei tarvita tiemaksuasemia vaan ainoastaan erityislaitteet, jotka kiinnitetään tiemaksujen keräyspisteissä kannattimiin maksunkeruutoimintoja eli ajoneuvon havaitsemista ja luokitusta sekä tiemaksun suorittamista ja maksunperinnän valvomista varten. Tähän tarvitaan hyvin vähän infrastruktuuria. Näillä toiminnoilla varustettuja sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä on jo testattu, mutta niiden yleinen luotettavuus on jossain määrin kyseenalainen ja vaatii lisätestejä, joissa on otettava huomioon ajoneuvojen luokitus ja maksunperinnän valvominen. jo on koordinoitua käyttöönottoa Sähköistä maksunkeruuta varten on kehitetty kaksi vaihtoehtoista tekniikkaa, joista toinen perustuu mikroaaltotekniikkaan (kohdennettu lähiviestintä (Dedicated Short Range Communications, DSRC)) ja toinen satelliittipaikannustekniikkaan (GNSS) ja matkaviestintätekniikkaan osoittautunut (GSM). DSRC-tekniikka toteuttamiskelpoiseksi 5,8 GHz:n taajuuskaistalla, ja eurooppalaiset esistandardit vahvistettiin vuonna 1997. Vaikka ERC (Euroopan radioviestintäkomitea - päätös 22. lokakuuta 1992) on muodollisesti osoittanut tämän perustaajuuskaistan tieliikenteen telematiikkajärjestelmien olla lähitulevaisuudessa tarpeellista tarkistaa vastaavat kaistanleveysvaatimukset muiden kuin sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin liittyvien palvelujen sallimiseksi. Työtä jatketaan parhaillaan sen varmistamiseksi, että eri valmistajien laitteet ovat keskenään yhteentoimivia. Työ on tarkoitus saada päätökseen vuoteen 2000 mennessä. Toisaalta ja matkaviestinnän perustekniikat on kokeiltu vaikka perusteellisesti erikseen ja niiden on todettu avaavan uusia mahdollisuuksia, niiden yhdistelmään perustuvia maksunkeruusovelluksia ei ole kehitetty kovinkaan pitkälle. Satelliittipaikannustekniikan avulla määritetään, onko ajoneuvo maksullisella tiellä, ja tiemaksun suuruus riippuu kuljetusta lasketaan kuljetun matkan pituus, jos kilometrimäärästä. GSM-tekniikkaa käytetään puolestaan maksujen keräämiseen. Jos näihin tekniikkoihin perustuvassa sovelluksessa tiemaksu määräytyy kuljetun matkan mukaan, olisi harkittava maksulaitteiden liittämistä digitaaliseen ajopiirturiin, jos raskaille sellainen tavarankuljetusajoneuvoille. Tämä vaatii kuitenkin nykyistä enemmän T&K-työtä. satelliittipaikannuksen käytössä, varten, saattaa saataa koska optio tämä olla on lyhyen kantaman mikroaaltotekniikkaa Eräät EU-maat ovat jo kehittäneet tai ovat kehittämässä kansallista menetelmää, jossa ja joka antaa kuljettajalle käytetään laitteita koko kansallisessa mahdollisuuden käyttää samoja ajoneuvossa olevia liikenneverkossa. Kuljettajien on kuitenkin tiemaksut manuaalisesti ajaessaan kotimaansa ulkopuolella, koska Euroopan maiden sähköiset maksunkeruujärjestelmät eivät toistaiseksi ole yhteentoimivia. edelleen maksettava IV 3. YHTEENTOIMIVUUDEN HAASTE 3. 1 Yleisiä seikkoja 27. 28. 29. Yhteentoimivuus merkitsee sitä, että kuljettaja, jolla on ajoneuvossaan yhden maan tai toimilupa-alueen sähköisen maksunkeruujärjestelmän käyttöön tarvittavat laitteet, voi maksaa moottoritiemaksut sähköisesti kaikissa muissa maissa tai kaikilla muilla toimilupa-alueilla tarvitsematta käyttää muita laitteita. Yhteentoimivuus ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kuljettajien olisi käytettävä ainoastaan yhden valmistajan laitteita, vaan että erilaiset järjestelmät ovat teknisesti niin yhteensopivia (mikä varmistetaan toiminnanharjoittajien välisillä sopimuksilla), että kuljettajat voivat suorittaa tiemaksut sujuvasti kaikilla unionin tieverkon osuuksilla. Toinen tavoite on, että laitteita, jotka on asennettu ajoneuvoon moottoritiemaksujen suorittamista varten, voitaisiin käyttää kaupunkialueilla liikenteen hallintaan ja mahdollisesti muihin maksusovelluksiin. Jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että järjestelmien olisi oltava yhteentoimivia10, ja ne ovat todenneet, että "yhteisössä on saavutettava tarkoituksenmukainen sähköisten maksujenkeruujärjestelmien yhteentoimivuuden taso, jotta käyttäjälle voidaan tarjota paras mahdollinen palvelu kohtuullisin taloudellisin ehdoin ja aiheuttamatta tarpeettomia hallinnollisia esteitä"11. Jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan määritelleet näitä periaatteita tavalla, joka antaisi mahdollisuuden verrata yhteentoimivuuden nettoetuja ja siitä mahdollisesti aiheutuvia lisäkustannuksia. Yhteentoimivista järjestelmistä olisi etua niiden käyttäjille, koska ne olisivat mukavia käyttää, vähentäisivät matkustusaikaa sekä antaisivat mahdollisuuden lisäarvopalvelujen käyttöön. ja käyttökustannuksia tulojen yleensä pyrkivät käyttävien lisäämisen Toiminnanharjoittajat hyötyvät yhteentoimivuudesta taloudellisesti, jos se johtaa kustannusten pienenemiseen tai lisää moottoriteitä yleiseurooppalaisen ajoneuvojen määrää. yhteentoimivuuden aikaansaaminen edellyttää, että muutkin organisaatiot kuin toiminnanharjoittajat tarjoavat erilaisia maksutapoja, siitä voi aiheutua moottoritien pitäjälle lisäkustannuksia, joilla voi olla kielteinen vaikutus välittömiin kassavirtoihin. Rahoitusyhtiöiden liikkeeseen laskemista maksuvälineistä perittävien maksujen on siis oltava riittävän pieniä, jotta käyttäjät ja toiminnanharjoittajat voisivat ne hyväksyä. Jos ja K) Neuvoston direktiivi 93/89/ETY, 25. 10. 1993, tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa. EYVL L 279,12. 11. 1993, s. 32 Tieliikenteen telematiikkaa ja sähköistä maksunkeruuta koskeva neuvoston päätöslauselma 97/C 194/03, 17. 6. 1997, aikaisemmin mainittu. 30. 31. 32. 33. 34. todennäköisesti standardoitujen, riittävän samankaltaisten Valmistajat hyötyvät laitteiden käytöstä erityisesti sen jälkeen, kun uudet ja käytössä olevat järjestelmät on tehostua saatu sopivan yhtenäisiksi. Näiden huomattavasti, jos laitteita voitaisiin käyttää tiemaksujen perinnän ohella muihin siihen liittyviin toimintoihin, kuten pysäköintimaksujen maksamiseen, pääsyn valvontaan ja lisäarvopalveluihin. laitteiden markkinoillepääsy voisi CARDME:ssä tehdyt tutkimukset osoittavat, että yhteentoimivuus voidaan saavuttaa ainoastaan sopimalla asianmukaisesti järjestelmien tekniikasta, menetelmistä ja niitä koskevista sopimuksista. Tämä koskee lähinnä ajoneuvon ja tievarteen asennettujen laitteiden välistä viestintätekniikkaa, tietojen tallentamista ja käsittelyä (mukaan lukien maksutapahtuman vaiheet ja algoritmit) sekä käyttäjien, toiminnanharjoittajien ja mahdollisten kolmansien osapuolten kuten rahoituslaitosten välisiä suhteita. Perustekniikan tasolla yhteentoimivuus edellyttää, että DSRC-tekniikkaan perustuvat ajoneuvossa olevat laitteet takaavat niiden ja tienvarteen tai maahan asennettujen laitteiden välisen viestinnän kaikissa maissa ja kaikilla toimilupa-alueilla. CENin hiljattain DSRC-yhteyksille vahvistama esistandardi mahdollistaa pikemminkin kuin takaa viestinnän, koska järjestelmien sallitaan koostuvan osista, joiden tekniset parametrit voidaan valita eri tavoin ja jotka eivät sen vuoksi aina ole yhteentoimivia. Tästä syystä tekninen yhteentoimivuus on varmistettava siten, että kansalliset viranomaiset ja toiminnanharjoittajat teollisuuden kanssa lisäsopimuksia. Koska edellä mainittu CENin viestintäparametrejä koskevia esistandardi ei tue joitakin Euroopassa käytettyjä sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä, yleiseurooppalainen yhteentoimivuus järjestelmien yhtenäistämiseen tähtäävää strategiaa. tekevät yhteistyössä edellyttää edellä on kuvattu, näissä Yhteentoimivuuden saavuttaminen mutkistuu entisestään sen vuoksi, että jotkin maat harkitsevat satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaan perustuvia järjestelmiä. paikannetaan Kuten satelliittipaikannustekniikan avulla ja tiemaksu kirjataan käyttämällä ajoneuvon ja keskusjärjestelmän välistä matkaviestintää. Kaikkien tämäntyyppisten järjestelmien on siis oltava keskenään yhteentoimivia, mutta sen lisäksi niiden on oltava yhteentoimivia DSRC-järjestelmien kanssa. Sopimukselliset ja menetelmälliset, pikemminkin kuin tekniset, ratkaisut saattavat mahdollistaa tämän yhteentoimivuuden. järjestelmissä ajoneuvo DSRC-tekniikkaa ja yhdistettyä GNSS-GSM-tekniikkaa voitaisiin käyttää sähköisen maksunkeruun ohella muihinkin tarkoituksiin, kuten reittiopastukseen, liikenteen hallintaan, autovarkauksien estämiseen, kuljetuskaluston hallintaan jne. Järjestelmiä ja palveluja kehitetään ja testataan parhaillaan eräissä jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolisissa maissa. Tällaiset palvelut lisäävät järjestelmiä käyttävien ajoneuvojen määrää ja teknisen yhteentoimivuuden tarvetta. Ne voivat vaikuttaa laitteiden tekniseen suunnitteluun, mutta eivät standardointielimissä jo tehtyyn työhön, jossa on tutkittu laajempia sovelluksia kuin sähköistä maksunkeruuta. Näihin palveluihin tarvittavien laitteiden on oltava nykyisten sähköisten maksunkeruujärjestelmien kanssa yhteensopivia. V I- 35. Menetelmien yhteentoimivuus edellyttää, että ajoneuvossa olevien laitteiden toiminnot täyttävät maksunkeruulaitteiden asettamat vaatimukset. Ajoneuvossa olevista laitteista on siis siirrettävä niin paljon laitteisiin, että toiminnanharjoittaja voi olla varma tiemaksun saamisesta. tietoa tienvarressa sijaitseviin 36. 37. tienvarressa sijaitsevien laitteiden rajapintaa varten Ajoneuvossa olevien ja luonnosteltu esistandardi näyttää luovan sopivat puitteet DSRC-järjestelmien menetelmälliselle yhteentoimivuudelle. Vastaavanlaista esistandardia kehitetään parhaillaan satelliittipaikannustekniikkaan perustuvia järjestelmiä varten. Joistakin ajoneuvossa olevista laitteista, jotka ovat standardin mukaisia, voivat kuitenkin puuttua jonkin sovelluksen edellyttämät toiminnot, koska standardit antavat mahdollisuuden valita tiettyjen vaihtoehtojen välillä. Sen vuoksi olisi sovittava ajoneuvoissa olevien laitteiden yhteisistä vähimmäistoiminnoista yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Tällaisen sopimuksen ansiosta asianmukaisin laittein varustetut käyttäjät oleville toiminnanharjoittajille. sopimuspuolina tiemaksuja suorittaa voisivat kaikille liikkeeseenlaskijoiden välisiä sopimuksia, Sopimusperusteinen yhteentoimivuus edellyttää toiminnanharjoittajien ja mahdollisten maksuvälineiden joilla varmistetaan tiemaksujen suorittaminen toiminnanharjoittajille. Käyttäjän on voitava käyttää kaikilla toimilupa-alueilla, joiden kautta hän matkustaa, maksuvälinettä, jonka kaikki toiminnanharjoittajat ovat hyväksyneet12. Toistaiseksi tällainen yhteensopivuus perustuu toiminnanharjoittajien tekemiin yksittäisiin kahdenvälisiin sopimuksiin, tekoon vaaditaan mutkikkaita neuvotteluja. On epätodennäköistä, että joiden yhteentoimivuus saataisiin Euroopassa aikaan pelkästään tämäntyyppisten sopimusten avulla. Euroopan laajuisesti yhteentoimivia maksutapoja koskevat säännöt ovat hahmottumassa, mutta niiden kehittäminen vaatii lisätyötä, koska niissä on otettava huomioon luotava toiminnanharjoittajien ja rahoituslaitosten' välisten selvitysten periaatteet. Euron käyttöönotto helpottanee kuitenkin tilien sähköistä veloitusta euroalueella ja tekee siitä nykyistä avoimempaa. Sopimuksia kehitettäessä on otettava tarkasti huomioon kuluttajien tarpeet, ja asiasta on mahdollisesti kuultava kuluttajajärjestöjä. lainsäädännölliset jäsenvaltioiden väliset erot ja 12 Käyttäjän on sovittava maksuvälineen liikkeeseenlaskijan kanssa siitä, että tämä suorittaa tiemaksun toiminnanharjoittajalle. Toiminnanharjoittajien on myös tehtävä liikkeeseenlaskijoiden kanssa sopimukset, jotka takaavat maksujen suorittamisen sovituin ehdoin. Maksuvälineen liikkeeseenlaskija voi olla toinen toiminnanharjoittaja tai rahoituslaitos. - v u- 3. 2 Yhteisten vähimmäistoimintojen määrittely 38. Jos vaatimuksena on, että kaikissa kansallisissa järjestelmissä on yhteentoimivuuden saavuttamiseksi oltava tietyt vähimmäistoiminnot, tämä saattaisi johtaa siihen, että joidenkin maiden on vahvistettava korkeatasoisemmat standardit kuin järjestelmien käyttö edellyttäisi kyseisissä maissa tai että toisten maiden olisi madallettava standardejaan. Yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tietty tasapaino on tarpeen. Uusien järjestelmien hankkimista suunnittelevien toiminnanharjoittajien on otettava huomioon järjestelmille asetetut tavoitteet ja vaatimukset sekä niiden rajoitukset, jotta ne voisivat antaa kaikille tuleville käyttäjille mahdollisuuden valita useista hyväksyttävistä maksutavoista. Niihin voivat kuulua asiakastilin avaaminen, maksun rekisteröiminen keskustietokantaan tai sen suorittaminen käteisellä, ja käyttäjä voi valita niistä mieluisimman. Yhteentoimivuutta haluaville käyttäjille olisi annettava mahdollisuus asentaa ajoneuvoonsa laitteet, jotka on suunniteltu tukemaan yhteisiä maksutapoja ja maksutapahtumia sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteydessä. Tällaisissa yhteentoimivissa laitteissa on oltava yhteiset vähimmäistoiminnot, jotka voivat olla kehittyneempiä tai kehittymättömämpiä kuin kansallisissa järjestelmissä vaaditut toiminnot. Toiminnanharjoittajat voivat periä tästä maksun, jos siitä aiheutuu niille lisäkustannuksia, mutta todennäköisesti se ei ole tarpeellista yleiseurooppalaisten markkinoiden tarjoamien mittakaavaetujen ansiosta. 39. Yhteisillä ominaisuuksilla on taattava vähintään sellainen tekniikka ja sellaiset sopimusehdot, että käyttöön oikeutetut sähköisten maksunkeruujärjestelmien kuljettajat voivat suorittaa tiemaksut sähköisesti samalla maksuvälineellä ja samoilla laitteilla kaikkialla järjestelmään kuuluvien toiminnanharjoittajien verkoissa. 40. Suositeltava menettelytapa tehtävä entistä ensisijaisesti huomioon raskaiden EU. n hankkeiden yhteydessä olisi toiminnanharjoittajien kanssa, jotta yhteiset vähimmäistoiminnot voitaisiin määritellä ottaen kaukoliikenteen linja-autojen liikennöinti rajojen yli. Tässä asiassa CARDMEitä voidaan käyttää koordinointifoorumina. Yhteisten vähimmäistoimintojen määritelmän pohjalta toiminnanharjoittajat voisivat käyttää sopimustensa perustana. tavarankuljetusajoneuvojen ja yhteentoimivuuteen pyrkivät tiiviimpää yhteistyötä aiesopimus, tehtävä olisi jota CENin olisi nykyisissä tehtävissään otettava huomioon työ, jonka kohteena ovat sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteiset vähimmäistoiminnot. vähimmäistoimintoihin Yhteisiin toiminnanharjoittajille, joiden käyttämät järjestelmät eivät ole yhteentoimiva, annettava mahdollisuus siirtyä käyttämään yhteentoimivia järjestelmiä sallimalla niiden tehdä asianmukaisella tavalla investointejaan koskevia poistoja. strategiassa tähtäävässä niille olisi - vm Eurooppalaisten ja kansallisten standardointielinten olisi mahdollisimman pian saatava päätökseen ja hyväksyttävä työt, joiden kohteena ovat sähköiset maksunkeruujärjestelmät, mukaan lukien DSRC-yhteyksien standardointi sekä satelliittipaikannukseen ja matkaviestintään perustuvat järjestelmät. Kaikista toimenpiteistä, joita tässä tiedonannossa ehdotetaan CENille ja muille eurooppalaisille standardointielimille, tehdään aloitteet komission valtuudella M 270. Niiden tulokset arvioidaan, jotta voidaan todeta, vastaavatko ne tässä tiedonannossa esitettyjä suosituksia. Jos tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä, tarvitaan ehkä uusi valtuus. 3. 3 Moottoriteillä käytettävien maksunkeruujärjestelmien kaupunkiliikenteeseen maksunkeruujärjestelmien kanssa tarkoitettujen sovellusten yhteentoimivuus ja muiden paikallisten 41. Ajatus, jonka mukaan kaupungeissa on kerättävä tiemaksuja liikenteen kysynnän hallitsemiseksi, on saanut Euroopassa yhä enemmän jalansijaa. Vaikka kaupungeissa ja moottoriteillä käytettävistä sähköisistä maksunkeruujärjestelmistä on pyrittävä tekemään yhteentoimivia, tämän tavoitteen saavuttaminen voi olla hyvin vaikeaa. Kummallekin järjestelmätyypille asetetut tavoitteet ja vaatimukset sekä niiden rajoitukset voivat poiketa toisistaan ja vaatia erilaisia ratkaisuja. Moottoriteillä tiemaksuja kerätään pääasiallisesti kustannusten kattamiseksi, kun taas kaupungeissa niiden keräämisellä pyritään ennen kaikkea kysynnän hallintaan. Yhtenäismarkkinat laitteilta joitakin yhteisiä edellyttävät kuitenkin kummankin järjestelmätyypin toimintoj aja yhteentoimivuutta. vielä saatu tienvarteen asennettavia tarvita kovinkaan paljon 42. Vaikuttaa ehkä siltä, että alueperusteiset maksunkeruujärjestelmät, joissa käytetään satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaa, sopisivat kaupunkeihin, koska niitä varten ei laitteita eikä tiemaksuasemia. Näitä järjestelmiä on kuitenkin kokeiltu suhteellisen vähän, eikä niitä perustuvien ole maksunkeruujärjestelmien kanssa, joita käytetään moottoriteillä. On melkeinpä varmaa, että järjestelmiä varten tarvitaan kaksitoimisia laitteita, jos osa jäsenvaltioista päättää käyttää satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaa. Lisäksi olisi selvitettävä, edellyttävätkö sellaiset järjestelmät, jotka on tarkoitettu raskaista tavarankuljetusajoneuvoista ja kaukoliikenteen linja-autoista kuljetun matkan mukaan perittävien tiemaksujen keräämiseen, erityistä liitäntää laitteiden ja digitaalisen ajopiirturin välille. yhteen DSRC-tekniikkaan toimimaan 43. ' Useimmissa maissa on toistaiseksi kiinnitetty kaupunkikohtaisten moottoriteillä käytettävien maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuuteen. vaatimusten yhdenmukaistamiseen varsin vähän tai kaupungeissa huomiota ja Kaupunkijärjestelmien suunnittelijoiden olisi noudatettava työssään ainakin niitä sähköisten maksunkeruujärjestelmien ovat hahmottumassa CENin tekemän työn perusteella. suunnitteluperiaatteita, jotka IX Kuten valkoisessa kirjassa infrastruktuurin hinnoittelusta todetaan, komissio tulee olemaan yhteistyössä tiemaksujen käyttöönottoa vakavasti harkitsevien kaupunkien ja alueellisten viranomaisten ylikansallisten ryhmien kanssa tarjotakseen koordinoitua lähestysmistapaa paikallisten järjestelmien välille sekä niiden ja kaupunkien välisten järjestelmien välille ja varmistaakseen myös, että nämä ryhmät voivat täysin mitoin hyödyntää EU-tasolla tapahtuvaa sähköisten maksunkeruujärjestelmien tutkimus- ja kehitystyötä. 44. Suositeltava menettelytapa Kaupungeissa käytettäviä maksunkeruujärjestelmiä suunniteltaessa olisi noudatettava kehitteillä olevia sähköisten maksunkeruujärjestelmien suunnitteluperiaatteita, jotta yhteentoimivuus olisi helpommin saavutettavissa. Suunnittelun perustana olisi käytettävä esimerkiksi CENin esistandardia (Standard Application Interface Definition). CENin olisi sisällytettävä satelliittipaikannukseen perustuvien järjestelmien standardeihin vaatimus kuljetun matkan pituutta koskevien tietojen keruusta. Lisäksi CENin olisi sisällytettävä DSRC-tekniikkaan perustuvien järjestelmien standardeihin (DSRC Application Interface Definition) niiden tietojen syöttäminen, jotka on saatu satelliitin tai matkamittarin avulla kuljetun matkan pituudesta. CENin olisi myös varmistettava yhteistyössä ETSIn kanssa, että erilaiset infrastruktuureihin sijoitetut järjestelmät ovat sähkömagneettisesti yhteensopivia. Liitäntä, jonka välityksellä voidaan siirtää kuljetun matkan pituutta koskevia tietoja raskaiden ajoneuvojen matkatietoja rekisteröivien laitteiden ja sähköisten maksunkeruujärjestelmien välillä, olisi myös sisällytettävä eritelmiin. 4. RATKAISTAVAT KYSYMYKSET 4. 1 Käyttäjät, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet 45. Käyttäjillä, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet, tarkoitetaan tässä tiedonannossa käyttäjiä, joiden ajoneuvossa ei ole lainkaan sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavia laitteita tai joiden laitteet eivät ole sillä toimilupa-alueella käytetyn järjestelmän kanssa yhteentoimivia, jolla he kulloinkin matkustavat. 46. Nykyisillä maksunkeruualueilla sähköinen maksunkeruu on niille käyttäjille tarkoitettu tiemaksuja manuaalisesti. vaihtoehtoinen palvelu, Toistaiseksi näiden järjestelmien markkinaosuus on varsin pieni. Keskimäärin 5 prosentilla kaikista maksullisten moottoriteiden käyttäjistä on sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavat laitteet. Norjassa ja Portugalissa vastaava luku on kuitenkin huomattavasti suurempi. jotka eivät halua maksaa -X 47. Maissa, joissa käytetään tiemaksuasemia, on mahdollisuus valita useista erilaisista maksutavoista. Kuljettaja! voivat maksaa käteisellä, luotto- tai pankkikortilla ja erilaisilla maksukorteilla, joita toiminnanharjoittajat ovat antaneet säännöllisesti matkustavien käyttöön, ja joskus he voivat maksaa tiemaksun kassan sijasta automaattiin. Käyttäjillä on myös mahdollisuus käyttää eri tilanteissa eri maksutapoja. 48. Niissä maissa, joissa sähköiset maksunkeruujärjestelmät otetaan ensimmäisen kerran käyttöön, yhtenä suurena ongelmana ovat käyttäjät, joilta puuttuvat hyväksyttävät laitteet. Useimmissa maissa katsotaan, että käyttäjillä on oikeus maksaa käteisellä, ja saadut kokemukset osoittavat, että käyttäjät voivat joskus valita tämän maksutavan, vaikka heillä olisikin tiemaksun sähköiseen suorittamiseen tarvittavat laitteet. 49. Tilanne on toinen, kun tiemaksut otetaan käyttöön tietyllä markkina-alalla kuten raskaassa tavarankuljetusliikcnteessä. Koska raskaat tavarankuljetusajoneuvot ovat sääntelyn ja valvonnan alaisia, on suhteellisen yksinkertaista määrätä pakolliseksi näiden ajoneuvojen varustaminen sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavilla laitteilla. Nykyisten vaatimusten mukaan raskaissa tavarankuljetusajoneuvoissa on jo oltava ajopiirturit, ja EU. ssa ollaan jo suunnittelemassa säännöksiä digitaalisista, kuljetun matkan pituutta rekisteröivistä tässä tapauksessa ainoastaan raskaista tavarankuljetusajoneuvoista, jotka edustavat vain pientä osaa koko liikenteestä, useimpien maksullisten moottoriteiden käyttäjien ei tarvitsisi hankkia ajoneuvoonsa sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavia laitteita Se saattaa myös vaikuttaa sähköisen maksunkeruujärjestelmän valintaan. tiemaksuja perittäisiin laitteista. Koska 50. Varsinkin maksunperinnän valvonnan kannalta on tärkeää, että sähköisillä maksunkeruujärjestelmillä voidaan erottaa kaikki maksuvelvolliset käyttäjät sellaisten käyttäjien joukosta, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet (asiaa käsitellään jäljempänä). Yhtenä mahdollisuutena on, että kaikki ajoneuvot olisi varustettava tarvittavin laittein. Maksuvelvollisuudesta vapautetuilla käyttäjillä olisi ajoneuvossaan laitteet, joiden avulla he voisivat ilmoittaa vapautuksestaan. Maksuvelvollisuuden rikkojia olisivat siinä tapauksessa käyttäjät, joiden ajoneuvoista puuttuvat asianmukaiset laitteet. 51. Suositeltava menettelytapa Eri maista olevien käyttäjien suoraa tai epäsuoraa syrjintää ei saisi esiintyä. Kunkin maan olisi EU. n lainsäädännön asettamin rajoituksin voitava valita vapaasti, miten se aikoo menetellä niiden käyttäjien suhteen, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet. Menetelmää valitessaan se voisi ottaa huomioon kansalliset olosuhteet, kuten paikallisen tieverkon ja liikenneolot. Kaikkien käyttäjien Tiemaksua voidaan kuitenkin alentaa, jos käyttäjä valitsee maksutavan, joka vähentää toiminnanharjoittajille aiheutuvia kustannuksia. tiemaksuihin on sovellettava samoja laskentaperusteita. xi - Niiden käyttäjien, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet, on voitava saada helposti tietoa esimerkiksi heille mahdollisista maksutavoista. Niistä standardoiduin puhelinpalvelun välityksellä. ennen maksunkeruualueelle tiedottaa tai voidaan kiivin tuloa Edellä mainituille käyttäjille kohtuuttomasti aikaa suhteessa matkan kestoon. tarkoitettujen maksutapojen käyttö ei saa viedä 4. 2 Luokituskysymykset 52. 53. ajoneuvot Sähköisten maksunkeruujärjestelmien on voitava erottaa eri ajoneuvoluokat, jotta tiemaksut. Yleisimmin käytetyissä teiden käytöstä voitaisiin kerätä vastaavat maksunkeruujärjestelmissä automaattisesti. Nykyiset luokituslaitteet, joita käytetään yksikaistaisissa sähköisissä maksunkeruujärjestelmissä, ovat tarkkoja ja luotettavia. Niiden avulla mitataan ajoneuvon ulkoiset ominaisuudet, joiden perusteella kuten akselien määrä sekä ajoneuvon korkeus toiminnanharjoittaja määrittää kyseisen ajoneuvoluokan ja siten myös vastaavan tiemaksun. Monikaistaisia järjestelmiä varten kehitetyt luokitusjärjestelmät eivät toistaiseksi toimi kovinkaan hyvin. luokitellaan ja pituus, tutkitaan parhaillaan, voitaisiinko Luokitusjärjestelmissä, joissa luokitus perustuu mitattavissa oleviin ominaisuuksiin, voidaan käyttää ainoastaan joitakin parametrejä, kuten pituutta, korkeutta ja painoa. Nämä parametrit eivät kuitenkaan riitä täyttämään uusia luokitustarpeita. Ongelman ratkaisemiseksi tiettyjä ominaisuuksia, joita koskevat tiedot olisi tallennettu ajoneuvossa oleviin laitteisiin. Ulkoisten ominaisuuksien lisäksi laitteisiin voitaisiin tallentaa muitakin parametrejä, kuten päästöarvot, jousitus ja kuorma, joita on huomattavasti vaikeampi tai jopa mahdotonta mitata suurempi merkitys tulevaisuudessa. joilla voi olla yhä luokituksessa käyttää suoraan, mutta 54. Toistaiseksi toiminnanharjoittajat päättävät itse, mihin luokkiin ajoneuvot jaetaan tiemaksun määrittämiseksi, eikä niiden tarvitse koordinoida luokituksia keskenään. Tästä syystä yhteentoimivuutta koskevissa sopimuksissa on vahvistettava ne toiminnanharjoittajien on käytettävä ajoneuvojen ominaisuudet, luokituksessaan ja joita koskevat tiedot on tallennettava ajoneuvossa oleviin laitteisiin. joita kaikkien Sovellusrajapintaa koskevan CENin ehdotuksen yhteydessä (Standard Application ajoneuvojen Interface Definition) valmistellaan parhaillaan ominaisuuksista, jotta ne olisivat yhteentoimivia. joita on käytettävä kaikissa sopimusta niistä järjestelmissä, 55. Suositeltava menettelytapa joissa luokitusperusteina ajoneuvon Luokitusjärjestelmät, leveyttä ja painoa, eivät välttämättä täytä kaikkien maiden eivätkä EU. n pituutta, olisi tiemaksupolitiikan vaatimuksia. Tästä syystä tulevan sovittava keskenään, mitä parametrejä niiden on käytettävä luokituksessaan. Nämä parametrit on sisällytettävä niiden väliseen aiesopimukseen. käytetään pelkästään toiminnanharjoittajien -xn - sähköisillä maksunkeruujärjestelmillä, joita Yhteentoimivilla monikaistaisessa ympäristössä, on voitava tallentaa ja käsitellä ilmoitettuja tietoja ajoneuvojen ominaisuuksista vaikuttamatta kuitenkaan niiden järjestelmien toimintaan, jotka perustuvat mitattavien ominaisuuksien mukaiseen luokitukseen. käytetään CENin olisi laadittava standardi toiminnanharjoittajien vaatimusten mukaisista luokitusparametreistä. 4. 3 Maksunperinnän valvomiseen liittyvät kysymykset 56. Kaikkien maksunkeruujärjestelmien olennaisena osana ovat toimet, joilla varmistetaan tiemaksujen perintä. Jos tiemaksuja ei onnistuta perimään, järjestelmien uskottavuus kärsii ja maksunkeruulle asetetut tavoitteet (kulujen korvaaminen tai liikenteen hallinta) jäävät saavuttamatta. Tiemaksujen perintään liittyy kaksi pääasiallista ongelmaa: 57. 58. 59. Ensimmäinen ongelma koskee DSRC-järjestelmiä. Yksikaistaisissa järjestelmissä tiemaksujen perintä toimii teknisesti tyydyttävästi, mutta sama ei päde monikaistaisiin järjestelmiin. Näiden ja järjestelmien avulla on voitava ympäristöoloista riippumatta ajoneuvon ajaneen ohi ja laskea siitä perittävän maksun suuruus. Vapaassa liikenteessä liikkuvien ajoneuvojen havaitseminen, luokitus ja teknisen haasteen. Tiemaksujen perinnän kirjaaminen muodostavat vaikean valvominen voidaan erottaa niiden keruusta, tai jos yksityisyyden järjestelmäarkkitehtuuri sitä edellyttävät. Maksujen perinnän varmistaviin menetelmiin kuuluu tietokantojen käyttö. Jos tiemaksu jätetään suorittamatta, ajoneuvo on voitava tunnistaa rekisterikilvestä otetun valokuvan perusteella tai lukemalla sähköisessä muodossa oleva rekisteritunnus. liikenne- todistaa suoja Tähän liittyy se ongelma, että sähköiset maksunkeruujärjestelmät rekisteröivät myös jokaisen sellaisen ohi ajavan ajoneuvon, josta ei tarvitse suorittaa tiemaksua. Monilla käyttäjillä ei ole maksuvelvollisuutta, joten heiltä ei tule periä tiemaksuja. Sähköisten maksunkeruujärjestelmien on siis voitava erottaa nämä käyttäjät sellaisista maksuvelvollisista käyttäjistä, jotka eivät ole suorittaneet maksua, jotta vältettäisiin epäoikeudenmukainen voi olla ajoneuvossaan tarvittavat laitteet tai ne voivat puuttua heiltä. tiemaksujen perintä. Kyseisillä käyttäjillä liikennerikkomuksiin syyllistyneitä ajajia koskevien Toinen pääasiallinen ongelma on maksuvelvollisuuden rikkojien asettaminen syytteeseen muissa maissa. Tämä on mahdollista ainoastaan yleisten tai kahdenvälisten tällä alalla. kansainvälisten sopimusten avulla, jollaisia ei ole vielä Kahdenvälisistä sopimuksista voidaan mainita Alankomaiden, Belgian ja Saksan välinen sopimus tietojen vaihdosta. Sopimukset on tarpeellista tehdä maksamista ja perittävää maksua osoittavien ja hallintomenettelyistä. Yhtenä ongelmana on todennäköisesti, miten hallintomenot voidaan pitää saataviin määrin nähden kohtuullisina. Pistokokeita käytettäessä on huolehdittava siitä, että kaikki käyttäjät joutuvat yhtä suurella todennäköisyydellä tarkastettaviksi, ja niitä on tehtävä riittävän usein, jotta ne toimisivat riittävänä pelotteena. todisteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta, tiedonvaihdosta tehty Xlii 60. perustuvat satelliittipaikannus- ja jotka Sähköiset maksunkeruujärjestelmät, matkavicstintätckniikkaan, asettavat omat maksunperintään liittyvät vaatimuksensa. DSRC-tekniikkaan perustuvissa järjestelmissä tiemaksun suorittamatta jättäminen havaitaan teknisesti maksunkeruun yhteydessä, ja sen havaitseminen on erottamaton osa maksutapahtumaa. Tämä ei ole kuitenkaan mahdollista sellaisissa järjestelmissä, joissa ajoneuvo paikannetaan siinä olevien laitteiden avulla ja tiemaksu suoritetaan matkapuhelimen välityksellä. Tämäntyyppisissä tarvitaan erityistä maksunperinnän varmistavaa j ärj estelmää. järjestelmissä 61. Suositeltava menettelytapa Komission olisi tutkittava, voidaan EU. n yksinkertaistaisivat rikkomuksista muissa maissa. Tällaiset periaatteet sopimuksia tai olisivat niiden perustana. syytteen nostamista tasolla luoda yleiset periaatteet, sähköiseen maksunkeruuseen jotka liittyvistä kahdenvälisiä täydentäisivät viranomaisten Kansallisten tiemaksujen perinnästä vastaavien laitosten ja kansallisten rekisteritietokantojen välisiä yhteyksiä, tiemaksujen perinnän valvontaa ja syytteen nostamista muissa mikä helpottaisi maissa. vahvistettava maksamattomien olisi Toiminnanharjoittajien ja tiemaksujen perinnästä vastaavien laitosten olisi luotava liittyviä yhteiset menettelyt, joita olisi noudatettava vaihdettaessa rikkomuksiin todisteita ja maksunperinnän valvontaa koskevia tietoja. Todisteita vaihdettaessa olisi noudatettava yksityisyyden suojaa koskevia säännöksiä ja vaatimuksia (ks. Kohta 4. 5). Olisi parannettava menetelmiä, joiden avulla rekisterikilpiä voidaan lukea sähköisesti. Tätä koskevaa tutkimus voisi kuulua viidenteen puiteohjelmaan. jotka hankkivat rohkaistava sähköisiä Toiminnanharjoittajia, maksunkeruujärjestelmiä, koskevan tutkimustyön jatkamista sekä niiden kehittämistä ja testaamista erityisesti sellaisten monikaistaisiin maksunkeruujärjestelmiin kuuluvien alijärjestelmien osalta, joilla tehokas maksunperintä. Tämän työn olisi perustuttava EU. n TTK- varmistetaan ohjelmista saatuihin tuloksiin. hankkia järjestelmiä tukemaan aikovat olisi tai 4. 4 Tietosuojaan ja järjestelmien turvallisuuteen liittyvät kysymykset 62. ja ajoneuvossa olevia yhteentoimivia Kun sähköisten maksunkeruujärjestelmien käyttäjille annetaan mahdollisuus käyttää samoja maksutapoja laitteita heidän matkustaessaan eri puolilla Eurooppaa, tämä mahdollisuus lisää väistämättä petoksen vaaraa. Käyttäjät hyötyvät järjestelmistä siten, että he voivat pitkillä matkoilla matkustaa esteettömästi tämä antaa myös aikaisempaa suuremmat mahdollisuudet organisoituihin petoksiin. Turvamekanismit, jotka on suunniteltu suojelemaan toiminnanharjoittajia ja vakituisia käyttäjiä tietyllä alueella, eivät välttämättä sovi Euroopan laajuiseen liikenteeseen. toimilupa-alueelta toiselle, mutta XIV- jäsenvaltioiden riitojen 63. MOVE-it-hankkeen13 ja CARDMEn yhteydessä sekä CENin teknisen komitean 27814 työryhmässä 1 on tehty perusluonteista työtä yhteentoimivia järjestelmiä tukevien turvamekanismien kehittämiseksi. Sopimuksia laadittaessa on otettava huomioon tunnustaminen, muun muassa muiden ja vahingonkorvausvelvollisuus, laitteiden sertifiointi. On tärkeää pyrkiä sopimaan erityisesti yleisen tietosuojan alalla noudatettavista lähestymistavoista ja siirtymätoimista. Kyseiset toimet voivat johtaa yksimielisyyteen tarpeesta torjua vaara, jonka yksittäisten toiminnanharjoittajien saattavat muodostaa yhteentoimivuudelle. Kaikissa erilaiset päätöksissä, jotka tehdään yhteentoimiviin sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin liittyvistä yksityisyys- ja turvallisuusseikoista, on noudatettava yleisiä tietotekniikan alan tietoturvallisuuden periaatteita, yksityisyyden suojan periaatteita sekä kansallista lainsäädäntöä ja EU:n tietosuojadirektiiviä15. todistamisvelvollisuus tietosuojasäännösten turvavaatimukset ratkaiseminen, 64. Suositeltava menettelytapa Sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin olisi sovellettava tietoturvallisuutta ja -suojaa koskevia yleisiä säännöksiä. Lähtökohtana on oltava, että nämä säännökset antavat riittävän suojan, jollei päinvastaisesta ole vakuuttavia todisteita. Kansallisten viranomaisten ja toiminnanharjoittajien olisi kuitenkin pohdittava lisätoimien tarpeellisuutta. Osapuolten välisiin sopimuksiin olisi sisällytettävä määräykset vastuuvelvollisuudesta, vakuutuksista ja niiden vaarojen tunnustamisesta, jotka liittyvät tietosuojasäännösten noudattamatta jättämiseen. Olisi tehtävä perusteellisia tutkimuksia yksityisyyden suojan oikeudellisista ja käytännön vaikutuksista sekä tiedoista, joita voidaan saada silloin, kun telemaattisia sovelluksia käytetään sähköisissä maksunkeruujärjestelmissä. 4. 5 Yksityisyyden suojaan liittyvät kysymykset 65. loukata käyttäjien Sähköisten maksunkeruujärjestelmien ei periaatteessa pitäisi lainsäädännöissä on yleiset säännökset yksityisyyttä. Jäsenvaltioiden ja EU:n yksityisyyden käyttäjiä suojaavista vaatimuksista ei ole vielä erityisiä säännöksiä, ja niistä käydään yhä neuvotteluja. Kaikkien jäsenvaltioiden yksityisyysvaatimusten täyttäminen voi käydä hyvin kalliiksi, mikäli se ylipäänsä on mahdollista. sähköisten maksunkeruujärjestelmien suojasta, mutta EU:n TTK-hanke; lyhenne tulee nimestä "Motorway Operators Validate EFC for interoperable transport". tieliikennettä ja liikenteen telematiikkaa käsittelevä tekninen komitea. 15 EU:n direktiivi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EVYL L 281, 23. 11. 1995, s. 31) xv 66. 67. 1 Erään ehdotuksen mukaan käyttäjät, joilta puuttuvat tarvittavat laitteet, suorittaisivat tiemaksun myöhemmin, mikä ratkaisisi näihin käyttäjiin liittyvän ongelman. Käyttäjien sallittaisiin suorittaa tiemaksu jonkin määräajan, esimerkiksi 24 tunnin kuluessa siitä, kun he ovat tulleet maksulliselle moottoritielle tai poistuneet siltä. Toiminnanharjoittajan olisi siis tallennettava kyseiseksi määräajaksi niiden käyttäjien henkilöllisyydet, jotka eivät ole suorittaneet tiemaksua moottoritieltä poistuessaan, ja sen jälkeen joko vahvistettava maksun suoritus tai aloitettava sen perintä. Tällaisen tuomioistuimissa, mutta sen järjestelmän toteutettavuudesta on saatu todisteita, jotka ovat peräisin muista sovelluksista ja muilta aloilta. laillisuudesta ei ole vielä päätetty Jotkut käyttäjät haluavat ehkä käyttää sellaista maksutapaa, joka ei paljasta heidän henkilöllisyyttään. Tämä merkitsisi sitä, että käyttäjän henkilöllisyys salattaisiin paitsi kolmansilta osapuolilta myös toiminnanharjoittajalta, joka ei voisi tunnistaa käyttäjää muuta kuin siinä tapauksessa, että maksamatonta tiemaksua alettaisiin periä käyttäjältä. Toistaiseksi käteismaksun suorittaminen takaa sen, että maksajan henkilöllisyys ei paljastu. Piakkoin on saatavilla myös elektronista rahaa, joka antaa vastaavan mahdollisuuden, mikäli toiminnanharjoittajat hyväksyvät sen yhdeksi maksuvälineeksi. Yleiseen käyttöön tarkoitetun elektronisen rahan liikkeeseenlaskijat olisivat rahoituslaitoksia, mutta monet toiminnanharjoittajat eivät halua niiden osallistuvan tähän toimintaan, koska liikkeeseenlaskijat käsittelevät hyvin suuria rahamääriä, jotka ovat toiminnanharjoittajan liiketoiminnan kannalta välttämättömiä. Mahdollinen kompromissi, jonka toiminnanharjoittajat voisivat hyväksyä, mutta joka ei olisi käyttäjien kannalta yhtä kätevä, olisi sellaisen elektronisen erityisrahan käyttö, jota voitaisiin käyttää ainoastaan toiminnanharjoittajien maksullisilla teillä ja jonka ne itse laskisivat liikkeeseen. Sopivaa ratkaisua voitaisiin etsiä kuluttajajärjestöjen avustuksella, jotta löydettäisiin ratkaisu, joka saavuttaisi yleistä hyväksyntää. 68. Suositeltava menettelytapa tutkia, onko yksityisyyden suojaa koskevan EY. n direktiivin16 Komissio aikoo soveltamisala niin laaja, että se kattaa sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin liittyvät yksityisyyden suojaa koskevat näkökohdat, vai tarvitaanko järjestelmiä varten erityistä lainsäädäntöä. Olisi edistettävä niiden oikeudellisten ja käytännön vaikutusten perusteellista tutkimusta, joita sähköisten maksunkeruujärjestelmien käytöllä voi olla yksityisyyden suojaan. 16 EU:n direktiivi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EVYL L 281, 23. 11. 1995, s. 31) -xvi 5. EDELLYTYKSET JÄRJESTELMIEN YHTENÄISTÄMISELLE 69. 70. 71. Koska järjestelmätekniikat, järjestelmien käyttö ja kokeiluhankkeet vaihtelevat edelleen koko EU:ssa, yleiseurooppalaiseen yhteentoimivuuteen tähtäävä strategia on suunniteltava siten, että nykytilanteesta pyritään useiden siirtymävaiheiden kautta kohti yhteentoimivuutta. Toistaiseksi sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä on otettu joissakin maissa käyttöön vaihtelevassa määrin, kun taas toisissa niitä ei käytetä tai niitä kokeillaan tai suunnitellaan parhaillaan. Näiden erilaisten ollenkaan lähtökohtien vuoksi saavuttaa vaihtoehtoisilla siirtymätoimilla. Tämä taso voidaan saavuttaa muuttamalla laitteita, menetelmiä ja sopimuksia asteittain, mikä johtaa toimintojen lisääntymiseen ja yhteentoimivuuteen yhä laajemmalla alueella samalla, kun toiminnanharjoittajille ja käyttäjille aiheutuu siitä mahdollisimman vähän kustannuksia. Ensimmäisenä toimena olisi saatettava EU:n hankkeissa päätökseen työ, jonka sallisi olemassa olevan DSRC- linkkiä koskevan CEN:in esistandardin muuttamisen varsinaiseksi standardiksi. riittävä yhteentoimivuuden taso on voitava Tulevaisuutta varten olisi teoreettisesti luotava tavoitejärjestelmä, johon olisi pyrittävä niin taloudellisin keinoin kuin mahdollista. Tämä voi olla mahdollista pitkällä aikavälillä, mutta lyhyellä aikavälillä on todennäköisintä, että jokaisella maalla on oma järjestelmänsä, jossa on tietyt yhteiset vähimmäistoiminnot, jotta kuljettajat voisivat maksaa tiemaksut ajoneuvossaan olevilla laitteilla vähintäänkin useassa maassa tarvitsematta vaihtaa laitteitaan. Jokaisessa maassa, jossa on maksullisia moottoriteitä, on rakennettu monikaistaisia tiemaksuasemia, joilla maksut suoritetaan joko manuaalisesti tai automaattisesti. Yleensä ainoastaan yksi tai kaksi kaistaa on varustettu sähköiseen maksunkeruuseen tarvittavin laittein. Jonkinasteinen tekninen yhteentoimivuus voitaisiin saavuttaa siten, että jollekin toiselle kaistalle asennettaisiin toinen järjestelmä. Edellytyksenä on kuitenkin, että järjestelmät sopivat yhteen eivätkä vaikuta häiritsevästi toisiinsa. 72. Maissa, joissa ei ole tiemaksuasemia, tilanne on toisenlainen. Tiemaksuasemien puuttuessa tarvitaan useimmissa tapauksissa monikaistaisia järjestelmiä, jolloin on varmistettava niiden yhteentoimivuus muissa maissa käytössä olevien yksikaistaisten järjestelmien kanssa. Tähän ehkä ole ylipääsemättömiä, mutta käytännön ongelmat - nimettömyyden varmistaminen tarvittaessa ja petosten aiheuttaminen taloudellisten tappioiden estäminen - ovat yhtä vaikeasti ratkaistavissa kuin nykyisissäkin järjestelmissä. tekniset ongelmat liittyvät eivät 73. Nimettömyys voidaan helpoimmin varmistaa maksamalla tiemaksut käteisellä, kuten tähänastisissa järjestelmissä on tehty. Jos tämä ratkaisu valitaan myös uusiin, monikaistaisiin järjestelmiin, on kehitettävä menetelmä, joka antaa mahdollisuuden käteismaksun ei ole tiemaksuasemia. Nimettömyyden ja yksityisyyden suojan ero on merkittävä: nimettömyys merkitsee sitä, että ainoastaan kuljettaja itse tietää ajoreittinsä, kun taas yksityisyyden suoja merkitsee sitä, että toiminnanharjoittaja tietää ajoreitin, mutta tietoa voidaan suojata lailla. sellaisilla moottoriteillä, suorittamiseen myös joilla - XVII - 74. Petosten torjuminen käy yhä vaikeammaksi sitä mukaa kuin käyttäjien ja niiden toiminnanharjoittajien määrä toisiinsa yhteentoimivien järjestelmien välityksellä. Sen vuoksi on ehkä aiheellista luoda yhteentoimivia järjestelmiä asteittain siten, että niihin kuuluisi aluksi ainoastaan joitakin jotka ja maksuvälineiden toimisivat ainoastaan tietyllä alueella. liikkeeseenlaskijoita, toiminnanharjoittajia yhteydessä lisääntyy, jotka ovat 75. Kehitettäessä erilaisten strategiaa, tavoitteena on tavarankuljetusajoneuvoihin jonka yhdentäminen, joissa sähköistä maksunkeruuta sähköisten on maksunkeruujärjestelmien omaksuttava monivaiheinen lähestymistapa. Suosituksena on, että ensimmäisessä vaiheessa keskitytään sellaisten järjestelmien yhteentoimivuuteen, sovelletaan joihin raskaisiin tarvittavien laitteiden hinta ei ole ehkä yhtä tärkeä kuin se olisi yksityishenkilöille ja joiden osalta yksityisyyden suojaan ja maksunperinnän valvontaan liittyvät ongelmat ovat ehkä helpommin ratkaistavissa. Toinen suositus koskee laitteiden yhteisiä vähimmäistoimintoja, ja siinä otetaan huomioon, että useimmat yksityiset ajoneuvon omistajat ajavat harvoin oman maansa ulkopuolella. CESARE-hanke sekä EU:n ja yksittäisten alueiden väliset hankkeet kuten VIKING ja CENTRICO voivat myötävaikuttaa strategian kehittämiseen. CARDME toimii tässä asiassa niiden koordinointifoorumina. ja kaukoliikenteen linja-autoihin, 6. PÄÄTELMÄT 76. tarjoavat joustavan Sähköiset maksunkeruujärjestelmät työkalun EU:n sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten politiikkojen toteuttamiseksi tieliikenteen ajoneuvojen tiemaksujen perimiseen tieliikenneinfrastruktuuriri käytöstä kattamaan liikenteestä ja/tai sen hallinnasta aiheutuvia kustannuksia. Neuvosto on sopinut, että sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuus on saatava riittävän korkealle tasolle ja on kehottanut komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan toimia sähköisten maksunkeruujärjestelmien esteiden tunnistamiseksi ja poistamiseksi. Se on myös kehottanut jäsenvaltioita toimimaan yhtenäistämisstrategian17 mukaisesti näiden korvatessa, parantaessa tai esitellessä sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä. Tämä vaatii vaiheittaista lähestymistapaa. Tämä tiedonanto esittelee tämän yhtenäistämisstrategian ensimmäisen vaiheen. tiellä vielä olevien yhteentoimivuuden 77. Tärkeimmät toimet ensimmäisessä vaiheessa (vuodesta 1998 vuoteen 2000) perustuvat seuraaviin avainoletuksiin: etusija annetaan sellaisten maksunkeruujärjestelmien i. yhteentoimivuudelle, jotka on suunniteltu Euroopan laajuisessa tieverkossa käytettäviä tavarankuljetusajoneuvoja ja kaukoliikenteen linja-autoja varten. Tämä raskaita tiemaksupolitiikkaa koskevien päätösten edellyttää keinoja EU:n toimeenpanemiseksi. kaupallisia valkoinen toiminnanharjoittajia koskevaa, suurempaa kustannusperusteista maksujen perintää, Komission sähköisten laajuista ehdotti kirja 17 Nykyiset suunnitelmat eräissä jäsenvaltioissa sähköisten maksunkeruujärjestelmien korvaamiseksi, parantamiseksi tai esittelemiseksi ovat jo sen mukaisia. - xviii jossa maksut eriytettäisiin ajan, ajoneuvon ominaisuuksien, reitin jne mukaan ja joka toteutettaisiin vuoteen 2004 mennessä. ii. kaupunkien sisäiseen ja niiden väliseen liikenteeseen tarkoitettujen sovellusten yhteensopivuudelle on myös annettava etusija sähköisten maksunkeruujärjestelmien kehittämisessä ja toteutuksessa. iii. tarvitaan avoin järjestelmäarkkitehtuuri, joka kykenee vastaamaan EU:n tai kansallisilla tasoilla kehitettyjen politiikkojen vaatimuksiin, voi integroida toimintaan tai tekniikkaan liittyvät tulevat kehitysaskeleet, ja sallii kaupallisen hyödyntämisen. Tällainen arkkitehtuuri vaatisi harkitsemaan kahden toimintatavan laitteistoja, lisäksi myös GNSS-perusteisten järjestelmien tai tarpeen mukaan muun tekniikan käytön politiikan tai toiminnan tarpeiden mukaan. Arkkitehtuurin tulisi myös sallia sähköiseen maksunkeruusccn perustuvien lisäarvoa tekniikoiden mahdollisen käytön liikenteen hallintaan ja tuottaviin palveluihin. jotka sallisivat DSRC-tekniikan tai usean Näiden tavoitteiden saavuttaminen vaatii komission, jäsenvaltioiden, paikallisten ja alueellisten viranomaisten, yksityisten toimilupien haltijoiden ja standardointielinten toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet olisivat seuraavat: toimintaan a) On määriteltävä EU:n tasolla yhteiset vähimmäistoiminnot, jotka heijastavat politiikkaan ja liittyviä vaatimuksia, ja sovittava niistä (ts. peruspiirteet, jotka ovat tarpeellisia yhteentoimivuuden saavuttamiseksi, esim. kyky erottaa erilaisia ajoneuvotyyppejä, menetelmät ja järjestelyt maksujen työhön niiden keräämiseksi yms. ). Tämä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan kuuluvien EU:n tieliikenteen telemaattisten sovellusten ja Euroopan laajuisten verkkojen liikenneohjelman alalla. Lisätoimia voidaan toteuttaa viidennen puiteohjelman yhteydessä. tukemien hankkeiden yhteydessä, tulee perustumaan erityisesti toteutetaan joita b) Näiden yhteisten toimintojen mahdollistamiseksi, CENin (Comité Européen dc Normalisation) olisi komissiolta saamansa valtuutuksen 270 perusteella saatettava päätökseen sähköisiin maksunkeruujärjestelmiin liittyvä työnsä, joka käsittää DSRC:hen ja tarpeen mukaan muihin osa-alueisiin liittyvien standardien kehittämisen, tulisi tekniikkaa hyödyntävien mahdollistaa monikaistainen liikenteen hallintaan liittyvien ja muiden lisäarvoa tuottavien palvelujen käyttöönotto. ja hyväksymisen. Näiden standardien toiminta ja samaa tarkistuksen c) Komissio aikoo tukea kaikkia kiinnostuneita osapuolia sopimusperusteisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa edistämällä niiden välisen aiesopimuksen allekirjoittamista perustuen EU:n puitesopimukseen. d) Komissio aikoo tutkia keinoja, joilla voidaan helpottaa maksunperinnän valvomista rajojen yli ja ratkaista asianmukaisesti tieto- ja yksityisyyden suojaan liittyvät kysymykset. e) Komissio tulee olemaan yhteistyössä tiemaksujen käyttöönottoa harkitsevien kaupunkien ja alueellisten viranomaisten ylikansallisten ryhmien kanssa - x i x- 78. 79. 80. tarjotakseen koordinoitua lähestysmistapaa paikallisten järjestelmien välille sekä niiden ja kaupunkien välisten järjestelmien välille. Komissio aikoo tehdä tässä tiedonannossa kuvattuun lähestymistapaan perustuvia yksityiskohtaisia ehdotuksia, joissa otetaan huomioon EU:n tasolla sekä jäsenvaltio- ja aluetasolla parhaillaan tehtävän työn tulokset. Se aikoo tehdä myöhempien vaiheiden jatkotoimia koskevat ehdotukset ensimmäisen vaiheen aikana saatujen tulosten perusteella. Komissio suosittaa, että kansalliset ja paikalliset viranomaiset sekä yksityiset toimilupien haltijat tekevät sillä välin sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä koskevat päätöksensä tämän tiedonannon perusteella. Jos sähköisten maksunkeruujärjestelmien yhteentoimivuutta ei saavuteta, se aiheuttaisi haittoja Euroopan unionin kansalaisille, erityisesti pitkän matkan kuljettajille, jotka kohtaisivat eri jäsenvaltioiden välillä keinotekoisia rajoja, jotka pakottaisivat heidät käyttämään erilaisia kortteja tai ajoneuvoihin liittyviä laitteita tai pysähtymään ja maksamaan käteisellä maksunkeruupisteissä. Euroopan teollisuus menettäisi erilaisten järjestelmien yleistymisen myötä kilpailuedun maailmanmarkkinoilla ja tästä johtuvat suuruuden kohonneiden harjoittajat laitekustannusten j a valinnanvapauden vähenemisen myötä. edut. Tieliikenteen kärsisivät myös 81. Komissio pyytää siksi neuvostoa ja parlamenttia hyväksymään tämän Euroopassa yhtenäistämisstrategian maksunkeruujärjestelmien sähköisten käytettävien ensimmäisen vaiheen ja olettamukset, joihin se perustuu. xx- ISSN 1024-4492 KOM(98) 795 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 09 02 06 Luettelonumero : CB-CO-98-795-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg it*


title: Council Regulation (EC) No 2823/98 of 21 December 1998 amending Regulation (EC) No 730/98 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain fishery products

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
quantitative restriction
tariff quota

formats: html pdf print

text: L 351/12 EN Official Journal of the European Communities 29. 12. 98 COUNCIL REGULATION (EC) No 2823/98 of 21 December 1998 amending Regulation (EC) No 730/98 opening and providing for the administra- tion of autonomous Community tariff quotas for certain fishery products THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 28 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas, by Regulation (EC) No 730/98 (1), the Council opened autonomous tariff quotas for cod (order No 09. 2753), shrimps of the species Pandalus borealis (order No 09. 2773), surimi (order No 09. 2779) and for tuna loins (order No 09. 2790); Article 1 The Annex to Regulation (EC) No 730/98 shall be amended as follows: — order No 09. 2753: the amount of the tariff quota shall be altered to 65 500 tonnes, — order No 09. 2773: the amount of the tariff quota shall be altered to 9 000 tonnes, — order No 09. 2779: the amount of the tariff quota shall be altered to 12 000 tonnes, — order No 09. 2790: the amount of the tariff quota shall be altered to 1 200 tonnes. Article 2 Whereas their quota amounts are insufficient to meet the needs of the Community industry; whereas, consequently, these quota amounts should be increased with effect from 1 April 1998 so as to ensure uninterrupted use of these quotas, This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 April 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 December 1998. For the Council The President M. BARTENSTEIN (1) OJ L 102, 2. 4. 1998, p. 1


title: Regolamento (CE) n. 2822/98 del Consiglio del 21 dicembre 1998 recante sospensione temporanea, totale o parziale, dei dazi autonomi della tariffa doganale comune per alcuni prodotti della pesca (1999)

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
free-at-frontier price
reference price
suspension of customs duties

text: 29. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 351/9 REGOLAMENTO (CE) N. 2822/98 DEL CONSIGLIO del 21 dicembre 1998 recante sospensione temporanea, totale o parziale, dei dazi autonomi della tariffa doganale comune per alcuni prodotti della pesca (1999) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 28, vista la proposta della Commissione, il considerando che, per rifornimento di determinati prodotti della pesca, la Comunit(cid:133) dipende attualmente dalle importazioni provenienti da alcuni paesi terzi; che (cid:138) nell’interesse della Comunit(cid:133) sospendere, interamente o parzialmente, i dazi doganali applicabili ai prodotti in questione; che, per evitare di compromettere le prospet- tive di sviluppo della produzione comunitaria di prodotti concorrenti pur garantendo un approvvigionamento soddisfacente alle industrie utilizzatrici, (cid:138) opportuno prendere queste misure di sospensione solo per il periodo che va dal 1o gennaio al 31 dicembre 1999; Articolo 1 1. I dazi autonomi della tariffa doganale comune appli- cabili ai prodotti indicati in allegato sono sospesi dal 1o gennaio al 31 dicembre 1999 al livello indicato a fronte di ciascuno di essi. Le importazioni dei prodotti 2. in questione benefi- ciano delle sospensioni di cui al paragrafo 1 solo a condi- zione che il prezzo franco frontiera, stabilito dagli Stati membri in conformit(cid:133) dell’articolo 22 del regolamento (CEE) n. 3759/92 del Consiglio, del 17 dicembre 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei prodotti della pesca e dell’acquicoltura (1), sia perlo- meno equivalente al prezzo di riferimento che la Comu- nit(cid:133) ha fissato o fisser(cid:133) per i prodotti o le categorie di prodotti in questione. Articolo 2 considerando che spetta alla Comunit(cid:133) decidere di sospendere questi dazi autonomi, Il presente regolamento entra in vigore il 1o gennaio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 21 dicembre 1998. Per il Consiglio Il presidente M. BARTENSTEIN (1) GU L 388 del 31. 12. 1992, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 3318/94 (GU L 350 del 31. 12. 1994, pag. 15). L 351/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 29. 12. 98 ALLEGATO Codice NC & Taric Designazione delle merci Aliquota dei dazi autonomi (%) 0001 0302 65 20 0303 75 20 ex 0304 10 98 60 ex 0304 90 97 31 0002 ex 0302 69 99 30 ex 0303 79 96 30 Spinaroli (Squalus acanthias), freschi, refrigerati o congelati Storioni, freschi, refrigerati o congelati, destinati alla trasformazione (a) (b) 0003 ex 0302 69 99 40 Ciclotteri (Cyclopterus lumpus), con le loro uova, freschi o refrigerati, destinati alla trasformazione (a) 0004 ex 0302 69 99 50 ex 0303 79 96 40 Lutianido (Lutjanus purpureus), fresco, refrigerato o congelato, destinato alla trasforma- zione (a) (c) Uova di pesce, fresche, refrigerate o congelate 0005 ex 0302 70 00 11 ex 0302 70 00 31 ex 0302 70 00 41 ex 0302 70 00 91 ex 0303 80 90 10 ex 0303 80 90 19 0006 ex 0303 10 00 10 Salmoni del Pacifico (Oncorhynchus spp. ), congelati, decapitati, destinati all’indutria di trasformazione per la fabbricazione di pat(cid:130) o di pasta da spalmare (a) 0007 ex 0304 20 85 10 ex 0304 90 61 10 Filetti e carni di merluzzi dell’Alaska (Theragra chalcogramma), sotto forma di blocchi industriali, congelati, destinati alla trasformazione (a) (b) 0008 ex 0305 20 00 11 ex 0305 20 00 18 ex 0305 20 00 20 Uova di pesce, salate o in salamoia 0009 ex 0306 19 90 10 ex 0306 29 90 10 «Krill», destinato alla trasformazione (a) 0021 ex 1604 11 00 20 ex 1604 20 10 20 Salmoni del Pacifico (Oncorhynchus spp. ), destinati all’indutria di trasformazione per la fabbricazione di pat(cid:130) o di pasta da spalmare (a) 0022 ex 1604 30 90 10 Uova di pesce, lavate, senza parti di interiora aderenti, semplicemente salate o in salamoia, destinate alla trasformazione (a) 0023 ex 1605 10 00 11 ex 1605 10 00 19 Granchi della specie «King» (Paralithodes camchaticus), «Hanasaki» (Paralithodes brevipes), «Kegani» (Erimacrus isenbecki), «Queen» e «Snow» (Chionoecetes spp. ), «Red» (Geryon quinquedens), «Rough stone» (Neolithodes asperrimus), Lithodes antarctica, «Mud» (Portunus spp. ), semplicemente cotti nell’acqua e sgusciati, anche congelati, presentati in imballaggi immediati di contenuto netto di 2 kg o pi(cid:151) (Scylla serrata), «Blue» 0024 ex 1605 10 00 92 ex 1605 10 00 94 Granchi delle specie Paralomis granulosa 6 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 29. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 351/11 (a) Il controllo dell’utilizzazione per questa destinazione particolare avviene attraverso l’applicazione delle disposizioni comunitarie in materia. (b) La sospensione si applica ai pesci destinati a subire qualsiasi operazione, eccezion fatta per i pesci destinati a subire esclusivamente una o pi(cid:151) delle operazioni seguenti: — taglio, escluso il filettaggio o il taglio di blocchi congelati, — selezionatura, — etichettatura, — condizionamento, — refrigerazione, — congelamento, — surgelamento, — decongelamento, separazione. La sospensione non (cid:138) ammessa per i prodotti destinati a subire trattamenti (o operazioni) che danno diritto al beneficio della sospensione, se tali trattamenti (o operazioni) sono effettuati al livello della vendita al minuto o delle aziende di ristoro. La sospensione dei dazi doganali si applica soltanto ai pesci destinati al consumo umano. (c) Tuttavia la sospensione non (cid:138) ammessa quando il trattamento (cid:138) effettuato da imprese per la vendita al minuto o da aziende di ristoro


title: Decisión nº 2769/98/CECA de la Comisión de 21 de diciembre de 1998 por la que se establece una excepción a la Recomendación nº 1/64 de la Alta Autoridad referente a un aumento de la protección que grava a los productos siderúrgicos al entrar en la Comunidad (excepción nº 166)

eurovoc_concepts:
customs duties
import
iron and steel product
supply
tariff quota

text: L 346/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 98 DECISI(cid:222)N No 2769/98/CECA DE LA COMISI(cid:222)N de 21 de diciembre de 1998 por la que se establece una excepci(cid:155)n a la Recomendaci(cid:155)n no 1/64 de la Alta Autoridad referente a un aumento de la protecci(cid:155)n que grava a los productos sider(cid:156)rgicos al entrar en la Comunidad (excepci(cid:155)n no 166) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea del Carb(cid:155)n y del Acero y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 71, Vista la Recomendaci(cid:155)n no 1/64, de 15 de enero de 1964, de la Alta Autoridad a los Gobiernos de los Estados miembros, referente a un aumento de la protecci(cid:155)n que grava a los productos sider(cid:156)rgicos al entrar en la Comunidad (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye la Recomendaci(cid:155)n 88/27/CECA (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 3, Considerando que determinados productos sider(cid:156)rgicos indispensables para la fabricaci(cid:155)n de determinadas mercanc(cid:146)as y que poseen caracter(cid:146)sticas f(cid:146)sicas y qu(cid:146)micas muy especiales no son fabricados en la Comunidad, o lo son en cantidades insuficientes; que durante varios a(cid:157)os se ha superado esa insuficiencia mediante contingentes arancelarios libres de derechos; que los fabricantes comunitarios no se hallan todav(cid:146)a en condiciones de cumplir las actuales exigencias de calidad de los consumidores; que, en consecuencia, se requieren contingentes arancelarios libres de derechos a un nivel que haga posible el suministro de los consumidores; Considerando que la importaci(cid:155)n de esos productos en condiciones preferenciales no es perjudicial para las empresas sider(cid:156)rgicas comunitarias que fabrican productos directa- mente competitivos; Considerando que no es probable que esos contingentes arancelarios pongan en peligro los objetivos de la Recomendaci(cid:155)n no 1/64, sino que ayudar(cid:145)n a mantener los flujos de comercio existentes entre la Comunidad y los pa(cid:146)ses no miembros; Considerando que se trata de casos especiales en el campo de la pol(cid:146)tica comercial que justifican la autorizaci(cid:155)n de excepciones con arreglo al art(cid:146)culo 3 de la Recomendaci(cid:155)n no 1/64; Considerando que es necesario velar por que los contingentes arancelarios concedidos no tengan otra funci(cid:155)n que la de responder a las necesidades espec(cid:146)ficas de determinadas industrias transformadoras; Considerando que los Gobiernos de los Estados miembros han sido consultados en relaci(cid:155)n con los contingentes arancelarios que se enumeran a continuaci(cid:155)n; Considerando que el Reglamento (CE) no 1427/97 de la Comisi(cid:155)n, de 23 de julio de 1997, por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 2454/93 por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del C(cid:155)digo Aduanero Comunitario (3), establece las normas de gesti(cid:155)n de los contingentes arancelarios destinados a ser utilizados siguiendo el orden cronol(cid:155)gico de las fechas de las declaraciones, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 1. Se autoriza a los Estados miembros para que establezcan una excepci(cid:155)n a las obliga- ciones derivadas del art(cid:146)culo 1 de la Recomendaci(cid:155)n no 1/64 de la Alta Autoridad hasta donde sea necesario para suspender en los niveles indicados los derechos de aduana sobre los productos enumerados a continuaci(cid:155)n, dentro de los l(cid:146)mites de los contingentes arancelarios que se enumeran a continuaci(cid:155)n: (1) DO 8 de 22. 1. 1964, p. 99/64. (2) DO L 15 de 20. 1. 1988, p. 13. (3) DO L 196 de 24. 7. 1997, p. 31. 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 346/21 Contin- gente (toneladas) Derecho de aduana (%) Fin del per(cid:146)odo contin- gentario 200 0 31. 12. 1999 500 0 31. 12. 1999 825 0 31. 12. 1999 No de orden C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo Taric Designaci(cid:155)n de la mercanc(cid:146)a 09. 2921 a) ex 7209 16 90 10 ex 7209 17 90 10 09. 2922 b) ex 7219 32 10 ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 09. 2927 c) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 11 12 11 12 11 12 13 14 15 16 17 18 13 14 15 16 17 18 Productos laminados planos de hierro o de acero sin alear, de anchura superior o igual a 600 mm, laminados en fr(cid:146)o, sin chapar ni revestir: De espesor superior a 1 mm pero inferior a 3 mm De espesor superior o igual a 0,5 mm pero inferior o igual a 1 mm acero inoxidable, Productos laminados planos de de anchura superior o igual a 600 mm simplemente lami- nados en fr(cid:146)o: De espesor de 3 mm o superior pero inferior a 4,75 contengan el mm, 2,5 % o m(cid:145)s en peso de n(cid:146)quel que De espesor superior a 1 mm pero inferior a 3 mm, que contengan el 2,5 % o m(cid:145)s en peso de n(cid:146)quel De espesor superior o igual a 0,5 mm pero inferior o igual que contengan el 2,5 % o m(cid:145)s en peso de n(cid:146)quel 1 mm, a acero inoxidable, Productos laminados planos de de anchura superior o igual a 600 mm simplemente lami- nados en fr(cid:146)o: De espesor superior a 1 mm pero inferior a 3 mm, que contengan el 2,5 % o m(cid:145)s en peso de n(cid:146)quel De espesor superior o igual a 0,5 mm pero inferior o igual que contengan el 2,5 % o m(cid:145)s en peso de n(cid:146)quel 1 mm, a Los productos antes mencionados deber(cid:145)n cumplir adem(cid:145)s especificaciones t(cid:130)cnicas 2. siguientes: a) Productos de los c(cid:155)digos NC ex 7209 16 90 y ex 7209 17 90: Acero rico en carbono con un contenido de carbono del 0,64 a 0,70 % para la fabricaci(cid:155)n de cintas de tratamiento o de transporte con una temperatura de funciona- (5 10 %). Los dem(cid:145)s miento tolerable de 400 (cid:190)C. Fuerza tensil 1 200 N/mm2 elementos o propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1708). b) Productos de los c(cid:155)digos NC ex 7219 32 10 11/12, ex 7219 33 10 11/12 y ex 7219 34 10 11/12: Acero inoxidable «NICRO» para la fabricaci(cid:155)n de cintas de tratamiento o de transporte con una temperatura de funcionamiento tolerable de 350 (cid:190)C. L 346/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 98 Tipo i): fuerza tensil 1 050 N/mm2 (510 %). Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido m(cid:145)ximo de carbono 0,06 %; de cromo, 13 %; de n(cid:146)quel, 4 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1708). Tipo ii): m(cid:145)ximo de carbono 0,15 %; de cromo, 17 %; de n(cid:146)quel, 7 %. fuerza tensil 1 200 N/mm2 (5 15 %). Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido Los dem(cid:145)s elementos o propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1708). c) Productos de los c(cid:155)digos NC ex 7219 33 10 13/14/15/16/17/18 y ex 7219 34 10 13/14/ 15/16/17/18: Acero inoxidable para la fabricaci(cid:155)n de cintas de tratamiento o de transporte. Tipo i): fuerza tensil 1 200 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido de carbono 0,1 %; de silicio, 0,6 %; de manganeso 1,4 %; de cromo, 17,5 %; de n(cid:146)quel, 7,5 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1712). Tipo ii): fuerza tensil 1 200 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido de carbono 0,06 %; de silicio, 0,6 %; de manganeso 1,4 %; de cromo, 18,5 %; de n(cid:146)quel, 8,5 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial. Tipo iii): fuerza tensil 1 000 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido de carbono 0,05 %; de silicio, 0,6 %; de manganeso 1,7 %; de cromo, 17,5 %; de n(cid:146)quel, 12,5 %; de molibdeno 2,7 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial. Tipo iv): fuerza tensil 1 080 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido de carbono 0,05 %; de silicio, 1 %; de cromo, 13 %; de n(cid:146)quel, 4 %; de titanio, 0,3 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1710). Tipo v): fuerza tensil 1 150 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido m(cid:145)ximo de carbono 0,08 %; de silicio, 1,5 %; de cromo, 14 %; de n(cid:146)quel, 7 %; de cobre, 0,7 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial (HM 1701). Tipo vi): fuerza tensil 1 200 N/mm2. Composici(cid:155)n qu(cid:146)mica: contenido de carbono 0,03 %; de silicio, 0,6 %; de cromo, 15,25 %; de n(cid:146)quel, 4,9 %; de cobre 3,25 %. Los dem(cid:145)s elementos y propiedades se ajustan a la especificaci(cid:155)n t(cid:130)cnica especial. Nota: la composici(cid:155)n de los productos a), b) y c) i) a vi) puede variar dentro de los l(cid:146)mites de las normas en vigor en materia de an(cid:145)lisis. Art(cid:146)culo 2 Se autoriza a los Estados miembros para que establezcan una excepci(cid:155)n a las obligaciones derivadas del art(cid:146)culo 1 de la Recomendaci(cid:155)n no 1/64 de la Alta Autoridad hasta donde sea necesario para suspender en los niveles indicados los derechos de aduana sobre los productos enumerados a continuaci(cid:155)n, dentro de los l(cid:146)mites de los contingentes arancela- rios que se enumeran a continuaci(cid:155)n: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 346/23 No de orden C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo Taric Designaci(cid:155)n de la mercanc(cid:146)a Contin- gente (toneladas) Derecho de aduana (%) Fin del per(cid:146)odo contin- gentario 09. 2923 a) ex 7227 90 95 15 09. 2924 b) ex 7227 90 95 25 5 000 0 31. 12. 1999 500 0 31. 12. 1999 Alambr(cid:155)n especial para la fabricaci(cid:155)n de muelles para v(cid:145)lvulas templados en ba(cid:157)o de aceite de di(cid:145)metro supe- rior o igual a 5 mm, pero no superior a 15 mm, de otra aleaci(cid:155)n de acero con un contenido en peso: igual o superior al 0,5 % de carbono, pero no superior al 0,8 % igual o superior al 0,1 % de silicio, pero no superior al 1,7 % igual o superior al 0,5 % de manganeso, pero no supe- rior al 0,8 % igual o inferior al 0,03 % de azufre igual o inferior al 0,03 % de f(cid:155)sforo igual o superior al 0,4 % de cromo, pero no superior al 0,8 % igual o superior al 0,1 % de vanadio, pero no superior al 0,3 % Alambr(cid:155)n especial para la fabricaci(cid:155)n de muelles para v(cid:145)lvulas templados en ba(cid:157)o de aceite de di(cid:145)metro supe- rior o igual a 5,5 mm, pero no superior a 10 mm, de otra aleaci(cid:155)n de acero con un contenido en peso: igual o superior al 0,63 % de carbono, pero no supe- rior al 0,72 % igual o superior al 0,15 % de silicio, pero no superior al 0,3 % igual o superior al 0,5 % de manganeso, pero no supe- rior al 0,9 % igual o inferior al 0,02 % de azufre igual o inferior al 0,02 % de f(cid:155)sforo igual o superior al 0,4 % de cromo, pero no superior al 0,6 % igual o inferior al 0,06 % de cobre igual o inferior al 0,06 % de n(cid:146)quel igual o superior al 0,1 % de vanadio, pero no superior al 0,2 % L 346/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 98 Art(cid:146)culo 3 Los contingentes arancelarios mencionados en los art(cid:146)culos 1 y 2 ser(cid:145)n gestionados por la Comisi(cid:155)n, de conformidad con los art(cid:146)culos 308 bis a 308 quater del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisi(cid:155)n (1). La Comisi(cid:155)n podr(cid:145) adoptar todas las medidas administra- tivas adecuadas para hacer posible una gesti(cid:155)n eficaz de los mismos. Art(cid:146)culo 4 Cada Estado miembro se asegurar(cid:145) de que los importadores de los productos en cuesti(cid:155)n tengan un acceso igual y continuo a los contingentes en tanto lo permita el saldo del contingente correspondiente. Los Estados miembros y la Comisi(cid:155)n cooperar(cid:145)n estrechamente para velar por el cumpli- miento de la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 5 Art(cid:146)culo 6 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser(cid:145) aplicable desde el 1 de enero hasta el 31 de diciembre de 1999. La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) obligatoria en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de diciembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Leon BRITTAN Vicepresidente (1) DO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1