title: Решение на Комисията от 30 ноември 1998 година като пояснение на приложение А към Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността по въпроса за принципите за измерване на цените и обемите (нотифицирано под номер С(1998) 3685) (текст от значение за ЕИП)

eurovoc_concepts:
European accounting system
national accounts

formats: html pdf print xhtml

text: 140 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 31998D0715 16. 12. 1998 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 340/33 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 30 ноември 1998 година като пояснение на приложение А към Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността по въпроса за принципите за измерване на цените и обемите (нотифицирано под номер С(1998) 3685) (текст от значение за ЕИП) (98/715/ЕО) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (1) изменени с Регламент (ЕО) № 448/98 (2), и по-специално член 2, параграф 2 от него, (1) (2) (3) като има предвид, че е необходимо да се подобрят възмож- ностите за сравняване между държавите-членки на данните за изменението в реалния брутен вътрешен продукт (БВП), както с оглед на прилагането на член 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. относно ускоряването и изясняването на прилагането на процеду- рата при прекомерен дефицит (3), така и на Резолюцията на Европейския съвет относно Пакта за стабилност и растеж (Амстердам, 17 юни 1997 г. ) (4) и по-общо — за целите на общото многостранно наблюдение; като има предвид, че осъществяването и надзорът на Евро- пейския икономически и паричен съюз изисква сравнима, актуална и надеждна информация относно структурата и развитието на икономическата ситуация във всяка държава- членка; като има предвид, че Комисията трябва да играе определена роля в административното управление на Икономическия и паричен съюз и по-специално да докладва пред Съвета за бюджетната ситуация и размера на националния дълг в държавите-членки; (1) ОВ L 310, 30. 11. 1996 г. , стр. 1. (2) ОВ L 58, 27. 2. 1998 г. , стр. 1. (3) ОВ L 209, 2. 8. 1997 г. , стр. 6. (4) ОВ C 236, 2. 8. 1997 г. , стр. 1. (4) (5) (6) (7) (8) като има предвид, че икономическите сметки в реално изражение, т. е. коригирани спрямо промените в цените, са основно средство за анализиране на икономическата и бюджетната ситуация в дадена страна при условие че се съставят на базата на уникални принципи, които не подле- жат на различно тълкуване; като има предвид, че за тази цел следва да се задълбочат и да се направят по-строги пре- поръките за изчисляване на данните по постоянни цени в рамките на Регламент (ЕО) № 2223/96; като има предвид, че Комисията трябва да използва съвкупните данни от националните сметки в реално изражение за целите на своята политика, и по-специално за надзора върху Пакта за стабилност и растеж; като има предвид, че под икономическа рецесия се разбира всяко състояние на дадена държавата-членка, при което тя регистрира годишно намаление на реалния БВП с най- малко 0,75 %; като има предвид, че надвишаването на рефе- рентната стойност след сериозна икономическа рецесия е изключение само в случай, когато БВП в реално изражение отбележи годишен спад с най-малко 2 %; като има предвид, че резултатите по сметките в реално изражение на всички държави-членки, съставени съгласно разпоредбите, въведени с настоящото решение, трябва да се предоставят на адресатите в Комисията на конкретна дата, преди всичко за целите на наблюдението на икономичес- ката и парична конвергенция; като има предвид, че разпоредбите, въведени чрез настоя- щото решение, са първата стъпка към общи счетоводни пра- вила за сметките в реално изражение на държавите-членки съгласно на изискванията на Комисията, като така ще стане възможно получаването на резултати, които са с достатъчно добро качество и са сравними между държавите-членки; 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 141 (9) (10) (11) като има предвид, че резултатите по сметките в реално изражение за целите на Общността трябва да подлежат на статистическа обработка и предоставяне на Комисията на датите, посочени в Регламент (ЕО) № 2223/96 и Регламент (ЕО) № 3605/93 на Съвета от 22 ноември 1993 г. за при- при лагането прекомерен дефицит (1); на Протокола процедурата относно като има предвид, че с оглед на значението на въпросните сметки и тяхната степен на подробност, както и на ситуа- цията в статистиката в държавите-членки, трябва да се дадат допълнителни срокове за въвеждането на тези разпо- редби като временно изключение за държавите-членки, които по обективни причини няма да са в състояние да спазят правилата, посочени в настоящото решение, при прилагането на Регламент (ЕО) № 2223/96; в са съответствие като има предвид, че мерките, предвидени в настоящото на решение, Статистическия програмен комитет на Европейските общности, създаден с Решение 89/382/ЕИО, Евратом на Съвета (2), и Комитета за парична, финансова статистика и статистика на платежния баланс, създаден с Решение 91/115/ЕИО (3), становището със ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Цел Целта на настоящото решение е да се изяснят принципите за измерванията на цените и обемите, съдържащи си в глава 10 на приложение А към Регламент (ЕО) № 2223/96, с оглед на по-нататъшното хармонизиране на измерителите на цените и обемите. Класификациите, посочени в настоящото решение, се използват за данните, които се предоставят на Евростат от първото изпращане на данни съгласно Регламент (ЕО) № 2223/96 нататък, поне за данни за 1995 г. и след това. Член 2 Пояснения относно общите принципи за измерването на цените и обемите Поясненията относно общите принципи, които се следват при измерването на цените и обемите, съдържащи се в глава 10 на приложение А от Регламент (ЕО) № 2223/96, по-специално във връзка с елементарното ниво на агрегиране, избора на формулата (1) ОВ L 332, 31. 12. 1993 г. , стр. 7. (2) ОВ L 181, 28. 6. 1989 г. , стр. 47. (3) ОВ L 59, 6. 3. 1991 г. , стр. 19. за изчисляване на индекса и избора на базисната година, са определени в част I на приложение I към настоящото решение. Член 3 Класификация на методите по продукти Класификацията на методите за някои видове продукти, групирани в следните три основни типа: в най-подходящите методи, алтернативите, които могат да се използват, ако не може да се приложи най-подходящия метод, и методите, които не могат да се използват от датата на първото предоставяне на данни до Евростат съгласно Регламент (ЕО) № 2223/96 и след това, е посочена в част II и част III на приложение I към настоящото решение. Член 4 Програма за научно изследване За продуктите, за които класификацията на методите, определени в член 3, не е посочена в приложение I, тази класификация се определя като се вземат предвид резултатите от програмата за научно изследване, която ще бъде приключена в края на 2000 г. и след решение на Статистическия програмен комитет. Член 5 Преходни периоди Преходните периоди за прилагането на принципите, пояснени в член 2 за всяка държава-членка, са посочени в приложение II към настоящото решение. В допълнение държавите-членки могат да поискат да получат преходни периоди за приложението на методите, посочени в член 2, като този въпрос се решава най-късно до края на 1998 г. В случай че е предоставен преходен период на държава-членка, при който за дадена година е възможно намаление на БВП в реално изражение, изчислено съгласно използвания национален метод, държавата-членка подпомага Евростат в максимално възможна степен при оценката на мащаба на ефекта в резултат на отклонението от принципите, предвидени в настоящото решение. Член 6 Инвентаризация Държавите-членки предоставят на Евростат най-късно до края на 2002 г. пълен инвентарен списък на процедурите и основната статистика, която се използва за изчисляване на БВП и неговите компоненти в реално изражение. Като минимално изискване този инвентарен списък включва методите, които се използват за окончателните сметки. 142 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 Член 7 Адресати Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Съставено в Брюксел на 30 ноември 1998 година. За Комисията Yves-Thibault DE SILGUY Член на Комисията 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 143 ПРИЛОЖЕНИЕ I ЧАСТ I ОБЩИ ПРИНЦИПИ ЗА ИЗМЕРВАНЕ НА ЦЕНИТЕ И ОБЕМИТЕ I. 1. Въведение Характерът на изчисленията по постоянни цени се различава в няколко основни аспекта от изчисленията по текущи цени. Ако опростим въпроса може да се каже, че сметките по текущи цени са съвкупност от транзакции, които са настъпили и за които имаме доказателства. От друга страна при сметките в постоянни цени описват икономическата ситуация през дадена година чрез цените на друга година. На практика транзакциите през текущата година не биха се извършили по същия начин по цените от другата година. Стойностите на транзакциите могат да се разделят на компоненти на цената и компоненти на обемите. По принцип компонентите на цената трябва да включват промени, които се дължат единствено на промени в цените, а всички останали компоненти следва да се включват в компонентите на обема (ЕSA 95, точка 10. 01). За много продукти обаче не е съвсем ясно как на практика трябва да се извърши това разлагане на съставни части (ESA 95, точка 10. 06) Трябва следователно да се приеме един набор от правила за измерване на цените и обемите, резултатите от който да са максимално близко до теоретически идеалното разлагане на съставни части на цените и обемите и който да може да се приложи по един сравним начин във всички държави-членки. В настоящата част I са изложени общите принципи на тази рамка, а в част II и част III са посочени с по-големи подробности процедурите за изчисляване при производствения и разходния метод. Принципите, посочени в настоящото решение, се прилагат към годишните данни. Един от основните принципи изисква тримесечните сметки да са в съответствие с годишните сметки, за да може на тяхна база да се прогнозират възможно най-точни крайни резултати. Специфичните въпроси, свързани с тримесечните сметки по постоянни цени, ще бъдат разгледани в Ръководството за тримесечните сметки, което предстои да бъде публикувано. В глава 10 на ЕSA 95 се изразява ясно предпочитание при изчисленията по постоянни цени да се използва метода на интегрираните сметки (ЕSA 95, точки 10. 04 и 10. 08). При този метод БВП по постоянни цени, изчислен по производствения метод, се изравнява с БВП по постоянни цени, изчислен по разходния метод на ниво отделни продукти като се използват таблици „ресурс-използване“. С подробните таблици „ресурс-използване“ се гарантира последователност при прилагането на индексите. Освен това е възможно дефлаторите от различни източници като например отделно съставени ИПЦ и ИЦП да бъдат сравнени и проверени един спрямо друг. Ако системата е базирана на таблици „ресурс-използване“, се дава възможност да се съчетае най-доброто от двата метода (производствения и разходния) като за текущите, така и за постоянните цени. В точки 10. 12—10. 23 от ЕSA 95 са дадени дефиниции за това какво да бъде включено в компонента цени и в компонента обеми. В компонента обеми трябва да се включи и ефекта от промените в качеството на продуктите. Това означава, че показателите за цени и обеми, които се използват за изчисляване на данните в националните сметки, следва да бъдат коригирани, за да отразят тези промени в качеството. Необходимо е внимателно да се наблюдава и контролира последователността на корекциите за качество, които се въвеждат в различните показатели. Ако през определен период има големи разлики в различните ценови индекси за един и същи продукт, това може да се дължи на различните процедури за корекции за отразяване на качеството. Показателите за обемите следва като минимално изискване да се изчисляват в достатъчно подробни разбивки, за да бъдат взети предвид структурните промени. Например броят на пътник-километрите в ж. п. транспорта следва като минимално изискване да е разделен на пътници първа класа и пътници втора класа. Това позволява да се включи ефекта от промяната на дяловете на билетите за първа и за втора класа в компонентите обем, а не в компонентите цени. По принцип трябва да се предпочете дефлирането на стойностите през текущата година чрез използване на подходящ ценови индекс пред екстраполирането на стойностите от базисната година чрез индекс за обеми или цени (ЕSA 95, точка 10. 32), тъй като по този начин по-добре се вземат предвид ефектите от промяна в качеството. Освен това ценовите съотношения обикновено имат по-малка разлика в сравнение с количествените съотношения и това води до по-малка грешка при извадките, които се използват за ценови индекси. Ако стойностите се изчисляват чрез ценово-количествения метод, основната информация за цените и обемите може да се използва за изчисляване на данни по постоянни цени (ЕSA 95, точка 10. 33). В тези случаи се налага да се правят изрични корекции за промените в качеството. 144 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 По-нататък в част I от настоящото приложение се разглеждат принципите в ЕSA 95, които се нуждаят от пояснение. I. 2. Елементарно ниво на агрегиране Измерването на цените и обемите трябва да започне с подробна разбивка на продуктите за различните категории транзакции. За всеки продукт във всяка категория от транзакциите трябва да се определи ценови индекс, с който да се дефлира стойността по текущи цени или да се определи показател за обема за екстраполиране на стойността от базовата година. В идеалния случай това разграничение трябва да се направи за всеки продукт и да се изчислят чистите изменения в цените и обемите на този продукт. Съгласно практиката в статистиката, обаче, е необходимо да се агрегират продуктите, което означава, че трябва да се претеглят измененията в цените и обемите на различните продукти. Възможно е статистическите източници, от които се извличат ценовите индекси и показателите за обемите, да използват различни методи за претегляне (т. е. различни формули или различни базисни години). В националните сметки обаче трябва да се използва една последователна методика за различните променливи (този въпрос ще бъде разгледан в следващия раздел). Ако се използват индекси с различен начин на претегляне в сравнение с претеглянето в националните сметки, тогава се прави допускането, че тези индекси са елементарни и по-долната система на претегляне е ирелевантна. В този случай например може да се допусне, че индексът с фиксирани тегла на Ласпер е равен на индекса Пааше или на претегления предишната година индекс Ласпер. Ясно е, че подразбиращото се допускане за използваните индекси като елементарни индекси е валидно, когато се прилага на равнище на много подробна разбивка. Следователно колкото е по-подробна разбивката по продукти, толкова по-точни резултати могат да се очакват. На по-ниско равнище на агрегиране се предполага, че продуктите са по-хомогенни, и оттук индексите са по-близо до елементарните индекси и до по-детайлизираните системи за претегляне. Точното ниво на агрегиране, при което към националните сметки се прилага допускането, че индексите, които се използват, са елементарни индекси по смисъла на настоящия текст се нарича елементарно ниво на агрегиране. Обикновено това ниво е равно на броя на продуктите, които са разграничени в таблиците „ресурс-използване“ за целите на баланса. Държавите-членки следва да положат усилия за разработване на подробни разбивки по продукти за целите на дефлирането. Елементарното ниво на агрегиране на производството, както и на всички категории на потребление (междинно и крайно) следва най-малкото да бъдат толкова подробни, колкото са на равнище Р60 от ESA 95, което трябва да се използва при предоставянето на таблиците „ресурс-използване“ на Евростат. В част II от настоящото приложение (относно производствения метод) са посочени минималните нива на разбивка, които трябва да се използват при изчисляването на дефлаторите или показателите за обемите при някои категории продукти. Принцип 1: При измерването на цените и обемите се използва ниско ниво на агрегация на продуктите. Това ниво на агрегиране, което се нарича елементарно ниво на агрегиране, е подробно поне колкото ниво Р. 60 от ESA 95 за производство, както и за всички категории потребление (междинно и крайно). В случай на частична отмяна по Регламента за ESА 95 за предоставяне на данни за нивото Р. 60 се използват най-подробните налични национални данни. I. 3. Избор на формула за индексиране След дефинирането на елементарното ниво на агрегиране, наличните индекси на цените и обемите трябва да се претеглят заедно, за да се получат стойностите в ценни и обеми на всички агрегирани величини в националните сметки. За тази цел първо трябва да се избере формулата на индекса. В точки от 10. 62 до 10. 64 от ESА 95 се предпочитат индексите Фишер за цените и обемите, като индексите Ласпер за обемите и Пааше за цените са посочени като допустими алтернативи. На практика индексът Фишер има няколко недостатъка като например необходимост от повече данни, несъбираемост на данните за обемите и е по-труден за обясняване пред тези, които трябва да го използват. Следователно, на практика се предпочита използването на индекса Ласпер за обемите и индекса Пааше за цените за агрегиране на измерителите на цените и обемите на елементарното ниво на агрегиране. 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 145 Принцип 2: Измерването на обемите, които са налице на елементарното ниво на агрегиране, се агрегират чрез формулата на Ласпер, за да се получи измерването на обемите във всички агрегати на националните сметки. Измерването на цените, които са налице на елементарното ниво на агрегиране, се агрегират чрез формулата на Пааше, за да се получи измерването на цените в агрегираните национални сметки. Трябва да се отбележи обаче, че ESА 95 също позволява да се използват индексите на Фишер. Освен това трябва да се подчертае, че горният принцип не се отнася за източниците на данни за цените и обемите, които се използват в националните сметки – не е необходимо данните под елементарното ниво на агрегиране да се изчисляват в съответствие с горния принцип. 1. 4. Избор на базова година Индексът Ласпер за обемите използва стойности от конкретна година за претегляне на промените в обемите на дадена величина. Трябва следователно да се дефинира годината, от която са взети тези претеглени стойности. За тази цел е необходимо първо да дефинираме термините базова година и референтна година. Дефиниции: — базова година е годината, от която се използват текущите стойности на цените за претегляне на измененията в цените и обемите на елементарното ниво на агрегиране, — референтна година е годината, която се използва за предоставяне и представяне на данните в постоянни цени. В поредицата от числа в индекса това е годината със стойност 100. Да вземем като пример следната поредица от числа в индекса: 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. 1994 г. 100 105 108 112 120 Да предположим, че тези стойности са изчислени чрез използване на теглата от 1990 г. Следователно 1990 г. е базовата година. Тя също е и референтната година, тъй като 1990 г. = 100. Референтната година лесно може да се промени например на 1993 г. (разделяме всички на 112/100, за да получим 1993 г. = 100. 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. 1994 г. 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Тази процедура не променя базовата година, тъй като измененията от година на година продължават да се изчисляват на базата на 1990 г. Вместо да се работи с фиксирана базова година както е в горния пример, през всяка следваща година могат да се прилагат теглата от предходната година. Така стигаме до следната поредица от промени година спрямо година. 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. 1994 г. 100 105 102 103 106 За всички от тези индекси е вярно, че t – 1 = 100, оттук референтната година е равна на базовата година, но се променя всяка година. Възможно е също поредицата лесно да бъде изразена за една референтна година, т. е. да се направи пребазиране. Така се получава: 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. 1994 г. 100 105 107,1 110,3 116,9 (107,1 = 105 × 102/100; 110,3 = 107,1 × 103/100, и т. н. ) Важно е промяната в референтната година да не се отразява на индексите година спрямо година. Това е очевидно при единична поредица, както е в примера, но когато една променлива се състои от няколко подпроменливи, нещата не са така очевидни. За да запазим непроменени всички проценти на растежа година спрямо година при промяна на референтната година, е необходимо отделно за всяка променлива отново да се направи пребазиране, била тя елементарен индекс, или междинен сбор или агрегирана средна величина като например БВП. Последствието е, че в данните по постоянни цени за фиксираната референтна година се появяват несъответствия между отделните елементи и сумата от тях. Това е известният проблем за „несъбираемостта“. Тези несъответствия в никакъв случай не бива да се отстраняват (ESА 95, точка 10. 67), тъй като това изопачава процентите на растежа. За пояснение вижте примера в края на настоящия раздел. 146 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 Изборът на базова година и изборът на година референтна са два въпроса, които нямат отношение един към друг. По смисъла на решението на Комисията, т. е. изясняване на принципите за изчисляване на измеренията на цените и обемите, има значение само въпроса за избор на базова година. Ясно е, че за целите на сравнимостта на измеренията на цените и обемите между държавите, е необходимо държавите да използват една и съща базова година. Освен това, за да се получат най-точни проценти на растежа, трябва да се използва възможно най-късната базова година, тъй като в този случай използваните тегла са най-актуални и се свеждат до минимум проблемите с изчезването на продукти и появата на нови продукти. Всички тези съображения водят към метода, при който теглата винаги се извличат от предходната година. Принцип 3: Измерването на обемите извлечени на елементарно ниво на агрегиране се агрегират чрез теглата, извлечени от предходната година. В случай че държавата-членка разполага с преходен период по отношение на принцип 3, тя следва да променя базовата година по време на преходния период на всеки пет години считано от 1995 г. Пример: Пребазиране на агрегати и техните компоненти Да вземем два продукта А и В и техният сбор. Приемаме, че те са хомогенни продукти, което означава, че можем да определим индекси за цените и обемите за тези продукти, които не зависят от друга система за претегляне, т. е. това са елементарни индекси. Индексите за цените и обемите за сумата от А и В обаче зависят от това как са претеглени А и В. В следващата таблица промените в обемите за сбора между Т – 1 и Т са претеглени чрез стойностите по текущи цени през годината Т – 1. Тъй като това са най-актуалните тегла, тези проценти на растежа може да се смятат за най-точни. 1990 текущи цени Промяна в обема 90-91 А В Общо 100 300 400 105,0 110,0 108,8 Цена 1991 към 1990 105 330 435 Промяна в цената 90—91 1991 текущи цени Промяна в обема 91—92 110,0 95,0 98,6 115,5 313,5 429,0 102,0 90,0 93,2 Цена 1992 към 1991 117,8 282,2 400,0 Промяна в цената 91—92 1992 текущи цени Промяна в обема 92—93 108,0 105,0 105,9 127,2 296,3 423,5 103,0 95,0 97,4 Цена 1993 към 1992 131,1 281,4 412,5 Промяна в цената 92—93 1993 текущи цени 105,0 102,0 103,0 137,6 287,1 424,7 Да предположим, че тези данни трябва да бъдат изразени във фиксирана референтна година, да речем 1990 г. Единственият начин да се направи това без да се изкривяват процентите на растежа на сбора е всяка поредица де се пребазира поотделно. Във форма на индекси (1990 г. = 100) се получава: 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. А В Общо 100 100 100 105,0 110,0 108,8 107,1 99,0 101,4 110,3 94,1 98,8 където 101,4 = 108,8 × 93,2/100 и 98,8 = 101,4 × 97,4/100 По отношение на обемите с година, за която се отнасят 1990 г. А В Общо А + В 1990 г. 1991 г. 1992 г. 1993 г. 100 300 400 400 105,0 330,0 435,0 435,0 107,1 297,0 405,6 404,1 110,3 282,2 395,0 392,5 Ясно се вижда, че сумата от А и В вече не е равна на общото. Това е известният проблем за „несъбираемостта“. Въпреки този проблем, „коректният“ обем за 1993 г. е 395, а не 392,5, тъй като това е единственото число, което последователно отговаря на първоначално изчислените проценти на растежа на сумата. Освен това, по този начин процентите на растеж година спрямо година не се променят при промяна на референтната година. Несъответствията между А, В и техния сбор не бива да се отстраняват, а да се обяснят на ползващите информацията. Тези несъответствия не могат да се тълкуват като показател за надеждността на резултатите. 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 147 ИЗМЕРВАНЕ НА ЦЕНИТЕ И ОБЕМИТЕ СЪГЛАСНО ПРОИЗВОДСТВЕНИЯ МЕТОД ЧАСТ II II. 1 Класификация на методите По-нататък в приложението ще се използват следните методи: Методи А: Методи В: Методи С: най-подходящи методи методи, които могат да се използват, в случай, че не могат да се приложат методи А методи, които не трябва да се използват II. 2. Продукция за пазара и продукция за собствено потребление В настоящия раздел ще бъдат разгледани изчисленията на пазарната продукция и продукцията за собствено потребление. На първо място ще представим някои принципи, които са в основата на общите критерии за класифициране на методите в групите А, В и С. Първото изискване за принципите е да се прилагат за всеки отделен продукт и за всички видове пазарна продукция като ще дадем конкретни указания как методите следва да се прилагат във всеки отделен случай. По отношение на избора на методи с двоен показател и с единичен показател можем да разгледаме следната класификация: Методи А: В ЕSA 95 (точка 10. 28) ясно се посочва, че теоретично двойното дефлиране е правилният метод, тъй като добавената стойност по текущи цени също се изчислява като разлика между брутната продукция и междинното потребление. Този аргумент е верен за всички методи с двоен показател (например екстраполирането на продукцията чрез показател за обема и дефлирането на междинното потребление). Методите с двоен показател се предпочитат поради няколко причини: — използваните показатели са показатели за продукция или ресурси. При методите с единичен показател тези показатели се прилагат пряко към добавената стойност, което е по-малко адекватно, — методите с двоен показател дават независима оценка за промените в производителността. Методи В: На практика може да се наложи да се използват методи на базата на единични показатели, тъй като например данните за междинното потребление са недостатъчни или надеждността на данните е ниска. По отношение на това доколко показателите са подходящи, както при дефлирането на стойностите по текущите цени или при екстраполацията на данните за базовата година могат да се използват следните критерии: — цялостност на обхвата на показателя на продукта в дадена категория. Например доколко показателят обхваща всички продукти в графата или само част от тях, като например само тези, които са продадени на домакинствата, — базата за оценяване на показателя. За продукцията за пазара това трябва да са основните цени, а не цените на изкупуване или разходите за ресурси, — показателят следва да отчита промените в качеството, като това се отразява в изчислението на обема, — концептуалната последователност между показателя и понятията в националните сметки. На базата на тези критерии можем да направим следните общи заключения доколко показателите са подходящи и, както беше посочено по-горе, общите заключения следва да се прилагат за всеки отделен продукт и за всички видове продукция за пазара с конкретни указания за методите, които следва да се използват във всеки отделен случай. Следващите критерии за разграничаване между методите А, В и С са абсолютни критерии, т. е. те не зависят от наличните данни. На практика прилагането на методите А може да се окаже невъзможно и да се търси приемливо решение на база методите В. Методи А: По принцип при производствения метод използването на подходящи ценови индекси за производството, които обикновено се наричат индекси на цени на производител (ИЦП), спада към метода А. Всеки продукт се дефлира отделно с адекватен ИЦП. Адекватния ИЦП отговаря на следните изисквания: — той е индекс на (местните и експортните) цени на точно този продукт или група продукти, — индексът отразява измененията в качеството на продукта или продуктите, 148 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 — стойността му е по базисни цени, — концептуално съответства на понятията в националните сметки. Всички останали методи, за които може да се докаже, че са еквивалентни на ИЦП, се считат за методи А. Методи В: Ако не е налице подходящ метод ИЦП, съществува възможността да се използват няколко алтернативни видове показатели. Обикновено в групата методи В попадат следните методи: — по-малко подходящ ИЦП, например индекс без корекции за качеството или индекс, който има по-малък или по-голям обхват спрямо категорията, в която е продуктът, — индекс на потребителските цени (ИПЦ). Приложими са същите три критерия както при ИЦП (обикновено ИПЦ се коригира за данъци, субсидии и печалби, за да се получи основната цена) и освен това е необходимо претеглянето да е адекватно и да има концептуална съвместимост с понятията в националните сметки. — показатели за обема на продукцията. Показателите за обема трябва освен това да отразяват измененията в качеството. Това частично може да се постигне, като показателите за обема са прилагат на достатъчно подробно равнище, за да могат да се отчетат структурните промени. Някои показатели като цяло не отговарят на всичките четири критерия, посочени по-горе. Методи С: Използването на други възможни показатели обикновено попада в групата на методите С. — методи за ресурсите (за пазарната продукция), — вторични показатели, т. е. показатели, които не са пряко свързани с продукцията, — ИЦП, ИПЦ или показатели за обема, които изобщо не съответстват на въпросния продукт или продукти, като например общия ИПЦ. Като цяло такива индикатори ще отговарят в твърде недостатъчна степен на четирите критерия, много по-недостатъчна, отколкото методите. Сега ще приложим тези критерии за продуктите във всяка категория СРА Продукцията за пазара и продукцията за крайна употреба ще бъдат разгледани заедно. В точка 3. 49 на ESA 95 се посочва, че „продукцията за собствена крайна употреба следва да се оценява по базисните цени на подобни продукти, продавани на пазара“. Следователно принципите за дефлиране на продукцията за собствена крайна употреба са същите както за пазарната продукцията. Целта е да се дефинират методите А, В и С за всеки вид продукт. Ако за някои продукти използването на подходящ ИЦП не създава специфични проблеми (т. е. метод А е реално възможен), няма да разглеждаме възможностите други методи да отговарят на критериите. За значителен брой продукти все още не е възможно да се дефинират методите А, В и С. Това ще бъде направено в рамките на съответната програма за научни изследвания. В програмата за научни изследвания може също да се проучи подобрената класификация на някои продукти, които на този етап са разделени според класификацията по-долу. В настоящия текст се обсъжда главно изчисляването на продукцията по постоянни ценни. За методите с двоен показател е необходимо да се дефлира междинното потребление. Предпочитаният метод за дефлиране на междинното потребление е продукт по продукт като се използват действителните данни за цените за междинно потребление, така както са събрани от купувачите. На практика обаче това не винаги е възможно на практика. Следователно междинното потребление на национално произведените продукти може да се дефлира като се използва същият метод, описан по-долу за произведената продукцията от същия продукт, като се вземе предвид разликата в оценяването (междинното потребление се оценява по цени на закупуване). Трябва да се обърне специално внимание на дефлирането на междинното потребление на вносни продукти. Освен това трябва да се вземат предвид разликите в цените за различните потребители. Един пример за това е електричеството, при което може да има значителна дискриминация по отношение на цените за различните категории потребители. При изчисляването на междинното потребление по постоянни цени един важен фактор, който трябва да се отчете, е въздействието на ненадеждните оценки за продукцията по постоянни ценни (например за даден вид бизнес услуга), което трябва да се коригира на ниво общ БВП по постоянни цени. При производствения метод въздействието на ненадеждните дефлатори или имплицитните дефлатори за някои продукти при оценките на общия БВП по постоянни ценни може да се сведе до минимум: — ако сметките по постоянни цени се съставят в рамката „ресурс-използване“ — ако навсякъде в сметките се използват методи с двоен показател — ако ненадеждните дефлатори за производството се използват и за дефлиране на междинното потребление. Използването на таблиците „ресурс-използване“ за интегриране на разчетите заедно с двойната дефлиране играе съществена роля за свеждане до минимум на неточностите на равнище общ БВП по постоянни цени. 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 149 СРА А: Продукти на земеделието, лова и горското стопанство СРА В: Риба Повечето от изчисленията по текущите цени за тези продукти се базират на информация за цените и обемите. Тази информация може и трябва да се използва за изчисляване на продукцията по постоянни цени. Където е необходимо информацията за обемите трябва да се коригира спрямо измененията в качеството. В някои случаи се съставят и действителни ИЦП. Всички тези методи са методи А. СРА С: Продукти от минното дело и кариерите СРА D: Продукти на обработващата промишленост СРА Е: Електрическа енергия, газ, пара и топла вода За тези три групи продукти държавите-членки вече подават в Евростат много ИЦП. Използването на тези ИЦП при условие че се изпълняват критериите, е на практика прилагане на метод А за тези продукти. След това тези данни се използват за изчисленията в постоянни цени. Съществуват някои съществени проблеми при измерването на цената и обема на отделни продукти. Това особено се отнася до: — компютри и друго оборудване за преработка на информация — големите съоръжения като например самолети и кораби. За тези продукти измерването на цената е много трудно, а от друга страна те са икономически доста значими. В програмата за научни изследвания е необходимо да се проучат възможностите за подобряване на процедурата за тези продукти. СРА F: Строителни работи В строителството измерванията на цените и обемите са често сложни поради например еднократната употреба на много продукти. В програмата за научни изследвания трябва да се проучат методологичните проблеми за изчисляване на продукцията по постоянни цени. СРА G: Търговски услуги на едро и дребно, ремонт на моторни превозни средства, мотоциклети и лични и домакински стоки 50. Продажба, поддръжка и ремонт на МПС и мотоциклети; търговски услуги на дребно с автомобилно гориво Тази група се състои от два вида продукти: — продукция на услугите по поддръжка и ремонт на МПС и мотоциклети — търговска печалба при продажбата на МПС, мотоциклети и автомобилни горива. За първият вид продукция е възможно да са налице ИЦП, в който случай това е метод А. Ако тази информация не е налице, тези продукти могат да се дефлират чрез ИПЦ (с корекции за всички данъци или субсидии), което представлява метод В, тъй като бизнес разходите може да не са достатъчно обхванати. За дефлирането на търговската печалба се прилагат процедурите за търговията на едро по-долу. 51. Търговия на едро и търговски услуги с комисионна с изключение на МПС и мотоциклети Основната продукция на тази група се състои в печалби от търговия на едро. За продукция „търговски печалби“ се прилагат следните правила: Метод А: Методът А за продукция „търговска печалба“ е метод, който отчита измененията в качеството на търговската услуга. Това може да се постигне, като отделно се дефлират продажбите и покупките на търговците (като се отчитат и промените в складовите наличности). За тази цел са необходими висококачествени цените индекси. 150 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 Метод В: Методът В може да се използва, тъй като допускането е, че обемът на печалбата следва обема на оборота. Тук предположението е, че коефициентът на печалбата е един и същ по постоянни цени. Най-простият начин за прилагане на този метод е да се екстраполира общата продукция като печалба чрез индекс за обема на оборота. Индексът за обема на оборота може да се изчисли чрез дефлиране на оборота чрез ценови индекс на оборота. Едно подобрение на този прост метод би могло да бъде добавянето на подробности за продукта като за предпочитане е да се изчисляват търговските печалби по постоянни цени в рамките на подробни таблици „ресурс-използване“. След това към обема на тази транзакция през текущата година може да се приложи процента печалба за специфична транзакция, изчислена през дадена базова година. По този начин обемът на печалбата нараства заедно с обема на стокооборота. Друго подобрение на процедурата е да се вземат предвид измененията в моделите на търговия (например преместване от малък квартален магазин към големите хипермаркети). Така в компонента обем се включват някои от качествените изменения в търговските услуги. Тези методи се считат за методи В, тъй като не отчитат измененията в качеството на търговската услуга. Метод С: Всички останали методи, например дефлирането на продукцията „търговска печалба“ директно чрез ценови индекс на оборота. 52. Услуги в търговията на дребно с изключение на МПС и мотоциклети; ремонт на лични и домакински стоки За печалбата при търговията на дребно се правят същите допускания както за търговията на едро. Едно предимство тук е, че съществуват достатъчно ценови индекси на оборота на дребно, като ИПЦ. За да получим индекса за обема на оборота на дребно на дадена стока, като дефлатор можем да използваме съответния елемент на ИПЦ. ИПЦ може да се използва за продукцията при ремонта на лични и домакински стоки. При тези дейности има малко разходи за дейността; ИПЦ е доста адекватен и може да се счита за метод А. Тук обаче са включени доста различни продукти и трябва да се използват различни ИПЦ. Необходимо е дефлирането да се направи на равнище подробна разбивка като се прилагат различните ИПЦ за съответната категория. СРА Н: Хотелски и ресторантски услуги Методът А за хотели и ресторанти е дефлиране чрез съответен ИЦП. Ако не съществува даден ИЦП, може като приблизителна мярка да се използва ИПЦ. В такъв случай това е метод В, тъй като не се вземат предвид разходите за дейността. СРА I: Транспортни, складови и комуникационни услуги 60, 61 и 62: Транспорт по суша, вода и въздух Пътническият и товарният транспорт се дефлират отделно. За пътническия транспорт методът А е използването на съответния ИЦП. В случай, че няма такива, следващите методи са методи В: — дефлиране с ИПЦ при условие че се отчитат в достатъчна степен измененията в качеството, — екстраполиране чрез показател за броя на пътнико-километрите при условие че има такъв показател за достатъчен брой от видовете транспорт. Като минимално изискване трябва да се прави разлика между различните класи (първа и втора класа за ж. п. транспорта, бизнес класа, туристическа класа за въздушния транспорт и т. н. ). Необходимо е тези методи да се прилагат отделно поне за следните видове (пътнически) транспорт, доколкото са застъпени и съществени за държавите-членки: — ж. п. транспорт — друг сухопътен транспорт 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 151 — воден транспорт — въздушен транспорт. Ако такава разбивка не може да се постигне, тогава методите са методи С. Всички останали методи (например използването на броя на пътниците като показател за обема) са също методи С. За товарния транспорт, методът А е също използване на адекватни ИЦП. Ако такива не са на разположение, тогава следващият метод е метод В: — може да се допусне, че обемът на транспортните услуги следва обема на транспортираните стоки. За тази цел е адекватен показателят тон-километър, въпреки че е ясно, че при него не се отчитат измененията в качеството на транспортната услуга. Колкото по-подробни са тоновете-километри за различните видове транспорт, толкова по-добри са и резултатите. Необходимо е този метод да се прилага отделно поне за следните видове (товарен) транспорт, доколкото те са застъпени и съществени за държавата-членка: — ж. п. транспорт — друг сухопътен транспорт — транспортиране по тръбопроводи — морски и крайбрежен воден транспорт — вътрешен воден транспорт — въздушен транспорт Ако такава разбивка не може да се постигне, тогава методите са методи С. Всички останали методи (например използването на тоновете като показател за обема) са също методи С. По принцип коректното дефлиране на пътническия и товарния транспорт изисква данни по текущи цени в горната разбивка като тегло. Ако няма такива подробни данни в текущи цени, могат да се използват други тегла за претегляне на показателите за отделните видове транспорт. Другите тегла трябва колкото е възможно да са по-близки до текущите стойности. 63. Подпомагащи или допълнителни транспортни услуги; услуги на туристически агенции В тази група са включени голям брой разнообразни услуги и не е възможно да се посочи конкретен метод или показател. Затова правим препратка към общата класификация на методите и показателите. ESA 95 посочват конкретни препоръки за туристическите агенции (виж точка 10. 39) 64. Пощенски и далекосъобщителни услуги Изчисляването на пощенските и далекосъобщителните услуги е трудно поради непрекъснатото увеличаване на гамата на предлаганите услуги и промените в тарифите. Поради тази причина в рамките на програмата за научни изследвания ще бъдат разработени указания за установената практика по отношение на този вид услуги. СРА J: Услуги за финансово посредничество За продукти като косвено измерените услуги на финансовите посредници (FISIM), ценни книжа, печалби от търговия с чужда валута и застраховането, продукцията в текущи цени се дефинира като разликата при различните транзакции. Необходимо е да се уточнят както хармонизираната дефиниция, така и измерването на продукцията по постоянни цени. Отразяването на измененията в качеството във финансите и застраховането е друг въпрос, по който трябва да се работи, както по сравнимостта на оценките за подпроменливи измерители на финансовите услуги, за които има явно обявени цени. В рамките на една част от програмата за научни изследвания се предвижда да се разработят конкретни указания за третирането на тези продукти. СРА К: Недвижимо имущество, наеми и бизнес услуги Жилищни услуги За изчисляване на продукцията на жилищни услуги по текущи цени до 1998 г. или 1999 г. всички държави-членки ще въведат така наречения стратификационен метод за измерване на продукцията за целите на БВП (1). (1) Решение 95/309/ЕО, Евратом на Комисията (ОВ L 186, 5. 8. 1995 г. , стр. 59 и Решение 97/619/ЕО, Евратом на Комисията (ОВ L 252, 16. 9. 1997 г. , стр. 33). 152 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 Това по същество е метод, при който продукцията по текущи цени се измерва по обективен начин като се използват данни за количеството и качеството на жилищата и цените, които се плащат за тяхното използване. По дефиниция е необходима информация за цената на продукцията, която се използва при дефлирането Същата цена и информацията за количеството и качеството се използват за съставяне на сметка по постоянни цени. Приложението на този метод може да се счита за метод А. Има възможност за отразяване на измененията в качеството на жилищните услуги. Други наеми, недвижимо имущество и бизнес услуги За тези услуги е трудно да се съберат данни за цената на производителя поради еднократния характер на някои от продуктите. Могат да се използват много различни алтернативни мерки за промените в цените или обемите, често това са косвени или вторични измервания. За всяка от услугите в тази категория трябва да се прецени уместността на използваните косвени измерители. В програмата за научни изследвания ще бъдат разработени конкретни указания. В нея специално внимание следва да бъде отделено на дефлирането на продукцията от програмни продукти, които също влизат в тази продуктова група. СРА М: Образователни услуги СРА N: Здравни и социални услуги В някои държави-членки основните части на здравеопазването и образованието се отчитат като пазарно производство, а в други държави-членки се отчитат като непазарно производство. Методите за измерване на продукцията по постоянни цени трябва да отчитат необходимостта от сравнима статистика между двете групи държави. Статистиката на цените за дефлиране на пазарната продукция трябва да отразява общата цена на продукта, а не само потребителския принос към общата цена и цената по конвенционалните тарифи. Ценовата статистика трябва също да отразява измененията в качеството на продуктите в здравеопазването и образованието. Конкретни указания за третирането на тези продукти чрез използване на статистиката на цените или други методи ще бъдат разработени в рамките на програмата за научни изследвания. В тази програма ще бъдат разгледани както пазарната продукция при този вид услуги така и, както е показано по-долу, непазарната продукция. СРА О: Други социални и лични услуги и услуги за населението За тези услуги данните за цените на производителя често не са на разположение и обикновено се заместват чрез използване на алтернативни показатели. Както при здравеопазването и образованието, в тази категория дейностите могат да включват пазарна продукция и непазарна продукция и това трябва да се отчете от съответните статистически методи. В рамките на програмата за научни изследвания ще бъдат разработени конкретни указания за този вид продукти. СРА Р: Частни домакинства със заети лица Тази продукция за собствена употреба е прието да се оценява като възнаграждение за заетите включително възнаграждението в натура. Обикновено методите за изчисленията в постоянни цени са данни за ИПЦ или за заплати с дефлиране, или на екстраполиране на обемите (като броят на заетите се използва като екстраполатор). По принцип използваните дефлатори (данните за ИПЦ или заплатите) трябва да се проверят дали отразяват правилно възнагражденията в натура. Тези методи не отчитат измененията в производителността, но този пропуск има минимален ефект върху БВП. В случай че не отчитат измененията в производителността, тези методи са методи В (в противния случай са методи А). Данъци и субсидии за продукти и внос и ДДС В точки от 10. 47 до 10. 52 от ЕSA 95 са подробно посочени принципите за изчисляване на данъци и субсидии за продукти и внос и ДДС по постоянни цени. Тези принципи представят метода А. 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 153 II. 3. Непазарна продукция Както беше посочено по-горе, статистическите методи за измерване на продукцията по постоянни цени трябва да предоставят сравнима статистика както за пазарната продукция, така и за непазарната продукция и по-специално за услугите образование и здравеопазване. За непазарните услуги продукцията по постоянни цени може да се изчисли или чрез показатели за обема на продукцията, или чрез методи, които използват ресурсите (например дефлиране на труда и други ресурси на входа или екстраполиране на обема на трудовите ресурси през базовата година). Могат да се използват и някои от данните за цени, които са на разположение. В рамките на програмата за научни изследвания ще бъде направено разграничение между методите А, В и С за категорията непазарни услуги. II. 3. 1. СРА М: Образование Непазарната продукцията на образованието по постоянни цени може да се изчисли чрез показатели за обема на продукцията или чрез методи за ресурсите на входа. В рамките на програмата за научни изследвания ще бъдат разработени конкретни указания за методите за изчисляване на продукцията в образованието (чрез показатели за обема на продукцията, чрез методи за ресурсите на входа или чрез данни за цените на пазарната продукция). II. 3. 2. СРА N (част): Здравеопазване Изчисляването на непазарната продукция в здравните услуги може да се направи чрез показатели за обема на продукцията или чрез методи за ресурсите на входа. В рамките на програмата за научни изследвания ще бъдат разработени конкретни указания за методите за изчисляване на продукцията в здравеопазването (чрез показатели за обема на продукцията, чрез методи за ресурсите на входа или чрез данни за цените на пазарната продукция). В програмата ще бъдат оценени възможностите за отчитане на измененията в качеството, тъй като това е особено важно за продукцията в областта на услугите в здравеопазването. II. 3. 3. Друга непазарна продукция Другата непазарна продукция е в много различни форми. Част от нея се предоставя на отделните граждани (например общественото осигуряване), а друга част е за колективно потребление (например отбраната). Трета част има както индивидуални, така и колективни елементи (например обслужването от страна на полицията, което е прието в ЕSA 95 да се отчита като колективна услуга). За услугите, които се предоставят на индивидуална база, могат да се използват показатели за обема на продукцията, което евентуално може да се прилага и за колективните услуги. За всички тези услуги могат да се използват методи за ресурсите на входа. Постигането на сравними резултати ще изисква известна хармонизация на двата метода. В рамките на програмата за научни изследвания ще бъдат разработени конкретни указания за методите, които трябва да се използват за тези продукти (показатели за обема на продукцията или методи за ресурсите на входа). ЧАСТ III ИЗМЕРВАНЕ НА ЦЕНИТЕ И ОБЕМИТЕ СЪГЛАСНО РАЗХОДНИЯ МЕТОД От страната на разходите БВП е сумата от крайното потребление, брутообразуване на основен капитал и нетния износ. По отношение на адекватността на показателите за дефлиране на стойностите от текущата година или екстраполирането на стойностите от базовата година в страната на разходите могат да се използват следните критерии: — пълен обхват на показателя на продукта в дадена категория. Например дали показателя обхваща всички продукти в категорията или само част от тях 154 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 — базата за оценяване на показателя. За крайното потребление и за брутообразуването на основен капитал това трябва да са цени на купувач, а не например цени на производител — показателят трябва да отчита промените в качеството, като това се отразява в изчисленията за обемите, а не в изчисленията за цените — концептуалната последователност между показателя и понятията в националните сметки. Тези критерии дават основание за следните общи заключения по отношение на процедурата за изчисляване на измерителите за цените и обемите в различните категории в рамките на разходния метод. Крайно потребление на домакинствата Крайното потребление на домакинствата (HFC) следва да се дефлира чрез максимално използване на информацията от ИПЦ, в случай че ИПЦ е адекватен измерител. ИПЦ е адекватен, когато отговаря на следните критерии: — индексът обхваща точно тази група продукти или продукт, — отчита адекватно измененията в качеството на продуктите или продукта, — изчислява се по цени на купувача включително ДДС, — концепцията на която е базиран индексът отговаря на тази в националните сметки. Ако за даден продукт няма ИПЦ, трябва да се прилагат други приблизителни методи. Това може да бъде ИЦП, индексите за експортни и импортни цени или, в някои случаи показатели за обемите. Тези методи са методи В. Методите С включват използването на показатели, които изобщо не съответстват на въпросните продукти или продукт. Крайни потребителски разходи на правителството (GFC) и крайни потребителски разходи на NPISHs За тези категории крайни потребителски разходи могат да се изкажат същите съображения както за изчисляването на непазарната продукция по производствения метод (раздел II. 3), тъй като основните компоненти на тези категории са стойностите на стоките и услугите, произведени от общодържавните институции и NPISHs (ЕSA 95, точки 3. 78 и 3. 79). Закупeните от сектор държавно управление стоки и услуги, произвеждани от производители за пазара, и предоставяни на домакинствата — без преобразуване — като социални трансфери в натура, са също част от крайните потребителски разходи на правителството (ЕSA 95 точка 3. 79) и следва да се дефлира с адекватните ценови индекси, които съответстват на тези (пазарни) стоки и услуги. В точка 3. 85 от ЕSA 95 се прави разграничение между индивидуални и колективни стоки и услуги, предоставяни от държавата. След това разграничение може да се извлече действителното крайно потребление. Този начин на представяне на сметките не създава съществени проблеми по отношение на изчисленията в постоянни цени. Брутообразуване на основен капитал За брутообразуването на основен капитал (GFCF) методът А е използването на индексите на действителната инвестиционна цена. Такъв един индекс трябва да отговаря на следните критерии: — индексът обхваща точно продуктите или продукта, — отчита адекватно измененията в качеството на продуктите или продукта, — изчислява се на база цени на купувача, включително неприспадащия се ДДС, — концепцията на която е базиран индексът съответства на тази в националните сметки. На практика в този случай често се използват ИЦП, което е метод В, ако не се преоценят спрямо цените на купувач. За ИЦП за някои специфични продукти важат забележките в раздел II. 2 включително задачите за програмата за научни изследвания. Изменения в запасите Важното тук е запасите да се дефлират отделно и независимо от останалите пера и да не се изчисляват като остатъчно перо при изразяване в постоянни цени. В точка 10. 56 от ESA 95 се посочва, че запасите по постоянни цени могат да се изчисляват чрез дефлиране поотделно, а постъпилите и излезлите количества — чрез подходящ ценови индекс. В случаите, когато измененията в обемите и цените на запасите не са особено големи, като алтернативен метод може да прилага пряко дефлиране на измененията в запасите със среден ценови индекс за годината. 10/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 155 Съществуват четири вида запаси (ЕSA 95, точка 3. 119): — материали и доставки; прилагат се същите принципи както при дефлирането на междинното потребление в раздел II. 2 — незавършено производство; тази категория ще бъде проучена чрез научната програма — готова продукция; тези продукти могат да се дефлират чрез ИЦП по основни цени — стоки за препродажба; остойностяват се по цената на закупуване, за която ИЦП често е добър показател. Научната програма следва да разгледа и въпроса за печалбата на холдинга. Придобивания минус продажби на ценности Този въпрос трябва да бъде разгледан в рамките на научната програма. Износ и внос на стоки и услуги Този въпрос трябва да бъде разгледан в рамките на научната програма. 156 BG Официален вестник на Европейския съюз 10/т. 1 ПРИЛОЖЕНИЕ II ПРЕХОДНИ ПЕРИОДИ Преходни периоди към принцип 3 Страна До Ирландия Португалия Дания Финландия Нидерландия Италия Германия Белгия 2004 г. — 2000 г. (през 1999 г. базовата година ще бъде 1990 г. ) 2005 г. — 2003 г. 2005 г. — Обединеното кралство 2003 г. Франция Испания Гърция Швеция Люксембург Австрия — 2003 г. — — — 2005 г


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2579/98 av den 30 november 1998 om fastställande av en förteckning över textilprodukter för vilka inget ursprungsbevis krävs vid övergång till fri omsättning i gemenskapen

eurovoc_concepts:
certificate of origin
free circulation
import policy
originating product
textile product
third country

formats: html pdf print

text: 1. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 322/27 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2579/98 av den 30 november 1998 om fastst(cid:132)llande av en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver textilprodukter f(cid:148)r vilka inget ur- sprungsbevis kr(cid:132)vs vid (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1541/98 av den 13 juli 1998 om ursprungsbevis f(cid:148)r vissa textilpro- dukter enligt avdelning XI i Kombinerade nomenkla- turen som (cid:148)verg(cid:134)tt till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen och om villkoren f(cid:148)r godk(cid:132)nnande av dessa ursprungsbevis (1), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och De produkter som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inte omfattas av s(cid:132)rskilda handelspolitiska (cid:134)tg(cid:132)rder har sp(cid:134)rats i samband med en noggrann genomg(cid:134)ng. Det f(cid:148)refaller l(cid:132)mpligt att inte kr(cid:132)va n(cid:134)got ursprungsbevis vid dessa produkters (cid:148)ver- g(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n Tullkodexkommitt(cid:130)n. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Artikel 1 I f(cid:148)rordning (EG) nr 1541/98 f(cid:148)reskrivs (cid:134) ena sidan att det f(cid:148)r textil- och bekl(cid:132)dnadsprodukternas (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning kan beviljas undantag – f(cid:148)r de av produk- terna som inte omfattas av gemenskapens s(cid:132)rskilda handelspolitiska (cid:134)tg(cid:132)rder – fr(cid:134)n skyldigheten att uppvisa ursprungsbevis, och (cid:134) andra sidan att det i de best(cid:132)m- melser d(cid:132)r undantagen fr(cid:134)n skyldigheten att uppvisa ursprungsintyg fastst(cid:132)lls, skall anges om en f(cid:148)rklaring om ursprung skall uppvisas f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning av de textilprodukter som avses i f(cid:148)rteckningen i bilagan till denna f(cid:148)rordning skall ske utan att n(cid:134)got ursprungsbevis beh(cid:148)ver uppvisas. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tjugonde dagen efter att den offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 30 november 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen (1) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 11. L 322/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 12. 98 BILAGA F(cid:148)rteckning (cid:148)ver textilprodukter Kategori Varuslag — KN-nummer (1) 43 (2) Grupp III A Garn av konstfilament, garn av regenatstapelfibrer, garn av bomull, i detaljhandelsf(cid:148)rpack- ningar 5204 20 00, 5207 10 00, 5207 90 00, 5401 10 90, 5401 20 90, 5406 10 00, 5406 20 00, 5508 20 90, 5511 30 00 46 Kardad eller kammad f(cid:134)r- eller lammull eller andra fina djurh(cid:134)r 5105 10 00, 5105 21 00, 5105 29 00, 5105 30 10, 5105 30 90 47 Kardgarn av f(cid:134)r- eller lammull eller av fina djurh(cid:134)r, inte i detaljhandelsf(cid:148)rpackningar 5106 10 10, 5106 10 90, 5106 20 11, 5106 20 19, 5106 20 91, 5106 20 99, 5108 10 10, 5108 10 90 48 Kamgarn av f(cid:134)r- eller lammull eller av fina djurh(cid:134)r, inte i detaljhandelsf(cid:148)rpackningar 5107 10 10, 5107 10 90, 5107 20 10, 5107 20 30, 5107 20 51, 5107 20 59, 5107 20 91, 5107 20 99, 5108 20 10, 5108 20 90 51 Bomull, kardad eller kammad 5203 00 00 56 Garn av syntetstapelfibrer (inbegripet avfall) i detaljhandelsf(cid:148)rpackningar 5508 10 90, 5511 10 00, 5511 20 00 60 Handv(cid:132)vda tapisserier av typerna Gobelins, Flandern, Aubusson, Beauvais och liknande samt handbroderade tapisserier (t. ex. med petits points eller korsstygn), (cid:132)ven konfektionerade 5805 00 00 Grupp III B 94 Vadd av textilmaterial och varor av s(cid:134)dan vadd; textilfibrer med en l(cid:132)ngd av h(cid:148)gst 5 mm (flock) samt stoft och noppor av textilmaterial 5601 10 10, 5601 10 90, 5601 21 10, 5601 21 90, 5601 22 10, 5601 22 91, 5601 22 99, 5601 29 00, 5601 30 00 95 Filt och varor av filt, (cid:132)ven impregnerade eller (cid:148)verdragna, andra (cid:132)n golvbel(cid:132)ggningar 5602 10 19, 5602 10 31, 5602 10 39, 5602 10 90, 5602 21 00, 5602 29 90, 5602 90 00, ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 10, 6307 90 91 1. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 322/29 (1) 96 Bondad duk och varor av bondad duk, (cid:132)ven impregnerad, (cid:148)verdragen, belagd eller laminerad (2) 5603 11 10, 5603 11 90, 5603 12 10, 5603 12 90, 5603 13 10, 5603 13 90, 5603 14 10, 5603 14 90, 5603 91 10, 5603 91 90, 5603 92 10, 5603 92 90, 5603 93 10, 5603 93 90, 5603 94 10, 6210 10 99, ex 6301 40 90, ex 6301 90 90, 6302 22 10, 6302 32 10, 6302 53 10, 6302 93 10, 6303 92 10, 6303 99 10, ex 6304 19 90, ex 6304 93 00, ex 6304 99 00, ex 6305 32 90, ex 6305 39 00, 6307 10 30, ex 6307 90 99 ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 91, 5603 94 90, 98 Andra varor av garn, surrningsgarn eller t(cid:134)gvirke, andra (cid:132)n textilv(cid:132)vnader, varor av s(cid:134)dana v(cid:132)vnader och varor i kategori 97 5609 00 00, 5905 00 10 Grupp V 128 Grova djurh(cid:134)r, kardade eller kammade 5105 40 00 129 Garn av grova djurh(cid:134)r eller tagel 5110 00 00 131 Garn av andra vegetabiliska textilfibrer 5308 90 90 132 Pappersgarn 5308 30 00 139 V(cid:132)vnader av metalltr(cid:134)d eller metalliserat garn 5809 00 00 144 Filt av grova djurh(cid:134)r 5602 10 35, 5602 29 10 147 Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte l(cid:132)mpliga f(cid:148)r avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump), annat (cid:132)n okardat och okammat 5003 90 00 148 A Garn av jute eller andra bastfibrer f(cid:148)r textilt (cid:132)ndam(cid:134)l enligt nr 5303 5307 10 10, 5307 10 90, 5307 20 00 148 B Garn av kokosfiber 5308 10 00 152 N(cid:134)lfilt av jute eller andra bastfibrer f(cid:148)r textilt (cid:132)ndam(cid:134)l, inte impregnerad eller (cid:148)verdragen, annan (cid:132)n golvbel(cid:132)ggning 5602 10 11 L 322/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 12. 98 (1) 154 (2) Silkeskokonger, l(cid:132)mpliga f(cid:148)r avhaspling 5001 00 00 R(cid:134)silke, inte snott eller tvinnat 5002 00 00 Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte l(cid:132)mpliga f(cid:148)r avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump), okardat och okammat 5003 10 00 Ull, okardad och okammad 5101 11 00, 5101 19 00, 5101 21 00, 5101 29 00, 5101 30 00 Fina eller grova djurh(cid:134)r, okardade och okammade 5102 10 10, 5102 10 30, 5102 10 50, 5102 10 90, 5102 20 00 Avfall av ull eller av fina eller grova djurh(cid:134)r, inbegripet garnavfall men inte rivet avfall och riven lump 5103 10 10, 5103 10 90, 5103 20 10, 5103 20 91, 5103 20 99, 5103 30 00 Rivet avfall och riven lump av ull eller av fina eller grova djurh(cid:134)r 5104 00 00 Lin, oberett eller berett men inte spunnet; bl(cid:134)nor och avfall av lin (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5301 10 00, 5301 21 00, 5301 29 00, 5301 30 10, 5301 30 90 Rami och andra vegetabiliska textilfibrer, oberedda eller beredda eller beredda men inte spunna; bl(cid:134)nor och avfall, andra (cid:132)n kokosfiber och manillahampa enligt nr 5304 5305 91 00, 5305 99 00 Bomull, okardad och okammad 5201 00 10, 5201 00 90 Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5202 10 00, 5202 91 00, 5202 99 00 Mjukhampa (Cannabis sativa L. ), oberedd eller beredd men inte spunnen; bl(cid:134)nor och avfall av mjukhampa (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5302 10 00, 5302 90 00 Manillahampa (abaca eller Musa textilis Nee), oberedd eller beredd men inte spunnen; bl(cid:134)nor och avfall av abaca (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5305 21 00, 5305 29 00 Jute och andra bastfibrer f(cid:148)r textilt (cid:132)ndam(cid:134)l (med undatag av lin, mjukhampa och rami), oberedda eller berdda men inte spunna; bl(cid:134)nor och avfall av mjukhampa (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5303 10 00, 5303 90 00 Andra vegetabiliska textilfibrer, oberedda, eller beredda men inte spunna, bl(cid:134)nor och avfall av s(cid:134)dana fibrer (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) 5304 10 00, 5304 90 00, 5305 11 00, 5305 19 00, 5305 91 00, 5305 99 00


title: 98/694/CECA: Decisione dei rappresentanti dei governi degli Stati membri, riuniti in sede di Consiglio del 30 novembre 1998 relativa a talune misure applicabili al Kazakistan riguardo agli scambi di taluni prodotti siderurgici contemplati dal trattato CECA

eurovoc_concepts:
Kazakhstan
import (EU)
import licence
iron and steel product
marketing
quantitative restriction

text: 8. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 332/7 (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) II CONSIGLIO DECISIONE DEI RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI, RIUNITI IN SEDE DI CONSIGLIO relativa a talune misure applicabili al Kazakistan riguardo agli scambi di taluni prodotti siderurgici contemplati dal trattato CECA del 30 novembre 1998 (98/694/CECA) I RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI DELLA COMUNITÀ EUROPEA DEL CARBONE E DELL’AC- CIAIO, RIUNITI IN SEDE DI CONSIGLIO, d’accordo con la Commissione, DECIDONO: Articolo 1 Per il periodo dal 1o gennaio al 30 giugno 1999, l’impor- tazione in tutti gli Stati membri dei prodotti siderurgici di cui al trattato CECA di cui all’allegato I e originari del Kazakistan è soggetta a licenza. Quest’ultima è concessa unicamente entro i limiti definiti all’articolo 2. I prodotti siderurgici originari del Kazakistan per cui è stata rila- sciata una licenza o licenze di esportazione a norma della decisione 98/402/CECA (1) e che erano già imbarcati per la Comunità anteriormente alla data di entrata in vigore limiti della presente decisione sono ammessi entro i applicabili per il periodo dal 1o luglio al 31 dicembre 1998. Articolo 2 I quantitativi la cui importazione è autorizzata sono deter- minati, per ciascun gruppo di prodotti, per tutta la Comu- nità in base ai contingenti indicati nell’allegato II. Il periodo di validità della licenza d’importazione è fissato a quattro mesi. Le licenze non utilizzate o parzialmente utilizzate possono essere rinnovate per due mesi. Articolo 3 Gli Stati membri rilasciano le licenze e ne informano immediatamente la Commissione. Quest’ultima informa periodicamente gli Stati membri in merito all’utilizza- zione dei quantitativi. Gli Stati membri e la Commissione coordinano la loro attività al fine di garantire che detti quantitativi non siano oltrepassati. Articolo 4 Qualora, durante il periodo di applicazione della presente decisione, sia concluso e entri in vigore un accordo fra la Comunità europea del carbone e dell’acciaio e il Kazaki- stan su taluni prodotti siderurgici, le disposizioni dell’ac- cordo, unitamente a qualsiasi misura presa per darvi effetto, sostituiscono, dalla data di entrata in vigore dell’accordo, le disposizioni della presente decisione. Articolo 5 La presente decisione entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Essa si applica a decorrere dal 1o gennaio 1999. Fatto a Bruxelles addì 30 novembre 1998. Il Presidente B. FERRERO-WALDNER (1) GU L 178 del 23. 6. 1998, pag. 36. L 332/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 12. 98 SA. Prodotti laminati piatti SA1. Arrotolati 7208 10 00 7208 25 00 7208 26 00 7208 27 00 7208 36 00 7208 37 10 7208 37 90 7208 38 10 7208 38 90 7208 39 10 7208 39 90 7211 14 10 7211 19 20 7219 11 00 7219 12 10 7219 12 90 7219 13 10 7219 13 90 7219 14 10 7219 14 90 7225 20 20 7225 30 00 SA2. Lamiera pesante 7208 40 10 7208 51 10 7208 51 30 7208 51 50 7208 51 91 7208 51 99 7208 52 10 7208 52 91 ALLEGATO I 7208 52 99 7208 53 10 7211 13 00 SA3. Altri prodotti laminati piatti 7208 40 90 7208 53 90 7208 54 10 7208 54 90 7208 90 10 7209 15 00 7209 16 10 7209 16 90 7209 17 10 7209 17 90 7209 18 10 7209 18 91 7209 18 99 7209 25 00 7209 26 10 7209 26 90 7209 27 10 7209 27 90 7209 28 10 7209 28 90 7209 90 10 7210 11 10 7210 12 11 7210 12 19 7210 20 10 7210 30 10 7210 41 10 7210 49 10 7210 50 10 7210 61 10 ALLEGATO II QUOTE 7210 69 10 7210 70 31 7210 70 39 7210 90 31 7210 90 33 7210 90 38 7211 14 90 7211 19 90 7211 23 10 7211 23 51 7211 29 20 7211 90 11 7212 10 10 7212 10 91 7212 20 11 7212 30 11 7212 40 10 7212 40 91 7212 50 31 7212 50 51 7212 60 11 7212 60 91 7219 21 10 7219 21 90 7219 22 10 7219 22 90 7219 23 00 7219 24 00 7219 31 00 7219 32 10 7219 32 90 7219 33 10 7219 33 90 7219 34 10 7219 34 90 7219 35 10 7219 35 90 7225 40 80 Prodotti laminati piatti SA1 (arrotolati): SA2 (lamiera pesante): SA3 (altri prodotti lunghi): (tonnellate) 14 629 5 123 4 140


title: Direttiva 98/90/CE della Commissione del 30 novembre 1998 che adegua al progresso tecnico la direttiva 70/387/CEE del Consiglio relativa alle porte dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
technical standard
technological change

text: 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/29 DIRETTIVA 98/90/CE DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1998 che adegua al progresso tecnico la direttiva 70/387/CEE del Consiglio relativa alle porte dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, Articolo 1 vista la direttiva 70/156/CEE del Consiglio, del 6 febbraio 1970, concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative all’omologazione dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/14/CE della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 2, vista la direttiva 70/387/CEE del Consiglio, del 27 luglio 1970, per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle porte dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (3), modificata dall’atto di adesione della Dani- marca, dell’Irlanda e del Regno Unito, in particolare l’arti- colo 3, considerando che la direttiva 70/387/CEE (cid:138) una delle direttive particolari previste dal procedimento di omolo- gazione CE istituito dalla direttiva 70/156/CEE; che, di conseguenza, le disposizioni della direttiva 70/156/CEE relative a sistemi, componenti ed entit(cid:133) tecniche dei veicoli si applicano alla presente direttiva; considerando che (cid:138) possibile adeguare al progresso tecnico la direttiva 70/387/CEE allo scopo di migliorare la sicurezza delle persone che salgono o scendono dalla cabina del conducente di alcuni tipi di veicoli pesanti; considerando che, in particolare secondo l’articolo 3, para- grafo 4 e l’articolo 4, paragrafo 3, della direttiva 70/ 156/CEE ciascuna direttiva particolare deve essere corre- data da una scheda informativa contenente i punti specifi- cati nell’allegato I della direttiva 70/156/CEE che riguar- dano la direttiva particolare in oggetto, nonch(cid:130) da una scheda di omologazione basata sull’allegato VI della diret- tiva 70/156/CEE, per consentire il trattamento informa- tico dell’omologazione; considerando che, ai fini dell’applicazione effettiva della direttiva 70/387/CEE, (cid:138) necessario assicurare discipline uniformi in tutti gli Stati membri; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato per l’adegua- mento al progresso tecnico, (1) GU L 42 del 23. 2. 1970, pag. 1. (2) GU L 91 del 25. 3. 1998, pag. 1. (3) GU L 176 del 10. 8. 1970, pag. 5. La direttiva 70/387/CEE (cid:138) cos(cid:141) modificata: 1) All’articolo 1, le parole «trattrici e macchine agricole» sono sostituite dalle parole «trattori agricoli e forestali» e le parole «e delle macchine operatrici» sono sostituite dalle parole «e di tutte le macchine mobili». 2) Gli allegati sono modificati in conformit(cid:133) dell’allegato della presente direttiva. Articolo 2 1. A decorrere dal 1o gennaio 1999 gli Stati membri non possono: — rifiutare, per un tipo di veicolo, l’omologazione CE o l’omologazione di portata nazionale, — vietare la vendita, l’immatricolazione e la messa in circolazione dei veicoli, per motivi riguardanti le porte, se detti veicoli sono conformi alle prescrizioni della direttiva 70/387/CEE, modificata dalla presente direttiva. 2. A decorrere dal 1o ottobre 2000, gli Stati membri: — non possono pi(cid:151) rilasciare l’omologazione CE, — possono rifiutare l’omologazione di portata nazionale, di un nuovo tipo di veicolo per motivi riguardanti le porte se le prescrizioni della direttiva 70/387/CEE, modificata dalla presente direttiva, non sono soddisfatte. Articolo 3 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva entro il 31 dicembre 1998. Essi ne informano immediatamente la Commis- sione. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:133) del riferimento sono decise dagli Stati membri. 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle disposizioni essenziali di diritto interno che essi adottano nella materia disciplinata dalla presente direttiva. L 337/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 12. 98 La presente direttiva entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Articolo 5 Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1998. Per la Commissione Martin BANGEMANN Membro della Commissione 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/31 ALLEGATO 1. Il seguente elenco degli allegati (cid:138) inserito prima degli allegati della direttiva 70/387/CEE: «ELENCO DEGLI ALLEGATI 1. ALLEGATO I Campo di applicazione, definizioni, prescrizioni generali, domanda di omologa- zione CE, rilascio dell’omologazione CE, modifica del tipo e delle omologazioni, conformit(cid:133) della produzione Appendice 1 Scheda informativa Appendice 2 Scheda di omologazione 2. ALLEGATO II Prescrizioni di costruzione e di montaggio e prove di resistenza 3. ALLEGATO III Prescrizioni riguardanti l’entrata e l’uscita dalle porte della cabina del conducente» 2. L’allegato I (cid:138) sostituito dal seguente: «ALLEGATO I CAMPO DI APPLICAZIONE, DEFINIZIONI, PRESCRIZIONI GENERALI, DOMANDA DI OMOLOGAZIONE CE, RILASCIO DELL’OMOLOGAZIONE CE, MODIFICHE DEL TIPO E DELLE OMOLOGAZIONI, CONFORMIT(cid:211) DELLA PRODUZIONE 1. CAMPO DI APPLICAZIONE 1. 1. La presente direttiva si applica alle porte dei veicoli a motore delle categorie M 1 e N (1). 2. DEFINIZIONI Ai fini della presente direttiva: 2. 1. 2. 2. Per “omologazione di un veicolo”, si intende l’omologazione di un tipo di veicolo per quanto riguarda le porte e le caratteristiche applicabili alle medesime. Per “tipo di veicolo”, si intendono i veicoli che non differiscono essenzialmente tra di loro per quanto riguarda le seguenti caratteristiche principali: — progettazione e resistenza delle serrature e delle cerniere per quanto riguarda i veicoli di cui all’allegato II, — prescrizioni di costruzione e di montaggio delle pedane e dei predellini per quanto riguarda i veicoli non compresi nell’allegato III, — posizione e caratteristiche geometriche dei predellini di accesso e delle maniglie per quanto riguarda i veicoli di cui all’allegato III, nella misura in cui queste caratteristiche incidono sulle prescrizioni della presente direttiva. 3. PRESCRIZIONI GENERALI 3. 1. Progettazione 3. 1. 1. I veicoli devono essere progettati in modo da garantire la massima sicurezza nella salita e nella discesa. 3. 1. 2. I veicoli della categoria N categoria N 3 dell’allegato III. 2 con una massa massima superiore a 7,5 tonnellate e i veicoli della sono considerati conformi alle prescrizioni di cui sopra se soddisfano le prescrizioni (1) Definite all’allegato II, parte A, della direttiva 70/156/CEE. L 337/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 12. 98 3. 2. Porte, entrate e uscite 3. 2. 1. Le porte, le entrate e le uscite devono poter essere usate comodamente e non presentare pericoli. 3. 3. Porte e chiusure 3. 3. 1. 3. 3. 2. Le porte e i loro dispositivi di chiusura devono essere progettati in modo che nella chiusura si evitino rumori molesti. I dispositivi di chiusura delle porte devono essere progettati in modo da rendere impossibile l’apertura involontaria delle porte stesse. 3. 4. Serrature e cerniere (prescrizioni di costruzione e di montaggio) 3. 4. 1. Le cerniere delle porte laterali girevoli, ad eccezione delle porte a libro, applicate ai lati del veicolo devono essere fissate verso la parte anteriore nel senso della marcia. Nel caso di porte a due battenti, la presente prescrizione vale per il battente che si apre per primo: l’altro battente deve poter essere bloccato. 3. 4. 2. Le serrature e le cerniere delle porte laterali dei veicoli della categoria M prescrizioni dell’allegato II della presente direttiva. 1 devono soddisfare le 3. 5. Pedane e predellini (prescrizioni di costruzione e di montaggio) 3. 5. 1. 3. 5. 2. Il mozzo, il cerchione e le altre parti della ruota non sono considerati pedane o predellini ai sensi della presente direttiva, a meno che ragioni di costruzione o di impiego si oppongano all’installa- zione di pedane o predellini in altre parti del veicolo. Per i veicoli delle categorie M con una massa massima non superiore a 7,5 t, se, 1 all’accesso dell’abitacolo, il pavimento (cid:138) situato a pi(cid:151) di 600 mm dal suolo, il veicolo deve essere dotato di una o pi(cid:151) pedane o predellini. , N 1 e N 2 3. 5. 2. 1. Tuttavia, per i veicoli fuoristrada definiti all’allegato II, parte A, della direttiva 70/156/CEE, la distanza di cui sopra pu(cid:149) essere di 700 mm. 3. 5. 2. 2. Le pedane o i predellini devono essere costruiti in modo da evitare i rischi di sdrucciolamento. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 6. 6. 1. 7. 7. 1. DOMANDA DI OMOLOGAZIONE CE La domanda di omologazione di un tipo di veicolo per quanto riguarda le porte deve essere presentata dal costruttore. Il modello della scheda informativa figura nell’appendice 1. Un veicolo rappresentativo del tipo di veicolo da omologare deve essere presentato al servizio tecnico incaricato delle prove di omologazione. RILASCIO DELL’OMOLOGAZIONE CE Se sono soddisfatti i requisiti del caso, l’omologazione CE viene rilasciata ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 3, della direttiva 70/156/CEE. Il modello della scheda di omologazione CE figura nell’appendice 2. Conformemente all’allegato VII della direttiva 70/156/CEE, al tipo di veicolo omologato deve essere assegnato un numero di omologazione. Uno Stato membro non pu(cid:149) assegnare lo stesso numero ad un altro tipo di veicolo. MODIFICA DEL TIPO E DELLE OMOLOGAZIONI In caso di modifica del tipo di veicolo omologato ai sensi della presente direttiva, si applicano le disposizioni dell’articolo 5 della direttiva 70/156/CEE. CONFORMIT(cid:211) DELLA PRODUZIONE Di regola, i provvedimenti intesi a garantire la conformit(cid:133) della produzione sono presi a norma dell’articolo 10 della direttiva 70/156/CEE. 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/33 Appendice 1 SCHEDA INFORMATIVA N. in conformit(cid:133) dell’allegato I della direttiva 70/156/CEE (*) relativa all’omologazione CE di un tipo di veicolo per quanto riguarda le porte (direttiva 70/387/CEE, come modificata dalla direttiva. /. /CE) Le seguenti informazioni devono, ove applicabili, essere fornite in triplice copia e includere un indice del contenuto. Gli eventuali disegni devono essere forniti in scala adeguata e con sufficienti dettagli in formato A4 o in fogli piegati in detto formato. Eventuali fotografie devono fornire sufficienti dettagli. Qualora i sistemi, i componenti o le entit(cid:133) tecniche includano funzioni controllate elettronicamente, saranno fornite le necessarie informazioni relative alle prestazioni. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. DATI GENERALI Marca (denominazione commerciale del costruttore):. Tipo:. Mezzi di identificazione del tipo, se marcati sul veicolo (b):. 0. 3. 1. Posizione della marcatura:. 0. 4. 0. 5. 0. 8. Categoria del veicolo (c):. Nome e indirizzo del costruttore:. Indirizzo dello o degli stabilimenti di montaggio:. 1. CARATTERISTICHE COSTRUTTIVE GENERALI DEL VEICOLO 1. 1. Fotografie e/o disegni di un veicolo rappresentativo:. 9. 9. 2. 9. 3. CARROZZERIA Materiali e modalit(cid:133) di costruzione:. Porte di accesso, serrature e cerniere:. 9. 3. 1. Configurazione e numero delle porte:. 9. 3. 1. 1. Dimensioni, senso ed angolo massimo di apertura delle porte:. 9. 3. 2. Disegno delle serrature e delle cerniere e loro posizione sulle porte:. 9. 3. 3. Descrizione tecnica delle serrature e delle cerniere:. 9. 3. 4. Dettagli (comprese le dimensioni) degli accessi, dei predellini e delle maniglie necessarie, ove. applicabile: (*) La numerazione dei punti e le note in calce che figurano nella presente scheda informativa corrispondono a quelle dell’allegato I della direttiva 70/156/CEE. Le voci non pertinenti ai fini della presente direttiva sono state omesse. L 337/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 12. 98 Informazioni supplementari per i veicoli fuoristrada 1. 3. Numero di assi e di ruote:. 1. 3. 3. Assi motore (numero, posizione, interconnessione):. 2. 4. 1. Per telaio non carrozzato. 2. 4. 1. 4. 1. Angolo di attacco (na):. gradi 2. 4. 1. 5. 1. Angolo di uscita (nb):. gradi 2. 4. 1. 6. Altezza libera dal suolo (conformemente al punto 4. 5. dell’allegato II, parte A, della direttiva 70/156/CEE):. 2. 4. 1. 6. 1. tra gli assi:. 2. 4. 1. 6. 2. sotto l’asse o gli assi anteriori:. 2. 4. 1. 6. 3. sotto l’asse o gli assi posteriori:. 2. 4. 1. 7. Angolo di rampa (nc):. gradi 2. 4. 2. Per telaio carrozzato. 2. 4. 2. 4. 1. Angolo di attacco (na). gradi 2. 4. 2. 5. 1. Angolo di uscita (nb):. gradi 2. 4. 2. 6. Altezza libera dal suolo (conformemente al punto 4. 5 dell’allegato II, parte A, della direttiva. 70/156/CEE) 2. 4. 2. 6. 1. tra gli assi:. 2. 4. 2. 6. 2. sotto l’asse o gli assi anteriori:. 2. 4. 2. 6. 3. sotto l’asse o gli assi posteriori:. 2. 4. 2. 7. Angolo di rampa (nc):. gradi 2. 15. Capacit(cid:133) di spunto in salita (percentuali per veicolo isolato):. 4. 9. Bloccaggio del differenziale:. s(cid:141)/no/facoltativo (1) (1) Cancellare la dicitura inutile. 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/35 Appendice 2 MODELLO [Formato massimo: A4 (210 (cid:253) 297 mm)] SCHEDA DI OMOLOGAZIONE CE Timbro dell’amministrazione Comunicazione concernente: (cid:190) l’omologazione (1) (cid:190) l’estensione dell’omologazione (1) (cid:190) il rifiuto dell’omologazione (1) (cid:190) la revoca dell’omologazione (1) di un tipo di veicolo/componente/entit(cid:133) tecnica (1) per quanto concerne la direttiva 70/387/CEE, come modificata dalla direttiva. /. /CE. Numero di omologazione:. Motivo dell’estensione:. PARTE I 0. 1. Marca (denominazione commerciale del costruttore):. 0. 2. Tipo:. 0. 3. Mezzi di identificazione del tipo, se marcati sul veicolo/componente/entit(cid:133) tecnica (1) (2):. 0. 3. 1. Posizione della marcatura:. 0. 4. Categoria del veicolo (1) (3):. 0. 5. Nome e indirizzo del costruttore:. 0. 7. Posizione e modo di apposizione del marchio di omologazione CE per componenti ed entit(cid:133) tecniche:. 0. 8. Indirizzo dello o degli stabilimenti di montaggio:. (1) Cancellare la dicitura inutile. (2) Se i mezzi di identificazione del tipo contengono dei caratteri che non interessano la descrizione del tipo di veicolo, componente o entit(cid:133) tecnica di cui alla presente scheda di omologazione, detti caratteri sono rappresentati dal simbolo: “?” (ad esempio: ABC??123??). (3) Definita all’allegato II, parte A, della direttiva 70/156/CEE. L 337/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 12. 98 PARTE II 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Altre informazioni (se necessarie): cfr. addendum Servizio tecnico incaricato delle prove:. Data del verbale di prova:. Numero del verbale di prova:. Eventuali osservazioni: cfr. addendum Luogo:. Data:. Firma:. Si allega l’indice del fascicolo di omologazione depositato presso l’autorit(cid:133) che rilascia l’omologa- zione, del quale si pu(cid:149) richiedere copia. Addendum alla scheda di omologazione CE n. concernente l’omologazione di un veicolo per quanto riguarda la direttiva 70/387/CEE, come modificata dalla direttiva. /. /CE 1. Altre informazioni: 1. 1. Configurazione delle porte dell’abitacolo:. 1. 2. Modo di apertura:. 1. 3. Modo di apertura della serratura:. 5. Osservazioni:. » 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/37 3. L’allegato II (cid:138) cos(cid:141) modificato: a) Nel titolo II la locuzione «AUTOVETTURE PRIVATE» (cid:138) sostituita da «VEICOLI DELLA CATE- GORIA M1 ». b) Al punto 1. 1, la parola «direttiva» (cid:138) sostituita da «allegato». 4. (cid:221) aggiunto il seguente allegato III «ALLEGATO III PRESCRIZIONI RELATIVE ALL’ACCESSO ALLA CABINA DEL CONDUCENTE DEI VEICOLI DELLA CATEGORIA N CON UNA MASSA MASSIMA SUPERIORE A 7,5 2 TONNELLATE DELLA CATEGORIA N3 1. Predellini di accesso alla cabina del conducente (cfr. figura) 1. 1. La distanza (A) tra il suolo e la superficie di calpestio del predellino inferiore, misurata con il veicolo in ordine su una superficie piatta e orizzontale, non deve superare i 600 mm. 1. 1. 1. Tuttavia, per i veicoli fuoristrada definiti all’allegato II, parte A della direttiva 70/156/CEE, la distanza (A) pu(cid:149) essere di 700 mm. 1. 2. La distanza (B) tra le superfici di calpestio dei predellini non deve superare i 400 mm. Lo scarto in verticale tra due predellini successivo non deve superare i 50 mm. 1. 2. 1. Tuttavia, per i veicoli fuoristrada (cfr. punto 1. 1. 1), lo scarto in verticale pu(cid:149) essere di 100 mm. 1. 3. Inoltre, devono essere soddisfatte le seguenti specifiche geometriche minime: — profondit(cid:133) del predellino (D): — spazio libero del predellino (E) (compresa la profondit(cid:133)): — larghezza del predellino (F): — larghezza del predellino inferiore (G): — altezza del predellino (S): — sfasamento trasversale tra predellini (H): — sovrapposizione longitudinale (J): 80 mm 150 mm 300 mm 200 mm 120 mm 0 mm 200 mm 1. 3. 1. Per i veicoli fuoristrada (cfr. punto 1. 1. 1), il valore (F) pu(cid:149) tuttavia essere ridotto a 200 mm. 1. 4. Se necessario per motivi di costruzione o di impiego e nel caso dei veicoli fuoristrada (cfr. punto 1. 1. 1), il predellino inferiore pu(cid:149) essere costituito da un piolo. In questo caso, la profondit(cid:133) del piolo (R) deve essere almeno di 20 mm. 1. 4. 1. I pioli a sezione circolare non sono ammessi. 1. 5. 1. 6. Scendendo dalla cabina del conducente, la posizione del predellino pi(cid:151) alto deve essere facilmente reperita. La superficie di calpestio dei predellini deve essere antisdrucciolevole. Inoltre, i predellini esposti alle intemperie e alla polvere durante la marcia del veicolo devono essere dotati di adeguato deflusso (superficie di scolo). 2. Accesso alle maniglie della cabina del conducente (cfr. figura) 2. 1. Per accedere alla cabina del conducente, il veicolo deve essere munito di una o pi(cid:151) maniglie o mancorrenti o di altri dispositivi equivalenti. 2. 1. 1. I mancorrente o le maniglie o i dispositivi equivalenti devono essere ubicati in modo da poter essere afferrati facilmente e da non ostruire l’accesso. 2. 1. 2. (cid:221) consentita una discontinuit(cid:133) massima di 100 mm sulla superficie di presa delle maniglie o del mancorrente o dei dispositivi equivalenti (ad esempio: fissaggio intermedio). 2. 1. 3. Se l’accesso (cid:138) munito di pi(cid:151) di due predellini, i mancorrenti, le maniglie o i dispositivi equivalenti devono essere ubicati in modo che una persona possa sostenersi contemporaneamente in tre punti (con due mani e un piede o con due piedi e una mano). L 337/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 12. 98 2. 1. 4. Tranne che per le scalette, i mancorrenti, le maniglie o i dispositivi equivalenti devono essere progettati e ubicati in modo da indurre gli operatori a scendere rivolti verso la cabina. 2. 1. 5. Il volante pu(cid:149) essere considerato come una maniglia. 2. 2. La distanza (N) tra il suolo e il bordo inferiore di almeno un mancorrente o una maniglia o un dispositivo equivalente, misurata con il veicolo in ordine di marcia su una superficie piatta e orizzontale, non deve superare i 1 850 mm. 2. 2. 1. Per i veicoli fuoristrada (cfr. punto 1. 1. 1), la distanza (N) pu(cid:149) tuttavia raggiungere i 1 950 mm. 2. 2. 2. 2. 2. 3. Se il pavimento della cabina del conducente si trova ad una distanza dal suolo superiore a “N”, si considera che essa sia uguale a “N”. Inoltre, la distanza minima “P” tra il bordo superiore del mancorrente o delle maniglie o dei dispositivi equivalenti e il predellino pi(cid:151) alto (pavimento della cabina del conducente) deve essere la seguente: — mancorrenti o maniglie o dispositivi equivalenti (U): 650 mm — mancorrenti o maniglie o dispositivi equivalenti (V): 550 mm 2. 3. Devono essere rispettate le seguenti specifiche geometriche: — dimensioni della superficie di presa (K): — lunghezza (M): — ingombro rispetto al veicolo (L): minimo 16 mm massimo 38 mm minimo 150 mm 40 mm con porta minimo aperta al Asse mediano del pavimento nella zona di accesso alla cabina vista lungo Z vista lungo Z’ fuoristrada) (piolo di un veicolo Figura 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 337/39 3. Se il pavimento della cabina del conducente (cid:138) in pendenza, le misurazioni prescritte devono essere effettuate su un piano orizzontale che passa attraverso un punto dato dall’intersezione del bordo anteriore del pavimento con il piano verticale che passa per il centro del predellino immediatamente inferiore ed (cid:138) perpendicolare al piano longitudinale mediano del veicolo. »