title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2726/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Δεκεμβρίου 1998 για τον καθορισμό της επιστροφής στην παραγωγή για τα ελαιόλαδα που χρησιμοποιούνται για την παρασκευή ορισμένων κονσερβών

eurovoc_concepts:
olive oil
preserved product
production refund

formats: pdf print

text: 18. 12. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 343/3 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2726/98 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Dejelbq(cid:148)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r stgm paqacyc(cid:147) cia ta ekai(cid:149)kada pou wqgsilopoio(cid:151)mtai cia tgm paqasjeu(cid:147) oqisl(cid:146)mym jomseqb(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) aqih. 136/66/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Septelbq(cid:148)ou 1966, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym kipaq(cid:150)m ousi(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1638/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 20a, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti sto (cid:145)qhqo 20a tou jamomislo(cid:151) aqih. 136/66/EOJ pqo- bk(cid:146)petai g woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:147)r stgm paqacyc(cid:147) cia to ekai(cid:149)kado pou wqgsilopoie(cid:148)tai cia tgm paqasjeu(cid:147) oqi- sl(cid:146)mym jomseqb(cid:150)m· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le tgm paq(cid:145)cqavo 6 tou (cid:145)qhqou auto(cid:151) jai le tgm epiv(cid:151)kang tgr paqacq(cid:145)vou 3, g Epitqop(cid:147) jahoq(cid:148)fei j(cid:145)he d(cid:151)o l(cid:147)mer tgm epistqov(cid:147) aut(cid:147)· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 20a paq(cid:145)cqavor 2 tou pqoama- veqh(cid:146)mtor jamomislo(cid:151), g epistqov(cid:147) jahoq(cid:148)fetai le b(cid:145)sg tgm ap(cid:149)jkisg pou up(cid:145)qwei letan(cid:151) tym til(cid:150)m pou dialoqv(cid:150)- momtai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) jai stgm joimotij(cid:147) acoq(cid:145) kalb(cid:145)- momtar up(cid:149)xg tgm epib(cid:145)qumsg jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai cia to ekai(cid:149)kado pou up(cid:145)cetai stom jydij(cid:149) SO 1509 90 00 jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia liar peqi(cid:149)dou amavoq(cid:145)r, jah(cid:150)r jai ta stoiwe(cid:148)a pou epik(cid:146)cgsam jat(cid:145) tom jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) pou isw(cid:151)oum cia ta ekai(cid:149)kada aut(cid:145) jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia liar peqi(cid:149)dou amavoq(cid:145)r· (cid:149)ti, yr peq(cid:148)odor amavoq(cid:145)r, pq(cid:146)pei ma heyqghe(cid:148) g peq(cid:148)odor tym d(cid:151)o lgm(cid:150)m pou pqogco(cid:151)mtai tgr peqi(cid:149)dou isw(cid:151)or tgr epistqov(cid:147)r stgm paqacyc(cid:147)· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 2 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1103/97 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 17gr Ioum(cid:148)ou 1997, swetij(cid:145) le oqisl(cid:146)mer diat(cid:145)neir pou avoqo(cid:151)m tgm eisacyc(cid:147) tou euq(cid:150) (3), hesp(cid:148)fei (cid:149)ti ap(cid:149) tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 1999 opoiad(cid:147)pote amavoq(cid:145) sto Ecu pou amacq(cid:145)vetai se (cid:146)ma molij(cid:149) l(cid:146)som amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) amavoq(cid:145) sto euq(cid:150) le tgm isotil(cid:148)a 1 EUR cia 1 ECU· (cid:149)ti cia k(cid:149)cour sav(cid:147)meiar, pq(cid:146)pei ma wqgsilopoighe(cid:148) g omo- las(cid:148)a euq(cid:150) stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149), cmyq(cid:148)fomtar (cid:149)ti evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 1999· (cid:149)ti ap(cid:149) tgm evaqloc(cid:147) tou pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym odgco(cid:151)leha stom jahoqisl(cid:149) tgr jatyt(cid:146)qy epistqov(cid:147)r, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tour l(cid:147)mer Iamou(cid:145)qio jai Vebqou(cid:145)qio 1999, g epi- stqov(cid:147) stgm paqacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 20a paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) aqih. 136/66/EOJ iso(cid:151)tai le 44,00 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g Iamouaq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Dejelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE 172 tgr 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EE L 210 tgr 28. 7. 1998, s. 32. (3) EE L 162 tgr 19. 6. 1997, s. 1


title: Abkommen zur Änderung des Abkommens über wissenschaftliche und technologische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kanada

eurovoc_concepts:
Canada
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
scientific research
technical cooperation

formats: html pdf print

text: L 156/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 23. 6. 1999 zur Änderung des Abkommens über wissenschaftliche und technologische Zusammen- arbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kanada ABKOMMEN DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION, im Namen der Europäischen Gemeinschaft einerseits und DIE REGIERUNG VON KANADA andererseits, gestützt auf das Abkommen über wissenschaftliche und technologische Zusammenarbeit zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kanada, das am 27. Februar 1996 in Kraft getreten ist, in der Erwägung, daß beide Seiten den Wunsch geäußert haben, den Geltungsbereich des Abkommens zu erweitern und deshalb das Abkommen gemäß Artikel 12 Buchstabe b) zu ändern, in der Erwägung, daß die Verhandlungen über eine solche Änderung erfolgreich abgeschlossen wurden  SIND WIE FOLGT ÜBEREINGEKOMMEN: Artikel 1 (1) Artikel 4 des Abkommens über wissenschaftliche und technologische Zusammenarbeit der Europäischen Gemeinschaft und Kanada erhält folgende Fassung: „Artikel 4 Bereiche der Zusammenarbeit Die Bereiche der Zusammenarbeit sind auf seiten der Gemeinschaft sämtliche Maßnahmen der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration, die unter Artikel 130g Buchstabe a) (1) und Artikel 130g Buchstabe d) (2) des Vertrags zur Gründung der Europä- ischen Gemeinschaft fallen, wobei letzterer nur insofern betroffen ist, als es sich um Netze zwischen Infrastrukturbetreibern und entsprechende Forschungsprojekte handelt. Die Bereiche der Zusammenarbeit sind auf seiten Kanadas sämtliche wissenschaftliche und technologische Maßnahmen außerhalb des Verteidigungsbereichs, die von Ministerien oder sonstigen Behörden der Regierung von Kanada finanziert oder durchgeführt werden. Unter diese Zusammenarbeit können auch wissenschaftliche und technologische Maßnahmen fallen, die von den Regierungen der Provinzen oder Territorien Kanadas finanziert oder durchgeführt werden, falls die jeweilige Provinz- oder Territorialregierung zustimmt. Kanada unterrichtet die Gemeinschaft auf diplomatischem Wege über die Anwendung dieses Abkommens auf diese Provinzen oder Territorien. (1) (2) ‚Durchführung von Programmen für Forschung, technologische Entwicklung und Demonstration unter Förderung der Zusammenarbeit mit und zwischen Unternehmen, Forschungszentren und Hochschulen‘. ‚Förderung der Ausbildung und der Mobilität der Forscher aus der Gemeinschaft‘. “ (2) Artikel 6 Buchstabe b) Punkt 2 des Abkommens wird gestrichen. Artikel 2 Dieses Abkommen tritt an dem Tag in Kraft, an dem die Vertragsparteien einander schriftlich notifiziert haben, daß ihre rechtlichen Voraussetzungen für das Inkrafttreten dieses Abkommens erfüllt sind. Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, franzö- sischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache unterzeichnet, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist. Artikel 3 23. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 156/25 Zu Urkund dessen haben die Unterzeichneten diese Änderung unterschrieben. Geschehen zu Ottawa am siebzehnten Dezember neunzehnhundertachtundneunzig. Für die Europäische Gemeinschaft Für die Regierung Kanadas


title: Electricity prices for EU industry on 1 July 1998 : Downward trend.

eurovoc_concepts:
EU Member State
electrical energy
energy market
price of energy


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2730/98 av den 17 december 1998 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: 18. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 343/13 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2730/98 av den 17 december 1998 om fastst(cid:132)llande av bidragssatserna f(cid:148)r vissa spannm(cid:134)ls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2072/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 f(cid:148)reskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som f(cid:148)rtecknas i artikel 1 i var och en av dessa f(cid:148)rordningar och priserna inom gemenskapen f(cid:134)r t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r beviljande av exportbidrag f(cid:148)r vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget, och kriterier f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av bidrags- beloppen (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1352/98 (6), anges de produkter f(cid:148)r vilka en bidragssats b(cid:148)r fastst(cid:132)llas som skall till(cid:132)mpas n(cid:132)r dessa produkter exporteras i form av varor som f(cid:148)rtecknas i bilaga B till f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 eller i bilaga B till f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3072/95 alltefter omst(cid:132)ndigheterna. Enligt artikel 4. 1 f(cid:148)rsta stycket i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/ 94 (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att f(cid:148)r varje m(cid:134)nad fastst(cid:132)lla bidrags- satsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fr(cid:134)ga. N(cid:132)r nu ett avtal har slutits mellan Europeiska gemen- skapen och USA om gemenskapens export av pastapro- dukter till USA och detta har godk(cid:132)nts genom r(cid:134)dets (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EGT L 184, 27. 6. 1998, s. 25. beslut 87/482/EEG (7), (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att differentiera f(cid:148)r varor vilka klassificeras enligt KN- exportbidraget nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifr(cid:134)n deras best(cid:132)m- melseort. Artikel 4. 5 punkt b i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 fast- st(cid:132)ller att i avsaknad av det bevis som avses i artikel 4. 5 punkt a i samma f(cid:148)rordning skall en minskad bidragssats fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn till det produktionsbidrag som till- l(cid:132)mpas enligt kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1722/ 93 (8), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1011/ 98 (9), f(cid:148)r den anv(cid:132)nda basprodukten under den f(cid:148)rmo- dade tiden f(cid:148)r varornas framst(cid:132)llning. Enligt artikel 2 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1103/97 av den 17 juni 1997 om vissa best(cid:132)mmelser som har samband med inf(cid:148)randet av euron (10) skall varje h(cid:132)nvis- ning till ecu i en r(cid:132)ttsakt fr(cid:134)n och med den 1 januari 1999 ers(cid:132)ttas med en h(cid:132)nvisning till euro enligt kursen 1 EUR = 1 ECU. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De exportbidragssatser som g(cid:132)ller f(cid:148)r de basprodukter som anges i bilaga A till f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94, som f(cid:148)rtecknas i antingen artikel 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 eller artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95, och som exporteras i form av varor som f(cid:148)rtecknas i bilaga B till f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 respektive bilaga B till den (cid:132)ndrade f(cid:148)rordningen (EG) nr 3072/95, fastst(cid:132)lls i enlighet med vad som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 18 december 1998. (7) EGT L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EGT L 145, 15. 5. 1998, s. 11. (10) EGT L 162, 19. 6. 1997, s. 1. L 343/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 12. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 17 december 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen 18. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 343/15 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 17 december 1998 om fastst(cid:132)llande av bidragssatserna f(cid:148)r vissa spannm(cid:134)ls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget (ecu/100 kg) Bidragssats per 100 kg basprodukt vilka klassificeras enligt KN-nummer Varuslag (1) 1001 10 00 1001 90 99 Durumvete: – Vid export varor KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av – I andra fall Vanligt vete och blands(cid:132)d av vete och r(cid:134)g: – Vid export varor KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av vilka klassificeras enligt – I andra fall: – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall 1002 00 00 R(cid:134)g 1003 00 90 1004 00 00 1005 90 00 Korn Havre Majs som anv(cid:132)nds i form av: – St(cid:132)rkelse: – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 91, 1702 30 51, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): 1702 30 59, – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Annat (omfattande anv(cid:132)nd i obearbetad form) Potatisst(cid:132)rkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som j(cid:132)mst(cid:132)lls med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – I andra fall ex 1006 30 Helt slipat ris: – Rundkornigt – Mellankornigt – L(cid:134)ngkornigt 1006 40 00 Brutet ris 1007 00 90 Sorghum 0,910 1,400 1,975 — 3,038 5,170 5,592 4,328 1,718 5,547 1,091 4,920 5,547 1,718 5,547 10,800 10,800 10,800 2,800 5,592 (1) Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller j(cid:132)mst(cid:132)llande produkter som anv(cid:132)nds skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Vid export av varor enligt bilaga I till kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 1722/93 (EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) F(cid:148)r sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erh(cid:134)lls genom blandning av glukos- och fruktossirap, f(cid:134)r exportbidrag endast beviljas f(cid:148)r glukossirapen


title: Meddelande från kommissionen - Riktlinjer för beräkning av subventionsbeloppet i undersökningar avseende utjämningstull

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
anti-subsidy proceeding
import policy
support policy
third country

text: C 394/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 RIKTLINJER FˆR BER´KNING AV SUBVENTIONSBELOPPET I UNDERSˆKNINGAR AVSEENDE UTJ´MNINGSTULL (98/C 394/04) A. (cid:217)INLEDNING i) importen omfattas av en utj…mningsbar subven(cid:220) Artiklarna 5(cid:134)7 i r¿dets f‰rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997(cid:216)(˛) om skydd mot subventionerad import fr¿n l…nder som inte …r medlemmar i Europeiska gemenskapen inneh¿ller best…mmelser om ber…kning av subventionsbeloppet. Syftet med detta meddelande …r att mera utf‰rligt f‰rklara hur dessa best…mmelser skall till(cid:220) l…mpas, vid behov med hj…lp av exempel, f‰r att klarg‰ra den metod som kommissionen normalt kommer att an(cid:220) v…nda vid ber…kning av subventionsbeloppet i …renden som avser utj…mningstull, s¿vida inte s…rskilda omst…n(cid:220) digheter motiverar att avsteg g‰rs fr¿n denna metod. Av(cid:220) sikten …r att ber…kningarna skall bli mera ‰ppna och att uppn¿ st‰rre s…kerhet f‰r ekonomiska akt‰rer och ut(cid:220) l…ndska statsmakter. Detta meddelande …r inte p¿ n¿got s…tt bindande f‰r ge(cid:220) menskapens institutioner, utan inneh¿ller riktlinjer som endast avser genomf‰randet av s¿dana unders‰kningar avseende utj…mningstull som utf‰rs p¿ grundval av f‰r(cid:220) ordning (EG) nr 2026/97. Kommissionen avser att vid behov uppdatera detta med(cid:220) delande mot bakgrund av erfarenheter fr¿n f‰rvaltningen av f‰rordningen och med h…nsyn till den praxis p¿ detta omr¿de som till…mpas av v¿ra viktigaste handelspartner. B. (cid:217)BAKGRUND TILL BER´KNINGARNA a)(cid:217)Gemenskapen och dess medlemsstater …r medlemmar i V…rldshandelsorganisationen (WTO) och …r som s¿(cid:220) dana vid utf‰randet av unders‰kningar avseende ut(cid:220) j…mningstull bundna av best…mmelserna i WTO(cid:220)avta(cid:220) let om subventioner och utj…mnings¿tg…rder (subven(cid:220) tionsavtalet). Genom f‰rordning (EG) nr 2026/97 ge(cid:220) nomf‰rs de relevanta best…mmelserna i detta avtal och fastst…lls regler f‰r grunderna f‰r inf‰rande av utj…m(cid:220) nings¿tg…rder mot skadev¿llande subventionerad im(cid:220) port(cid:216)(ˇ). b) I enlighet med denna f‰rordning kan s¿dan import omfattas av ¿tg…rder om det till f‰ljd av en unders‰k(cid:220) ning fastst…lls att (˛)(cid:217)EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (ˇ)(cid:217)Dessa riktlinjer g…ller …ven f‰r de unders‰kningar avseende EKSG(cid:220)produkter som utf‰rs p¿ grundval av kommissionens beslut av den 3 september 1998 (EGT L 245, 4. 9. 1998, s. 3). tion, ii) importen v¿llar eller riskerar att v¿lla v…sentlig skada f‰r den gemenskapsindustri som tillverkar den likadana produkten, iii)(cid:217)utj…mnings¿tg…rder ligger i gemenskapens in(cid:220) tresse. c) Om ¿tg…rder anses vara motiverade utformas de nor(cid:220) malt som en utj…mningstull eller som ett ¿tagande fr¿n en export‰r eller fr¿n det subventionerande lan(cid:220) dets regering. Syftet med en s¿dan ¿tg…rd …r att mot(cid:220) verka den skadev¿llande subventioneringens verk(cid:220) ningar. Som det f‰rklaras i artikel 15. 1 i f‰rordning (EG) nr 2026/97 g…ller d…rf‰r att i) storleken p¿ utj…mningstullen inte f¿r ‰verstiga det belopp f‰r utj…mningsbara subventioner som fast(cid:220) st…llts, ii)(cid:217)storleken p¿ utj…mningstullen b‰r understiga sub(cid:220) ventionsbeloppet om en s¿dan l…gre tull …r tillr…ck(cid:220) lig f‰r att undanr‰ja den skada som v¿llas gemen(cid:220) skapsindustrin. I b¿da fallen …r det helt klart n‰dv…ndigt att k…nna till det exakta subventionsbeloppet. Detta f‰ruts…tter att det finns en metod f‰r att ber…kna subventionsbeloppet. I detta meddelande beskrivs en anv…ndbar ber…kningsme(cid:220) tod. Det b‰r noteras att endast de ¿tg…rder som utg‰r en utj…mningsbar subvention omfattas av dessa rekommen(cid:220) dationer. C. (cid:217)FˆRM¯N FˆR MOTTAGAREN Subventioner kan utformas p¿ m¿nga s…tt. I artikel 2 i f‰rordning (EG) nr 2026/97 definieras en subvention som antingen -(cid:217)ett finansiellt bidrag fr¿n de offentliga myndighe(cid:220) terna, eller -(cid:217)n¿gon annan form av inkomst(cid:220) eller prisst‰d i enlig(cid:220) het med artikel XVI i GATT 1994, som inneb…r att en f‰rm¿n d…rmed beviljas. 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/7 I enlighet med artikel 5 i f‰rordning (EG) nr 2026/97 m¿ste ber…kningen av f‰rm¿nen avspegla det subven(cid:220) tionsbelopp som konstateras f‰religga under unders‰k(cid:220) ningsperioden och inte endast det nominella v…rdet av beloppet vid den tidpunkt d¿ det ‰verf‰rs till mottagaren eller d¿ de offentliga myndigheterna underl¿ter att driva in det eller eftersk…nker det. Subventionsbeloppets nominella v…rde m¿ste s¿ledes r…k(cid:220) nas om till det v…rde som g…ller f‰r unders‰kningsperio(cid:220) den genom till…mpning av den normala marknadsr…ntan. D. (cid:217)BER´KNING AV SUBVENTIONEN PER ENHET/ SUBVENTIONENS V´RDE I f‰rordning (EG) nr 2026/97, som baseras p¿ subven(cid:220) tionsavtalet inom ramen f‰r WTO, utg¿s fr¿n att en vik(cid:220) tig verkan av subventionen alltid …r att f‰retagets kostna(cid:220) der sjunker, och detta avspeglas d…rf‰r i den metod som anv…nds f‰r att ber…kna utj…mningstullarnas niv¿. ´nda(cid:220) m¿let med ber…kningen …r att f¿ fram subventionsbelop(cid:220) pet per tillverkad enhet (artikel 7. 1 i f‰rordning (EG) nr 2026/97) under unders‰kningsperioden (se avsnitt F). N…r det g…ller konsumentprodukter, t. ex. TV(cid:220)apparater, …r varje enskild produkt den relevanta enheten. I fr¿ga om bulkprodukter, exempelvis g‰dningsmedel eller kemi(cid:220) kalier, …r det l…mpligt att exempelvis ber…kna subventio(cid:220) nen per ton, eller i n¿gon annan l…mplig m…tenhet. De typer av subvention som …r enklast att ber…kna …r d…rf‰r de som beviljas per enhet (exempel 1). Subventionen per enhet kan omr…knas till ett v…rde i f‰r(cid:220) h¿llande till produktens hela v…rde vid gemenskapens gr…ns genom att subventionen per enhet uttrycks i pro(cid:220) cent av det genomsnittliga importpriset cif per enhet (f‰re tull). P¿ detta s…tt kan det fastst…llas huruvida subventionsbe(cid:220) loppet understiger tr‰skelv…rdet, eftersom detta uttrycks i v…rde i artikel 14. 5 i f‰rordning (EG) nr 2026/97 (1(cid:216)% i fr¿ga om import fr¿n utvecklingsl…nder och 2(cid:134)3(cid:216)% i fr¿ga om import fr¿n i(cid:220)l…nder). Under vissa omst…ndig(cid:220) heter kan det ocks¿ vara l…mpligt att utforma utj…m(cid:220) ningstullen som en v…rdetull. E. (cid:217)BER´KNING AV VISSA FORMER AV SUBVENTIO(cid:220) NER a) Bidrag I n l e d n i n g mellan den tidpunkt d¿ det mottas och unders‰k(cid:220) ningsperioden, dvs. den period ‰ver vilken tillverk(cid:220) ningen eller f‰rs…ljningen f‰rdelas. Om bidraget bokf‰rs som int…kt under unders‰k(cid:220) ningsperioden, (dvs. beloppet f‰rdelas i sin helhet p¿ tillverkningen eller f‰rs…ljningen under denna period,) adderas s¿ledes i normala fall den r…nta som skulle ha l‰pt under den perioden. Om bidraget d…remot f‰rde(cid:220) las ‰ver en tidsperiod som …r l…ngre …n unders‰k(cid:220) ningsperioden l…ggs r…ntan till p¿ det s…tt som be(cid:220) skrivs i avsnitt F a ii. Varje klumpsumma som ‰verf‰rs eller inte drivs in el(cid:220) ler eftersk…nks (t. ex. befrielse fr¿n inkomstskatt eller tull, skatteavdrag, belopp som intj…nas genom ett f‰r(cid:220) m¿nligt tillhandah¿llande av varor eller tj…nster eller genom ‰verdrivna priser f‰r uppk‰p av varor anses vara likv…rdig med ett bidrag. (Se exempel I, 1 i, 3, 4 och 5). Exempel p¿ bidrag eller motsvarande Vid fastst…llandet av det fulla subventionsbeloppet b‰r alla beloppen i nedanst¿ende exempel h‰jas med r…n(cid:220) tan p¿ det s…tt som beskrivs i inledningen. Det totala subventionsbeloppet beror ocks¿ p¿ huruvida subven(cid:220) tionen f‰rdelas eller bokf‰rs som int…kt. i) Direkt ‰verf‰ring av medel Det enklaste fallet. Subventionsbeloppet …r det be(cid:220) lopp som mottas av det ber‰rda f‰retaget (en sub(cid:220) vention f‰r att till denna kategori). t…cka r‰relsef‰rluster h‰r ii) Befrielse fr¿n skatter Subventionsbeloppet …r det skattebelopp som det mottagande f‰retaget hade varit tvunget att betala enligt den till…mpliga grundskattesatsen under un(cid:220) ders‰kningsperioden. iii) Skattereduktion N…r det g…ller bidrag (eller motsvarande) och inget belopp ¿terbetalas, utg‰rs subventionens v…rde av bi(cid:220) skillnader dragsbeloppet korrigerat f‰r eventuella Subventionsbeloppet …r skillnaden mellan det skattebelopp som det mottagande f‰retaget fak(cid:220) tiskt betalar under unders‰kningsperioden och det C 394/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 belopp som skulle ha betalats enligt den normala skattesatsen. (Samma metod b‰r till…mpas p¿ alla andra befriel(cid:220) ser och undantag fr¿n skyldigheter, t. ex. import(cid:220) tullar, sociala avgifter och avg¿ngsvederlag. ) l¿n fr¿n privata banker. Om detta inte …r m‰jligt b‰r man utg¿ fr¿n den r…nta som f‰retag i en lik(cid:220) nande finansiell situation i samma sektor av eko(cid:220) nomin f¿r betala f‰r likv…rdiga privata l¿n eller, om uppgifter som s¿dana l¿n inte …r tillg…ngliga, den r…nta f‰r likv…rdiga privata l¿n som betalas av f‰retag i en liknande finansiell situation i vilken sektor som helst. iv) Avskrivningar ut‰ver plan Avskrivningar ut‰ver plan av tillg¿ngar enligt ett offentligt godk…nt program b‰r betraktas som en skattereduktion. Subventionsbeloppet …r skillna(cid:220) den mellan det skattebelopp som under unders‰k(cid:220) ningsperioden skulle ha betalats enligt den nor(cid:220) mala avskrivningsplanen f‰r de ber‰rda tillg¿ng(cid:220) arna och den skatt som faktiskt betalats enligt av(cid:220) skrivningarna ut‰ver plan. I den m¿n som avskriv(cid:220) ningar ut‰ver plan medf‰r l…gre skatt f‰r det be(cid:220) r‰rda f‰retaget under unders‰kningsperioden, f‰(cid:220) religger det en f‰rm¿n. v) R…ntesubventioner iv) Om det inte finns n¿gon utl¿ningspraxis f‰r lik(cid:220) v…rdiga kommersiella l¿n p¿ det exporterande lan(cid:220) dets inhemska marknad, kan r…ntan p¿ ett kom(cid:220) mersiellt l¿n uppskattas p¿ grundval av indikato(cid:220) rer f‰r den ekonomiska situation som r¿dde un(cid:220) der perioden (s…rskilt inflationstakten), och det ber‰rda f‰retagets situation. v) N…r ett l¿n helt eller delvis efterges eller inte beta(cid:220) las tillbaka, kommer det icke ¿terbetalda beloppet att betraktas som ett bidrag beroende p¿ om det fanns n¿gon garanti eller ej. N…r det g…ller r…ntesubventioner utg‰rs subven(cid:220) tionsbeloppet av den r…nta som sparas in av det mottagande f‰retaget under unders‰kningsperio(cid:220) den. S…rskilda fall b) L¿n Grundl…ggande metod i)(cid:217)N…r det g…ller l¿n fr¿n offentliga myndigheter (och ¿terbetalning …ger rum) …r subventionen skillnaden mellan det r…ntebelopp som betalas f‰r l¿net fr¿n de offentliga myndigheterna och den r…nta som normalt skulle ha betalats f‰r ett likv…r(cid:220) digt kommersiellt l¿n under unders‰kningsperio(cid:220) den. (Se exempel 2 i). ii)(cid:217)Ett likv…rdigt kommersiellt l¿n motsvarar vanligt(cid:220) vis ett l¿n av ungef…r samma storlek och ¿terbe(cid:220) talningsperiod som mottagaren skulle ha kunnat f¿ hos en representativ privat bank som verkar p¿ f‰retagets hemmamarknad. iii)(cid:217)I detta sammanhang b‰r marknadsr…ntan i f‰rsta hand fastst…llas p¿ grundval av den r…nta som det ber‰rda f‰retaget faktiskt betalar f‰r likv…rdiga vi)(cid:217)Det b‰r noteras att anst¿nd med skatt, eller an(cid:220) st¿nd med n¿gon annan finansiell skyldighet, b‰r betraktas som r…ntefria l¿n, och i dessa fall be(cid:220) r…knas subventionsbeloppet enligt ovan. vii)(cid:217)N…r det g…ller bidrag som skall ¿terbetalas, b‰r s¿dana ocks¿ betraktas som r…ntefria l¿n tills de ¿terbetalas. Om de inte ¿terbetalas, helt eller del(cid:220) vis, kommer de att betraktas som bidrag snarare …n r…ntefria l¿n fr¿n och med den dag d¿ det fastst…lls att ¿terbetalning inte skall ske. Fr¿n och med denna dag kommer den normala metoden f‰r ber…kning av bidrag att till…mpas. I synnerhet g…ller att om bidraget skall f‰rdelas ‰ver tiden, kommer f‰rdelningen att p¿b‰rjas den dag d¿ det fastst…lls att ¿terbetalning inte skall ske. Sub(cid:220) ventionsbeloppet motsvarar bidragsbeloppet mi(cid:220) nus ¿terbetalda belopp. viii)(cid:217)Samma tillv…gag¿ngsst…tt g…ller f‰r ansvarsf‰r(cid:220) bindelsel¿n. I den m¿n s¿dana l¿n ges till en f‰r(cid:220) m¿nlig r…ntesats, ber…knas subventionen enligt i. Om det d…remot fastst…lls att l¿net inte skall ¿terbetalas betraktas det som ett bidrag fr¿n och 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/9 med den dag d¿ det fastst…lls att ¿terbetalning inte skall ske. Subventionsbeloppet utg‰rs av l¿(cid:220) nebeloppet minus eventuella ¿terbetalningar. c) L¿negarantier i)(cid:217)I allm…nhet g‰r en l¿negaranti det m‰jligt f‰r ett f‰retag att l¿na kapital till en l…gre kostnad …n den normala, eftersom risken f‰r att utl¿naren inte skall f¿ tillbaka sina pengar i n¿gon m¿n minskar. ´ven om de offentliga myndigheterna l…mnar garantin inneb…r det faktum att l¿nen er(cid:220) h¿lls till en l…gre r…nta …n vad som annars skulle vara fallet inte att det f‰religger en subvention, f‰rutsatt att garantin finansieras p¿ ett aff…rsm…s(cid:220) sigt s…tt, eftrsom f‰retagets betalning f‰r denna garanti antas kompensera f‰r den f‰rm¿nliga r…n(cid:220) tan. ii)(cid:217)I denna situation anses det inte f‰religga n¿gon f‰rm¿n f‰r mottagaren, om den avgift denne be(cid:220) talar till garantiprogrammet …r tillr…ckligt f‰r att programmet skall kunna drivas p¿ kommersiell grund, dvs. att alla kostnader t…cks och en rimlig vinstmarginal uppn¿s. I en s¿dan situation f‰rut(cid:220) s…tts att avgiften t…cker den risk som f‰ljer av att l…gre r…nta tas ut. Om garantiprogrammet …r af(cid:220) f…rsm…ssigt g¿ngbart under hela unders‰kningspe(cid:220) rioden och mottagaren har betalat den relevanta avgiften, f‰religger inte n¿got finansiellt bidrag fr¿n de offentliga myndigheterna och s¿ledes ingen subvention, …ven om den ber‰rda mottaga(cid:220) ren inte skulle kunna ¿terbetala sina l¿n under pe(cid:220) rioden. Om programmet inte …r aff…rsm…ssigt g¿ngbart, utg‰rs f‰rm¿nen f‰r mottagaren av skillnaden mellan de avgifter som faktiskt betalas och de av(cid:220) gifter som borde ha betalats f‰r att g‰ra program(cid:220) met aff…rsm…ssigt, eller skillnaden mellan det be(cid:220) lopp f‰retaget betalar f‰r det garanterade l¿net och det belopp f‰retaget skulle f¿ betala f‰r ett likv…rdigt kommersiellt l¿n i avsaknad av offentlig garanti, beroende p¿ vilket belopp som …r l…gst. iii)(cid:217)N…r det g…ller s…rskilda garantier (dvs. s¿dana som inte ing¿r i n¿got program), b‰r det f‰rst fastst…llas huruvida de betalda avgifterna motsva(cid:220) rar de som tas ut hos andra f‰retag i en liknande situation vilka omfattas av aff…rsm…ssiga l¿nega(cid:220) rantiprogram. Om detta …r fallet f‰religger nor(cid:220) malt ingen subvention. Om detta d…remot inte …r fallet till…mpas den metod som anges i led ii ovan. iv) Om mottagaren inte betalar n¿gra avgifter …r sub(cid:220) ventionsbeloppet skillnaden mellan det belopp f‰(cid:220) retaget betalar f‰r det garanterade l¿net och det belopp f‰retaget skulle ha f¿tt betala f‰r ett lik(cid:220) v…rdigt kommersielt l¿n utan offentlig garanti. v) Samma ber…kningsprinciper g…ller f‰r kreditga(cid:220) rantier, dvs. n…r mottagaren har en garanti f‰r det fall att dess kunder inte betalar sina krediter. vi) N…r det g…ller exportkrediter och exportgarantier …r givetvis best…mmelserna i OECD(cid:220)‰verenskom(cid:220) melsen p¿ detta omr¿de v…gledande. d) Offentliga myndigheters tillhandah¿llande av varor och tj…nster P r i n c i p i)(cid:217)Subventionsbeloppet i fr¿ga om offentliga myn(cid:220) digheters tillhandah¿llande av varor och tj…nster …r skillnaden mellan det pris som f‰retagen beta(cid:220) lar f‰r varorna och tj…nsterna och den riktiga er(cid:220) s…ttningen f‰r varorna och tj…nsterna under r¿(cid:220) dande marknadsvillkor, om det pris som betalas till de offentliga myndigheterna …r l…gre …n detta belopp. Den riktiga ers…ttningen m¿ste nomalt fastst…llas med h…nsyn till r¿dande marknadsvillkor p¿ ex(cid:220) portlandets inhemska marknad, och ber…kningen av subventionsbeloppet f¿r endast avse den del av uppk‰pta varor och tj…nster som anv…nds direkt i tillverkningen eller f‰rs…ljningen av den likadana produkten under unders‰kningsperioden. J…mf‰relse med privata leverant‰rer ii)(cid:217)F‰rst m¿ste det fastst…llas huruvida samma be(cid:220) r‰rda varor och tj…nster tillhandah¿lls av b¿de de offentliga myndigheterna och privata akt‰rer. Om detta …r fallet, utg‰r de offentliga myndigheternas pris normalt sett en f‰rm¿n i den m¿n det …r l…gre …n det l…gsta pris som n¿gon av de privata akt‰(cid:220) rerna erbjuder det ber‰rda f‰retaget f‰r en likv…r(cid:220) digt produkt. Subventionsbeloppet …r skillnaden mellan dessa tv¿ priser. Om det ber‰rda f‰retaget inte har k‰pt likv…rdiga produkter fr¿n privata akt‰rer b‰r uppgifter in(cid:220) h…mtas om det pris som betalas av likv…rdiga f‰re(cid:220) C 394/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 tag i samma sektor av ekonomin eller, om s¿dana uppgifter inte …r tillg…ngliga, i ekonomin som hel(cid:220) het. Subventionsbeloppet ber…knas p¿ samma s…tt som ovan. e) Offentliga ink‰p av varor Offentliga leverant‰rer som har monopol iii)(cid:217)Om dock de offentliga myndigheterna har mono(cid:220) pol p¿ att leverera den ber‰rda varan eller tj…ns(cid:220) ten anses dessa produkter tillhandah¿llas till priser som understiger den riktiga ers…ttningen om vissa f‰retag eller sektorer f¿r f‰rm¿nliga priser. Sub(cid:220) ventionsbeloppet …r skillnaden mellan det f‰rm¿n(cid:220) liga priset och det normala priset. Om den ber‰rda varan eller tj…nsten anv…nds i m¿nga sektorer av ekonomin kommer en subven(cid:220) tion endast anses selektiv om det finns bevis f‰r att en s…rskild firma eller sektor f¿r ett f‰rm¿nligt pris. Det kan h…nda att de uttagna styckepriserna va(cid:220) rierar i enlighet med neutrala och objektiva krite(cid:220) rier, t. ex. att stora f‰rbrukare betalar ett l…gre styckepris …n sm¿ f‰rbrukare, vilket ibland …r fal(cid:220) let vad g…ller gas och elektricitet. I detta fall inne(cid:220) b…r det faktum att vissa f‰retag f¿r f‰rm¿nligare priser …n andra inte n‰dv…ndigtvis att tillhanda(cid:220) h¿llandet sker till ett l…gre pris …n den riktiga er(cid:220) s…ttningen, f‰rutsatt att prisstrukturen i fr¿ga till(cid:220) l…mpas generellt i hela ekonomin och utan att vissa sektorer eller f‰retag f¿r f‰rm¿nliga priser. Subventionsbeloppet …r i princip skillnaden mellan det f‰rm¿nliga priset och det normala pris som ett motsvarande f‰retag f¿r betala enligt den normala prisstrukturen. iv) Om det normala priset inte t…cker leverant‰rens genomsnittliga totalkostnader med till…gg f‰r en rimlig vinstmarginal (grundad p¿ genomsnittet f‰r den ber‰rda sektorn) utg‰rs dock subventionsbe(cid:220) loppet av skillnaden mellan det f‰rm¿nliga priset och det pris som kr…vs f‰r att t…cka kostnaderna och vinsten. v) Om de offentliga myndigheterna har monopol p¿ att leverera en vara eller tj…nst med ett specifikt anv…ndningsomr¿de, inte fr¿gan om huruvida priss…ttningen …r f‰rm¿nlig, och subventionsbeloppet utg‰rs av skillnaden mel(cid:220) lan det pris som betalas av det ber‰rda f‰retaget och det pris som kr…vs f‰r att t…cka leverant‰rens kostnader och vinstmarginal. t. ex. bildr‰r, uppst¿r i)(cid:217)I det fall b¿de de offentliga myndigheterna och privata akt‰rer k‰per varan i fr¿ga motsvarar sub(cid:220) ventionsbeloppet den omfattning i vilken det pris f‰r den likadana produkten som betalas av de of(cid:220) fentliga myndigheterna ‰verskrider det h‰gsta pris som den privata sektorn erbjuder f‰r ett likv…rdigt ink‰p av samma vara. ii)(cid:217)Om det ber‰rda f‰retaget inte har haft n¿gon lik(cid:220) v…rdigt f‰rs…ljning till privata akt‰rer b‰r uppgif(cid:220) ter inh…mtas om det pris som privata akt‰rer beta(cid:220) lar till likv…rdiga f‰retag i samma sektor av eko(cid:220) nomin eller, om s¿dana uppgifter inte …r tillg…ng(cid:220) liga, i ekonomin som helhet. I detta fall b‰r sub(cid:220) ventionsbeloppet ber…knas p¿ samma s…tt som ovan. iii)(cid:217)Om de offentliga myndigheterna har monopol p¿ att k‰pa varan i fr¿ga motsvarar subventionsbe(cid:220) loppet vad g…ller de offentliga myndigheternas in(cid:220) k‰p av varor den omfattning i vilken det pris som betalas f‰r varan ‰verskrider den riktiga ers…tt(cid:220) ningen. I detta fall motsvarar den riktiga ers…tt(cid:220) ningen de genomsnittliga kostnaderna under un(cid:220) ders‰kningsperioden f‰r det f‰retag som s…ljer produkten med till…gg f‰r ett rimligt vinstbelopp, som m¿ste fastst…llas fr¿n fall till fall. Subventionsbeloppet …r skillnaden mellan det pris som de offentliga myndigheterna betalar och den riktiga ers…ttningen enligt ovan. f) Offentligt tillskott av kapital till f‰retag i)(cid:217)Offentligt tillskott av kapital till f‰retag anses inte medf‰ra n¿gon f‰rm¿n om inte investeringen kan anses strida mot sedvanlig investeringspraxis (in(cid:220) begripet tillhandah¿llande av riskkapital) bland privata investerare i det ber‰rda exportlandet. ii)(cid:217)Offentligt tillskott av kapital medf‰r s¿ledes inte i sig sj…lv n¿gon f‰rm¿n. Kriteriet …r huruvida en privat investerare skulle ha satsat pengar i f‰reta(cid:220) get i samma situation som staten sk‰t till kapital. P¿ grundval av denna princip m¿ste fr¿gan be(cid:220) 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/11 handlas fr¿n fall till fall med h…nsyn till kommis(cid:220) sionens praxis f‰r bed‰mning av statlig st‰d p¿ detta omr¿de samt gemenskapens huvudsakliga handelspartners praxis. ¯ andra sidan kan det vara fr¿ga om subvention …ven om f‰retaget har uppn¿tt en rimlig avkast(cid:220) ning, ifall kapitaltillskottet gjordes vid en tid(cid:220) punkt n…r utsikterna f‰r en s¿dan avkastning var s¿ os…kra att ingen privat akt‰r skulle ha gjort investeringen. iii) Om de offentliga myndigheterna k‰per aktier i ett f‰retag och betalar ett pris som …r h‰gre …n det normala marknadspriset f‰r dessa aktier (med h…nsyn till alla andra faktorer som kan p¿verka en privat investerare) utg‰rs subventionsbeloppet naturligtvis av skillnaden mellan dessa tv¿ priser. vii)(cid:217)I de fall det inte finns n¿got marknadspris f‰r ak(cid:220) tierna och en subvention samt f‰rm¿n f‰religger, dvs. de offentliga myndigheterna inte har agerat i enlighet med privata akt‰rers investeringspraxis, m¿ste hela eller en del av kapitaltillskottet betrak(cid:220) tas som ett bidrag. vi)(cid:217)I de fall det inte finns n¿gon fri marknad f‰r handel med aktierna b‰r som en allm…n regel h…nsyn tas till de offentliga myndigheternas rea(cid:220) listiska f‰rv…ntningar i fr¿ga om avkastning p¿ priset f‰r aktierna. I detta avseende utg‰rs det b…sta beviset av en oberoende studie som visar att det …r rimligt att investera i det ber‰rda f‰retaget. Om n¿gon s¿dan inte finns ankommer det p¿ de offentliga myndigheterna att visa p¿ vilka grun(cid:220) der de bygger sina f‰rv…ntningar p¿ en rimlig r…ntabilitet. Ett beslut om att betrakta hela kapitaltillskottet som ett bidrag fattas endast i extrema fall d…r det fastst…lls att de offentliga myndigheterna inte hade f‰r avsikt att f¿ n¿gon som helst avkastning p¿ sin investering och faktiskt gav f‰retaget i fr¿ga ett f‰rt…ckt bidrag. Beslutet om hur stor del av kapitaltillskottet som b‰r behandlas som bidrag beror p¿ i vilken om(cid:220) fattning staten har agerat som en privat investe(cid:220) rare. Detta m¿ste fastst…llas fr¿n fall till fall. v)(cid:217)Om det inte finns n¿got marknadspris och kapi(cid:220) taltillskottet ing¿r som en del i ett p¿g¿ende of(cid:220) fentligt program f‰r s¿dana investeringar b‰r inte bara analysen av f‰retaget i fr¿ga utan …ven pro(cid:220) grammets allm…nna resultat under de senaste ¿ren studeras noga. Om det visar sig att de offentliga myndigheterna f¿r en rimlig avkastning p¿ pro(cid:220) grammet, b‰r det antas att de agerar i enlighet med privata akt‰rers investeringspraxis i det be(cid:220) r‰rda fallet. Om d…remot programmet inte har genererat n¿gon rimlig avkastning ankommer det p¿ de offentliga myndigheterna att visa p¿ vilka grunder de bygger sina f‰rv…ntningar p¿ en rim(cid:220) lig r…ntabilitet. g) Eftergift av skuld till de offentliga myndigheterna Om de offentliga myndigheterna eller offentligt …gda banker efterger en skuld inneb…r det att ett f‰retag befrias fr¿n sina betalningsf‰rpliktelser, och en s¿dan eftergift b‰r s¿ledes betraktas som ett bidrag. Om subventionen skall f‰rdelas b‰r perioden f‰r f‰rdel(cid:220) ning p¿b‰rjas vid den tidpunkt skulden efterges. Sub(cid:220) ventionsbeloppet utg‰rs av det resterande skuldbelop(cid:220) pet (inklusive upplupna r…ntor). vi)(cid:217)F‰rekomsten av en subvention avg‰rs p¿ grund(cid:220) val av den information som …r tillg…nglig f‰r par(cid:220) terna n…r kapitaltillskottet g‰rs. Om s¿ledes en unders‰kning avser ett kapitaltillskott som gjor(cid:220) des ett antal ¿r tidigare, inneb…r det faktum att f‰retagets resultat var s…mre …n v…ntat inte att en subvention f‰religger, f‰rutsatt att f‰rv…ntningen p¿ en rimlig avkastning var ber…ttigad med h…n(cid:220) syn till de omst…ndigheter som var k…nda n…r ka(cid:220) pitaltillskottet gjordes. F. (cid:217)UNDERSˆKNINGSPERIOD FˆR BER´KNING AV SUBVENTION (cid:134) DIREKT KOSTNADS(cid:220) OCH IN(cid:220) T´KTSFˆRING RESPEKTIVE FˆRDELNING Subventionens storlek b‰r fastst…llas f‰r en unders‰k(cid:220) ningsperiod som normalt sett b‰r motsvara det motta(cid:220) gande f‰retagets senaste r…kenskaps¿r (artikel 4. 1 i f‰r(cid:220) ordning (EG) nr 2026/97). ´ven om varje annan period om sex m¿nader f‰re unders‰kningens b‰rjan f¿r anv…n(cid:220) C 394/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 das, b‰r det senaste r…kenskaps¿ret f‰redras, eftersom detta g‰r det m‰jligt att kontrollera alla relevanta upp(cid:220) gifter mot verifierade r…kenskaper. Eftersom ett flertal subventioner har verkningar under m¿nga ¿r b‰r de subventioner som beviljats f‰re under(cid:220) s‰kningsperioden ocks¿ granskas i syfte att fastst…lla hur stor del av dessa subventioner som b‰r h…nf‰ras till un(cid:220) ders‰kningsperioden (se nedan). i) Om subventionen beviljas per enhet, t. ex. ett skatteav(cid:220) drag per exporterad enhet, utf‰rs ber…kningen per en(cid:220) het normalt genom att man anv…nder avdragets v…gda genomsnittliga v…rde under unders‰kningsperioden (exempel 1). ii)(cid:217)Andra typer av subventioner l¿ter sig inte med l…tthet uttryckas per enhet utan best¿r i en total summa pengar som m¿ste f‰rdelas per enhet p¿ l…mpligt s…tt. I detta avseende kan f‰ljande tv¿ ber…kningar beh‰va utf‰ras: -(cid:217)H…nf‰rande till unders‰kningsperioden av den del av de subventioner som beviljats f‰re unders‰k(cid:220) ningsperioden som har verkningar under ett flertal ¿r (artikel 7. 3 i f‰rordning (EG) nr 2026/97). -(cid:217)F‰rdelning av det subventionsbelopp som h…nf‰rts till unders‰kningsperioden p¿ varje enhet av den likadana produkten. I detta fall m¿ste en l…mplig n…mnare f‰r denna f‰rdelning v…ljas ut (artiklarna 7. 1 och 7. 2 i f‰rordning (EG) nr 2026/97). tillg¿ngarnas normala livsl…ngd (artikel 7. 3 i f‰r(cid:220) ordning (EG) nr 2026/97). S¿ledes kan subven(cid:220) tionsbeloppet av exempelvis ett bidrag (som det antas att mottagaren anv…nder f‰r att f‰rb…ttra sin l¿ngfristiga konkurrenskraft genom att k‰pa tillg¿ngrav n¿got slag) f‰rdelas ‰ver den normala livsl…ngd vid avskrivning av tillg¿ngar som an(cid:220) v…nds i den ber‰rda branschen. Normalt sett an(cid:220) v…nds i dessa fall metoden f‰r linj…r avskrivning. Om den normala avskrivningsperioden t. ex. …r fem ¿r kommer 20(cid:216)% av bidragets v…rde att h…n(cid:220) f‰ras till unders‰kningsperioden (se exempel 6). Metoden att f‰rdela ‰ver tiden inneb…r att icke(cid:220) ¿terkommande som beviljats ett flertal ¿r f‰re unders‰kningsperioden fortfarande kan vara utj…mningsbara, f‰rutsatt att de har verkningar under unders‰kningsperioden. subventioner Denna f‰rdelning motsvarar begreppsm…ssigt en rad ¿rliga bidrag med lika stora belopp. I syfte att fastst…lla f‰rm¿nen f‰r mottagaren b‰r den l…mp(cid:220) liga ¿rliga marknadsr…ntan l…ggas till varje bidrag s¿ att f‰rm¿nen av att inte beh‰va l¿na beloppen p¿ den ‰ppna marknaden avspeglas. Dessutom b‰r, i syfte att avspegla hela f‰rm¿nen f‰r motta(cid:220) garen av att f‰rfoga ‰ver en klumpsumma vid b‰rjan av f‰rdelningsperioden, subventionsbelop(cid:220) pet h‰jas med det genomsnittliga r…ntebelopp som mottagaren under hela f‰rdelningsperioden kan f‰rv…ntas erh¿lla f‰r den icke(cid:220)avskrivna de(cid:220) len av bidragsbeloppet. a) H…nf‰rande av ett subventionsbelopp till unders‰k(cid:220) ningsperioden iii) Som ett undantag till led ii, kostnadsf‰rs inor(cid:220) mala fall icke(cid:220)¿terkommande subventioner som v…rdem…ssigt understiger 1(cid:216)% direkt, …ven om de …r knutna till f‰rv…rv av anl…ggningstillg¿ngar. i)(cid:217)M¿nga typer av subventioner, t. ex. skatteincita(cid:220) ment och f‰rm¿nliga l¿n, …r ¿terkommande och verkan m…rks omedelbart efter beviljandet. F‰l(cid:220) jaktligen kan det belopp som beviljats mottagaren bokf‰ras som int…kt under unders‰kningsperio(cid:220) den. Det kostnadsf‰rda beloppet b‰r normalt sett h‰jas med den ¿rliga marknadsr…ntan, s¿ att hela f‰rm¿nen f‰r mottagaren avspeglas, eftersom det antas att mottagaren annars hade tvingats l¿na detta belopp vid periodens b‰rjan och ¿terbetala det vid periodens slut. iv)(cid:217)N…r det g…ller ¿terkommande subventioner som …r knutna till f‰rv…rv av anl…ggningstillg¿ngar, t. ex. befrielse fr¿n importtull p¿ maskiner, och som gavs f‰re unders‰kningsperioden, b‰r v…rdet av f‰rm¿nerna fr¿n tidigare ¿r inom avskrivnings(cid:220) perioden beaktas och ett l…mpligt belopp h…nf‰ras till unders‰kningsperioden (se exempel 7). ii)(cid:217)I fr¿ga om icke(cid:220)¿terkommande subventioner, som kan knytas till f‰rv…rv av anl…ggningstillg¿ngar m¿ste subventionens totala v…rde f‰rdelas ‰ver v)(cid:217)Dessutom kan ¿terkommande subventioner som beviljas i form av stora samlade belopp, f‰re un(cid:220) ders‰kningsperioden under vissa omst…ndigheter f‰rdelas ‰ver tiden, om det fastst…lls att de san(cid:220) 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/13 nolikt kan knytas till f‰rv…rv av anl…ggningstill(cid:220) g¿ngar och fortfarande inneb…r en f‰rm¿n under unders‰kningsperioden. vi)(cid:217)I de fall subventioner kostnadsf‰rs enligt leden i och iii b‰r s¿ledes inga av de subventioner som beviljas f‰re unders‰kningsperioden beaktas. N…r det g…ller de subventioner som f‰rdelas ‰ver ti(cid:220) den enligt leden ii, iv och v m¿ste de subventio(cid:220) ner som beviljats f‰re unders‰kningsperioden be(cid:220) aktas. vii)(cid:217)I bilaga I finns en mer detaljerad tabell med ex(cid:220) empel p¿ subventioner som skall f‰rdelas eller kostnadsf‰ras. Tabellen tj…nar endast som illust(cid:220) ration. F‰r vissa typer av subventioner kan en s…rskild unders‰kning beh‰va g‰ras f‰r varje en(cid:220) skilt fall vid beslut om kostnadsf‰ring eller f‰r(cid:220) delning. b) L…mplig n…mnare vid f‰rdelning av subventionsbelopp N…r det subventionsbelopp som skall h…nf‰ras till un(cid:220) ders‰kningsperioden har fastst…llts ber…knas beloppet per enhet genom att subventionsbeloppet divideras med ett l…mpligt belopp best¿ende av f‰rs…ljningsvoly(cid:220) men f‰r eller exporten av den ber‰rda produkten. i)(cid:217)N…r det g…ller exportsubventioner (artikel 3. 4 a i f‰rordning (EG) nr 2026/97) utg‰rs den l…mpliga n…mnaren av exportvolymen under unders‰k(cid:220) ningsperioden, eftersom s¿dana subventioner en(cid:220) dast inneb…r en f‰rm¿n f‰r exporten (se exemplen 2 och 3). ii)(cid:217)N…r det g…ller icke exportanknutna subventioner b‰r den totala f‰rs…ljningen (hemmamarknad plus export) normalt anv…ndas som n…mnare, eftersom s¿dana subventioner inneb…r en f‰rm¿n f‰r b¿de inhemsk f‰rs…ljning och export (se exempel 4). iii)(cid:217)Om subventionen endast ges f‰r en s…rskild pro(cid:220) dukt b‰r n…mnaren endast inbegripa f‰rs…ljningen av den produkten. Om detta inte …r fallet b‰r n…mnaren best¿ av det mottagande f‰retagets hela f‰rs…ljning. G. (cid:217)AVDRAG FR¯N SUBVENTIONSBELOPPET 1. (cid:217)I artikel 7. 1 i f‰rordning (EG) nr 2026/97 f‰reskrivs att endast f‰ljande avdrag f¿r g‰ras fr¿n subventions(cid:220) beloppet: i) Ans‰kningsavgifter eller andra kostnader som …r n‰dv…ndiga f‰r att bli ber…ttigad till eller erh¿lla subventioner. Det …r viktigt att notera att det ¿ligger export‰ren i det ber‰rda landet att beg…ra ett avdrag. I avsak(cid:220) nad av en s¿dan beg…ran, ¿tf‰ljd av kontrollerbar dokumentation, kommer inget avdrag att beviljas. De enda avgifter eller kostnader som i normala fall kan dras av …r de som betalas direkt till de offent(cid:220) liga myndigheterna under unders‰kningsperioden. Det m¿ste visas att denna betalning …r obligatorisk f‰r att erh¿lla en subvention. Betalningar till pri(cid:220) vata parter, t. ex. advokater och revisorer, som uppst¿r till f‰ljd av en ans‰kan om subvention, kan s¿ledes inte dras av. Avdrag f¿r heller inte g‰(cid:220) ras f‰r frivilliga bidrag till de offentliga myndighe(cid:220) terna, t. ex. g¿vor. ii) Exportskatter, tullar eller andra avgifter som tas ut vid export av en produkt till gemenskapen med s…r(cid:220) skild avsikt att utj…mna subventionen. Beg…ran om avdrag f‰r dessa kostnader b‰r endast godtas om avgifterna i fr¿ga togs ut under under(cid:220) s‰kningsperioden och det fastst…lls att de fortfa(cid:220) rande tas ut n…r slutgiltiga ¿tg…rder rekommende(cid:220) ras. 2. (cid:217)Normalt f¿r inga andra avdrag fr¿n subventionsbelop(cid:220) pet g‰ras. H…nsyn kan inte tas till subventioners skat(cid:220) teverkningar eller andra ekonomiska eller tidsm…ssiga verkningar som inte anges i detta meddelande. C 394/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 EXEMPEL P¯ BER´KNINGAR AV SUBVENTIONER I dessa exempel g‰rs f‰ljande antaganden: 1)(cid:217)Unders‰kningsperioden …r 1996. 2)(cid:217)R…ntan, som skall ¿terbetalas inom ett ¿r, …r 25(cid:216)%. 3)(cid:217)Avskrivningstiden f‰r maskiner …r fem ¿r. 4)(cid:217)Importtullen p¿ maskiner …r 50(cid:216)%. 5)(cid:217)Den likadana produkten kallas produkt X och m…ts i antal ton. 6)(cid:217)Det finns tre tillverkare i exportlandet och var och en exporterar 100(cid:216)000 ton per ¿r. De kallas f‰retag A, B respektive C. 7)(cid:217)I alla exempel uttrycks beloppen i l‰pande ecu. I praktiken uttrycks beloppen i exportlan(cid:220) dets valuta, medan tullen uttrycks i ecu vid gemenskapens gr…ns. a) Subventioner som beviljas per enhet av produkten Exempel 1 i)(cid:217)Export‰rerna av produkt X beviljas ett skatteavdrag fr¿n de offentliga myndigheterna f‰r varje exporterat ton. Detta avdrag varierar beroende p¿ s…songen. Under det f‰rsta halv¿ret 1996, n…r 200(cid:216)000 ton exporterades, uppgick avdraget till 5 ecu per ton. Under det andra halv¿ret, n…r 100(cid:216)000 ton exporterades, steg avdraget till 20 ecu per ton. Som ett v…gt genomsnitt var skatteavdragt v…rt 10 ecu per ton under unders‰kningspe(cid:220) rioden. Eftersom detta …r likv…rdigt med ett bidrag ber…knas subventionsbeloppet genom att 25(cid:216)% r…nta l…ggs till, vilket medf‰r att subventionsbeloppet …r 12,5 ecu per ton. Med tanke p¿ att avdragen beviljas regelbundet under ¿rets lopp kommer f‰retaget i praktiken inte att under hela ¿ret ha haft f‰rm¿n av r…ntan p¿ de flesta av transaktionerna. Om f‰retagen l…gger fram relevant bevisning kan r…ntan minskas med h…nsyn till den v…gda genomsnittliga period under vilken de f‰rfogade ‰ver hela det beviljade beloppet. Alla tre f‰retag, (A, B och C), drar f‰rm¿n av denna subvention. ii)(cid:217)N…r skatteavdragen varierar beroende p¿ s…songen och det i unders‰kningen fastst…lls att det regelbundet f‰rh¿ller sig s¿ b‰r det v…gda genomsnittliga beloppet anv…ndas. Om dock unders‰kningen visar att avdraget p¿ 20 ecu per ton skulle bli permanent, b‰r detta beloppp och inte det v…gda genomsnittliga beloppet utg‰ra grunden f‰r subventionsbe(cid:220) loppet, eftersom detta belopp utg‰r den faktiska f‰rm¿nen f‰r export‰ren i fr¿ga om nuvarande s…ndningar. b) Subventioner som kostnadsf‰rs under unders‰kningsperioden Exempel 2 F‰retag A (cid:134) F‰rdelning av exportsubventioner (cid:134) F‰retag som m¿ste exportera hela sin tillverkning i)(cid:217)F‰retag A f¿r ytterligare f‰rm¿ner om det exporterar alla produkter X som det tillver(cid:220) kar. Detta …r helt klart en exportsubvention eftersom f‰rm¿nerna …r knutna till exportre(cid:220) sultat. Bland annat befrias f‰retaget fr¿n inkomstskatt. Under unders‰kningsperioden 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/15 tillverkade och exporterade f‰retaget 100(cid:216)000 ton. Om man antar att f‰retaget f¿r en vinst p¿ 4 miljoner ecu f‰r produkt X under unders‰kningsperioden och att den normala skattesatsen …r 25(cid:216)%, blir v…rdet av denna befrielse 1 miljon ecu, vilket …r likv…rdigt med 10 ecu per ton. Eftersom f‰r ber…knings…ndam¿l skattebefrielsen har likadana verkningar som ett kontantbidrag, b‰r 25(cid:216)% r…nta l…ggas till, vilket medf‰r att v…rdet p¿ subventio(cid:220) nen …r 12,50 ecu per ton. ii)(cid:217)F‰retag A f¿r …ven ett offentligt l¿n p¿ 5 miljoner ecu till 5(cid:216)% r…nta f‰r samma projekt, medan den normala marknadsr…ntan …r 25(cid:216)%. Eftersom l¿net m¿ste ¿terbetalas, …r sub(cid:220) ventionsbeloppet skillnaden mellan den r…nta som faktiskt betalas och den normala marknadsr…ntan, dvs. 20(cid:216)% av 5 miljoner ecu = 1 miljon ecu under unders‰kningsperio(cid:220) den. Subventionen blir d…rf‰r 10 ecu per ton. Denna subvention kommer att ¿terkomma i framtida perioder om ¿terbetalningsperioden f‰r l¿net ‰verstiger ett ¿r. Subventionens exakta belopp beror p¿ hur mycket av l¿nets kapitalbelopp som har ¿terbetalats. Exempel 3 F‰retag B (cid:134) F‰rdelning av exportsubventioner (cid:134) ˆkning av exporten F‰retag B m¿ste inte exportera all sin tillverkning, men f¿r fr¿n sin beskattningsbara in(cid:220) komst dra av 20(cid:216)% av den vinst det g‰r vid en ‰kning av exportv…rdet. Detta …r helt klart en exportsubvention eftersom f‰rm¿nen …r knuten till exportresultat, och den b‰r f‰rdelas endast ‰ver f‰retagets exportf‰rs…ljning. F‰r ber…knings…ndam¿l …r f‰rm¿nen likv…rdig med ett kontantbidrag. F‰retag B tillverkade 200(cid:216)000 ton och ‰kade sin export fr¿n 50(cid:216)000 ton till 100(cid:216)000 ton under unders‰kningsperioden, med ett genomsnittligt exportpris per ton p¿ 160 ecu. Detta …r likv…rdigt med en ‰kning av exportv…rdet p¿ 50(cid:216)000 (cid:141) 160 ecu = 8 miljoner ecu, varav 2 miljoner ecu utg‰r vinst. 20(cid:216)% av 2 miljoner ecu …r 400(cid:216)000 ecu. Om skattesatsen …r 25(cid:216)% minskar tillverkaren sin skatt med 100(cid:216)000 ecu. Eftersom 100(cid:216)000 ton exporterades …r f‰rm¿nen 1 ecu per ton. Med till…gg f‰r 25(cid:216)% r…nta blir subventionens v…rde 1,25 ecu per ton. Exempel 4 Icke(cid:220)export (cid:134) F‰rdelning ‰ver den totala f‰rs…ljningen I st…llet f‰r att f¿ exportsubventioner f¿r f‰retag C en tillverkningssubvention som …r selek(cid:220) tiv f‰r den ber‰rda industrin och s¿ledes utj…mningsbar. Subventionen f‰rdelas ‰ver f‰reta(cid:220) gets totala f‰rs…ljning, inte bara ‰ver exporten. i)(cid:217)F‰retag C tillverkade och s¿lde under unders‰kningsperioden 200(cid:216)000 ton av produkt X, 100(cid:216)000 p¿ hemmamarknaden och 100(cid:216)000 f‰r export. Vid ber…kningen av subventions(cid:220) beloppet i fr¿ga om inhemska subventioner …r endast den totala f‰rs…ljningsvolymen, inte exporten, relevant. ii)(cid:217)Om f‰retaget i fr¿ga s¿ledes befriades fr¿n inkomstskatt och under unders‰kningsperio(cid:220) den fick en vinst p¿ 4 miljoner ecu samtidigt som den normala skattesatsen …r 25(cid:216)%, C 394/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 skulle den minskade skatten p¿ 1 miljon ecu f‰rdelas ‰ver 200(cid:216)000 enheter, vilket inne(cid:220) b…r en subvention p¿ 5 ecu plus 25(cid:216)% r…nta = 6,25 ecu per ton. Exempel 5 F‰rm¿nligt ink‰p av varor eller tj…nster I detta exempel antas att 1 ton gas f‰rbrukas f‰r att tillverka 1 ton av produkt X. Gasen levereras av ett offentligt …gt distributionsf‰retag, som …r den enda leverant‰ren i det be(cid:220) r‰rda landet. I avsaknad av leveranser fr¿n den privata sektorn m¿ste f‰rm¿nen v…rderas i f‰rh¿llande till huruvida den offentliga leverant‰rens pris t…cker kostnaderna eller om priset …r f‰rm¿nligt. Det normala priset p¿ gas till stora industriella f‰rbrukare …r 70 ecu per ton i enlighet med en prisstruktur som medger att den offentliga leverant‰ren t…cker alla sina kostnader. I syfte att fr…mja den ber‰rda industrins konkurrenskraft besl‰ts dock 1996 att minska priset p¿ gas enbart f‰r denna industri till 50 ecu per ton. Detta …r ett f‰rm¿nligt pris eftersom andra stora industriella f‰rbrukare forts…tter att betala 70 ecu per ton. Alla tre f‰retagen f¿r denna subvention i form av skillnaden mellan 70 ecu (det normala priset) och 50 ecu (det f‰rm¿nliga priset), dvs. 20 ecu plus den normala r…ntan p¿ 25(cid:216)%(cid:216)=(cid:216)25 ecu per ton. c) Subventioner som f‰rdelas ‰ver tiden Exempel 6 Bidrag f‰r ink‰p av maskiner (anl…ggningstillg¿ngar) F‰retag A f¿r ett icke(cid:220)¿terkommande bidrag p¿ 5 miljoner ecu f‰r att k‰pa maskiner f‰r tillverkning av en produkt p¿ export. F‰rm¿nen av denna subvention sprids ‰ver den nor(cid:220) mala avskrivningstiden f‰r s¿dana anl…ggningstillg¿ngar. Om man antar att denna tid …r fem ¿r i den ber‰rda industrin, blir det belopp som b‰r h…nf‰ras till ett ¿r (och s¿ledes under(cid:220) s‰kningsperioden) 1 miljon ecu, vilket …r likv…rdigt med 10 ecu per ton. En klumpsumma p¿ 5 miljoner ecu …r givetvis mycket mera v…rd …n fem ¿rliga bidrag p¿ vardera 1 miljon ecu. I syfte att avspegla hela f‰rm¿nen f‰r mottagaren m¿ste det nominella beloppet p¿ 10 ecu h‰jas med den genomsnittliga ¿rliga r…nta som f‰retaget skulle kunna f¿ f‰r den icke avskrivna delen av bidragsbeloppet under fem ¿r. ¯r 1 skulle detta belopp uppg¿ till 25(cid:216)% av 5 miljoner ecu, dvs. 1,25 miljoner ecu. ¯r 5 skulle beloppet uppg¿ till 25(cid:216)% av 1 miljon ecu, dvs. 0,25 miljoner ecu. ˆver perioden som helhet blir den genom(cid:220) snittliga ¿rliga r…ntan 0,75 miljoner ecu, vilket …r likv…rdigt med 7,5 ecu per ton. F‰ljaktligen …r subventionsbeloppet f‰r vart och ett av de fem ¿ren f‰ljande: 10 ecu (nominellt belopp) plus 7,5 ecu (ackumulerad r…nta) = 17,5 ecu per ton. Detta belopp kan utj…mnas under ytterligare fyra ¿r. 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/17 Exempel 7 Befrielse fr¿n importtull p¿ maskiner (anl…ggningstillg¿ngar) Om subventionen erh‰lls f‰re unders‰kningsperioden, kan det ¿rliga v…rdet p¿ f‰rm¿ner fr¿n tidigare ¿r inom avskrivningstiden l…ggas till. I exemplet nedan har f‰retag A beviljats befrielse fr¿n importtull p¿ maskiner sedan 1990. Eftersom maskiner p¿ intet s…tt f‰rbrukas vid tillverkningen av den f…rdiga produkten …r subventionen utj…mningsbar. F‰r ber…knings(cid:220) …ndam¿l …r minskningen av importtull likv…rdig med ett bidrag. Om man antar att under(cid:220) s‰kningsperioden …r 1996 och att f‰retaget importerar maskiner f‰r 1 miljon ecu per ¿r, uppg¿r det belopp som skall h…nf‰ras till unders‰kningsperioden till 500(cid:216)000 ecu, vilket …r likv…rdigt med 5 ecu per ton. Subventionsbeloppet inklusive 25(cid:216)% r…nta …r 6,25 ecu per ton. (Se tabell 1 f‰r en utf‰rligare f‰rklaring. ) (Samma f‰rdelningsmetod kan anv…ndas f‰r andra typer av subventioner, t. ex. l¿n. ) d) Totalt subventionsbelopp (ecu per ton) Exempel F‰retag A F‰retag B F‰retag C 1 2 3 4 5 6 7 Summa(cid:218) e) Ber…kning av utj…mningstull 12,5(cid:217) 22,5(cid:217) - - 25,0(cid:217) 17,5(cid:217) 6,25 83,75 12,5(cid:217) - 1,25 - 25,0(cid:217) - - 38,75 12,5(cid:217) - - 6,25 25,0(cid:217) - - 43,75 a)(cid:217)Om subventionsbeloppet …r l…gre …n skademarginalen, b‰r det normalt utg‰ra grunden f‰r utj…mningstullen. Denna tull tas ut vid varornas ‰verg¿ng till fri oms…ttning och kan utformas p¿ f‰ljande s…tt: i)(cid:217)En s…rskild tull, dvs. ett belopp per ton, vilket i ovann…mnda fall inneb…r f‰ljande: F‰retag A: 83,75 ecu, f‰retag B: 38,75 ecu, f‰retag C: 43,75 ecu. ii)(cid:217)En v…rdetull, uttryckt i procent av importpriset cif f‰re tull. Om i ovann…mnda fall priset per enhet cif …r 180 ecu per ton, tas f‰ljande v…rdetull ut: F‰retag A: 46,5(cid:216)%, f‰retag B: 21,5(cid:216)%, f‰retag C: 24,3(cid:216)%. Beloppet avrundas till en decimal. b) Tullen kommer givetvis inte att vara h‰gre …n skademarginalen, om denna …r l…gre …n subventionsbeloppet. C 394/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 98 BILAGA Tabell 1 Befrielse fr¿n importtull p¿ maskiner (cid:134) Subvention beviljad sedan 1990 Unders‰kningsperiod 1996 (cid:134) Avskrivningstid 5 ¿r Antagande: Maskiner f‰r 1 miljon ecu importeras per ¿r (cid:134) tullsats 50(cid:216)% Belopp att h…nf‰ra till varje ¿r 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 Ink‰pt(cid:217)¿r:(cid:217)1990 0,2 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Summa(cid:218) 0,2 Subventionsbelopp 0,1 Tullsats 50(cid:216)% 0,4 0,2 0,6 0,3 0,2 0,2 0,2 0,2 0,8 0,4 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 - 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 - - 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 0,5 Subventionen f‰r maskiner anskaffade ¿ren 1990 och 1991 …r inte med i ber…kningen f‰r unders‰kningspe(cid:220) rioden (1996). Subventionen f‰r maskiner anskaffade fr¿n och med 1993 kan forts…tta att utj…mnas tills f‰rdelningsperioden upph‰r. Tabell 2 Tabell med exempel p¿ subventioner som skall kostnadsf‰ras eller f‰rdelas ‰ver tiden KOSTNADSFˆRDA SUBVENTIONER SUBVENTIONER FˆRDELADE ˆVER TIDEN Till annat …n ink‰p av anl…ggningstillg¿ngar c x Till ink‰p av anl…ggningstillg¿ngar ¯terkommande och/eller sm¿ c x Icke(cid:220)¿terkommande och/eller stora BIDRAG x ¯terkommande men tilldelade i stora, samlade belopp SKATTEFˆRM¯N/INDIREKTA SKATTEAVDRAG/BEFRIELSE FR¯N IMPORTTULL F‰r driftskostnader c x F‰r k‰p av/relaterade till anl…ggningstillg¿ngar (t. ex. befrielse fr¿n importtull/indirekta skatter f‰r maskiner) F‰rm¿ner relaterade till direkta skatter c 17. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 394/19 KOSTNADSFˆRDA SUBVENTIONER SUBVENTIONER FˆRDELADE ˆVER TIDEN TILLHANDAH¯LLANDE AV VAROR OCH TJ´NSTER Tillhandah¿llande av tj…nster/insatsvaror som f‰rbrukas c x Tillhandah¿llande av anl…ggningstillg¿ngar och icke allm…n infrastruktur FORSKNING & UTVECKLING(cid:216)(˛) Kostnadsf‰rs endast om f‰rdelning inte …r l…mplig c x F‰rdelas som regel DRIFTSKOSTNADER T´CKNING AV FˆRLUSTER ¯terkommande och/eller sm¿ c x Icke(cid:220)¿terkommande och/eller stora x Som kommer …nnu ej tillverkade varor till godo R´NTESUBVENTIONER(cid:216)(ˇ) R…ntesubventionsbetalningar allt eftersom l¿n f‰rfaller till betalning c x Subventionen …r en klumpsumma som uppv…ger en gammal, nutida eller framtida r…nta som betalats eller skall betalas (˛)(cid:217)Detta bygger p¿ att FoU(cid:220)subventioner ofta inneb…r en f‰rm¿n f‰r den framtida tillverkningen. (ˇ)(cid:217)I detta fall …r subventionen icke(cid:220)¿terkommande. KOSTNADSFˆRDA SUBVENTIONER SUBVENTIONER FˆRDELADE ˆVER TIDEN KAPITALTILLSKOTT L¯NGFRISTIGA L¯NEFˆRM¯NER (f‰rm¿ner under l¿nets hela l‰ptid) EFTERGIFT/ˆVERTAGANDE AV L¯NGFRISTIG SKULD (inklusive kapitalbelopp och r…nta) KORTFRISTIGA L¯NEFˆRM¯NER EXPORTRABATTER SUBVENTIONER UNDERSTIGANDE TRˆSKELV´RDET (1(cid:216)% av f‰rs…ljningen f‰r varje enskild subvention)