title: AVIS DU CONSEIL du 1er décembre 1998 relatif au programme de stabilité des Pays-Bas pour 1999-2002

eurovoc_concepts:
Netherlands
budget policy
coordination of EMU policies
economic convergence
economic reform
government programme

formats: html pdf print

text: C 3/2 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 6. 1. 1999 1998. Le Conseil se f~licite de l’intention de r~duire encore ce ratio d’endettement brut pour le ramener { moins de 40(cid:216)% du PIB d’ici { 2005. Il rel(cid:127)ve avec satis(cid:220) faction que cette r~duction du ratio d’endettement brut la sera obtenue gr|ce { d’importants exc~dents de balance primaire. Le Conseil constate avec satisfaction que la position budg~taire sous(cid:220)jacente qui est actuellement celle du Danemark est d~j{ conforme aux exigences du pacte de stabilit~ et de croissance. Le programme pr~voit de nouvelles am~liorations de l’exc~dent public, ce qui, en ~largissant la marge de s~curit~, permettrait l’intervention les des instruments relativement importants que sont stabilisateurs automatiques danois. Le fait que le Dane(cid:220) mark ne participe pas { la monnaie unique pourrait en effet n~cessiter une marge de s~curit~ plus importante. la p~riode 1999(cid:220)2002 devrait accro(cid:244)tre Le Conseil salue les r~formes structurelles pr~vues par le programme. Le r~forme fiscale qui sera mise en §uvre sur l’~pargne priv~e et r~duire les distorsions du syst(cid:127)me fiscal actuel. La r~forme du march~ du travail d~j{ propos~e par le gouvernement sera essentielle pour am~liorer encore le fonctionnement de ce march~. Le Conseil encourage le gouvernement danois { prendre d’autres mesures si les r~formes propos~es devaient s’av~rer insuffisantes. AVIS DU CONSEIL du 1er d~cembre 1998 relatif au programme de stabilit~ des Pays(cid:220)Bas pour 1999(cid:220)2002 (1999/C 3/02) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP^ENNE, d~ficit des administrations publiques et le ratio de la dette du PIB. vu le trait~ instituant la Communaut~ europ~enne, vu le r(cid:127)glement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des posi(cid:220) tions budg~taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques ~conomiques(cid:216)(˛), et notam(cid:220) ment son article 5, paragraphes 1 et 2, vu la recommandation de la Commission, apr(cid:127)s consultation du Comit~ mon~taire, A RENDU LE PR^SENT AVIS: Ce programme pr~sente trois sc~narios macro~conomi(cid:220) ques pour la p~riode 1999(cid:220)2002. Par prudence, les pr~vi(cid:220) sions concernant les agr~gats des administrations publi(cid:220) ques se fondent sur un sc~nario macro~conomique peu favorable tablant sur un taux de croissance du PIB de 2,25(cid:216)% par an. Ce sc~nario se fonde sur un ralentisse(cid:220) ment significatif de l’activit~ ~conomique par rapport aux niveaux actuels, essentiellement d(cid:252) { une chute de la demande ext~rieure. C’est dans ce cadre que le d~ficit public devrait tomber { environ 1(cid:216)% du PIB en 2002. Ce r~sultat sera obtenu en maintenant la double approche qui a ~t~ appliqu~e de 1994 { 1998 dans le cadre du deuxi(cid:127)me programme de convergence n~erlandais et qui consiste { r~duire le d~ficit public tout en all~geant la pression fiscale. En outre, le Conseil consid(cid:127)re que ce programme de stabilit~ est conforme aux grandes orien(cid:220) tations de politique ~conomique. Le 1er d~cembre 1998, le le Conseil a examin~ programme de stabilit~ des Pays(cid:220)Bas, qui couvre la p~riode 1999(cid:220)2002. Le Conseil note que le programme met { profit les progr(cid:127)s appr~ciables qui ont ~t~ accom(cid:220) plis au cours des quatre derni(cid:127)res ann~es en mati(cid:127)re d’assainissement budg~taire et vise { r~duire encore le (˛)(cid:217)JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. Le Conseil prend acte de ce que les autorit~s n~erlan(cid:220) daises ont adopt~ un sc~nario prudent pour leur politique budg~taire, et donc pour leur programme de stabilit~, de mani(cid:127)re { partir sur des bases saines. Le sc~nario inter(cid:220) m~diaire du programme de stabilit~, qui repose sur un taux de croissance annuel du PIB de 2,75(cid:216)% et qui refl(cid:127)te des tendances ant~rieures, am(cid:127)ne le d~ficit public projet~ { une situation proche de l’~quilibre. Enfin, le programme de stabilit~ pr~sente un sc~nario plus favo(cid:220) 6. 1. 1999 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes C 3/3 rable, fond~ sur un taux de croissance annuel de 3,25(cid:216)% oß le solde des finances publiques deviendrait l~g(cid:127)rement exc~dentaire. encourage les autorit~s n~erlandaises { am~liorer leurs r~sultats en mati(cid:127)re budg~taire, car la marge de s~curit~ s’en trouverait accrue. Le Conseil salue l’initiative consistant { pr~senter, pour l’~volution des finances publiques, des sc~narios alterna(cid:220) tifs reposant sur diff~rentes hypoth(cid:127)ses de croissance ~conomique, ainsi que la prudence dont font preuve les autorit~s n~erlandaises en adoptant un sc~nario peu favo(cid:220) rable. Il estime, toutefois, que l’effort d’assainissement budg~taire pr~vu par ce programme manque d’ambition par rapport aux progr(cid:127)s accomplis dans ce domaine jusqu’en 1997 et regrette que le d~ficit public se soit creus~ en 1998, malgr~ la forte croissance de l’~conomie. Le Conseil prend acte du fait que la trajectoire d’assai(cid:220) nissement budg~taire vis~e soit li~e { une r~duction de la pression fiscale et { un accroissement des d~penses en vue d’une am~lioration structurelle de l’~conomie. Bien que compr~hensible, cette option n’aboutit, dans le sc~nario prudent, qu’{ une modeste r~duction annuelle du d~ficit (0,1(cid:216)% du PIB), ce qui correspond, toutefois, { une r~duction plus forte du d~ficit structurel. Bien que la position budg~taire sous(cid:220)jacente, telle qu’elle ressort implicitement de l’objectif de d~ficit de 1(cid:216)% du PIB fix~ pour 2002 par le sc~nario macro~conomique prudent, m~nage une certaine marge permettant d’emp(cid:240)cher le d~ficit de franchir le seuil des 3(cid:216)% du PIB, le Conseil Le Conseil est persuad~ que les autorit~s n~erlandaises surveilleront de pr(cid:127)s l’~volution de la situation budg~taire et prendront des mesures correctrices si le besoin s’en fait sentir, c’est(cid:220){(cid:220)dire si la croissance s’av(cid:127)re inf~rieure { 2,25(cid:216)% par an. Le Conseil se f~licite vivement de ce que le programme ait pour principe de limiter la croissance des d~penses publiques. Tout en prenant acte de l’inten(cid:220) tion des autorit~s n~erlandaises, en cas de croissance sup~rieure { l’hypoth(cid:127)se prudente, d’en r~partir les fruits entre une r~duction suppl~mentaire du d~ficit et des baisses d’impłts, le Conseil invite les autorit~s n~erlan(cid:220) daises { le faire d’une mani(cid:127)re qui contribue au renforce(cid:220) ment de la position budg~taire des Pays(cid:220)Bas. Le Conseil note que les r~sultats positifs du programme pr~c~dent ~taient largement li~s { la mise en §uvre de r~formes structurelles, notamment de r~formes visant { am~liorer le fonctionnement du march~ du travail. [ cet ~gard, le Conseil se f~licite de ce que le programme continue de privil~gier la r~forme ~conomique, comme en t~moignent les plans de r~forme fiscale et la plus large place faite { l’~ducation et aux infrastructures dans les limites fix~es aux d~penses publiques


title: Europeiska centralbankens Riktlinje av den 1 december 1998 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistiska uppgifter på områdena betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen (ECB/1998/17)

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Central Bank
balance of payments
financial statistics
foreign market

text: 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/47 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) EUROPEISKA CENTRALBANKEN EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE av den 1 december 1998 om Europeiska centralbankens krav p(cid:134) rapportering av statistiska uppgifter p(cid:134) omr(cid:134)dena betalningsbalansstatistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen (ECB/1998/17) (1999/294/EG) EUROPEISKA CENTRALBANKENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE med beaktande av stadgan f(cid:148)r Europeiska centralbanks- systemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan), s(cid:132)rskilt artiklarna 5. 1, 12. 1 och 14. 3 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) (3) (nedan F(cid:148)r att Europeiska centralbankssystemet kallat ECBS) skall kunna utf(cid:148)ra sina uppgifter beh(cid:148)ver det sammanst(cid:132)lla helt(cid:132)ckande och tillf(cid:148)r- litlig m(cid:134)nads-, kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betal- ningsbalansen och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)ll- ningen som visar de viktigaste posterna som p(cid:134)verkar de monet(cid:132)ra f(cid:148)rh(cid:134)llandena och valuta- marknaderna i de deltagande medlemsstaterna, betraktade som ett ekonomiskt omr(cid:134)de. Enligt stadgan kr(cid:132)vs det att Europeiska central- banken (nedan kallad ECB), med de nationella centralbankernas (nedan kallade NCB) st(cid:148)d, skall samla in de statistiska uppgifter som beh(cid:148)vs, antingen fr(cid:134)n de beh(cid:148)riga nationella myndighe- terna eller direkt fr(cid:134)n de ekonomiska akt(cid:148)rerna, f(cid:148)r att den skall kunna utf(cid:148)ra ECBS uppgifter. I artikel 5. 2 i stadgan kr(cid:132)vs det att NCB s(cid:134) l(cid:134)ngt som m(cid:148)jligt skall utf(cid:148)ra de uppgifter som anges i artikel 5. 1 i stadgan. Enligt punkt 12 i ingressen till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter kan kostnadseffektiviteten under de f(cid:148)rsta (cid:134)ren efter inf(cid:148)randet av den gemensamma valutan insamlingssystemen till f(cid:148)ljd av begr(cid:132)nsningar i (4) (5) kr(cid:132)va att ECB:s rapporteringskrav i fr(cid:134)ga om statis- tiska uppgifter tillgodoses genom (cid:148)verg(cid:134)ngsf(cid:148)rfa- randen. Detta kan, s(cid:132)rskilt n(cid:132)r det g(cid:132)ller den finan- siella balansen i betalningsbalansen, medf(cid:148)ra att uppgifter om tillg(cid:134)ngar och skulder (positioner) mot utlandet eller utlandstransaktioner i de delta- gande medlemsstaterna, betraktade som ett ekono- miskt kan sammanst(cid:132)llas med anv(cid:132)ndande av alla positioner eller transaktioner mellan parter hemmah(cid:148)rande i en deltagande medlemsstat och hemmah(cid:148)rande i andra l(cid:132)nder. gentemot omr(cid:134)de, l(cid:132)nder andra gentemot rapporteringen av deltagande medlemsstater statistiska Den nuvarande uppgifter om positioner och transaktioner i till- g(cid:134)ngar och/eller skulder hos parter hemmah(cid:148)rande i parter hemmah(cid:148)rande i andra deltagande medlemsstater kommer att forts(cid:132)tta i enlighet med nationella krav eller g(cid:132)ngse praxis (cid:132)ven efter det att den tredje etappen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen inletts. Dessa uppgifter beh(cid:148)vs under de f(cid:148)rsta (cid:134)ren inom det gemensamma valutaomr(cid:134)det f(cid:148)r att ECB:s behov av statistik skall tillgodoses. Detta inneb(cid:132)r inte n(cid:134)gon (cid:148)kad rapporteringsb(cid:148)rda f(cid:148)r gruppen uppgiftsl(cid:132)mnare. I vissa medlemsstater rapporterar den faktiska uppgiftsl(cid:132)mnargruppen i enlighet med g(cid:132)ngse nationell praxis inte till NCB utan till en annan beh(cid:148)rig nationell statistikmyndighet. F(cid:148)r att tillgo- dose ECB:s behov av statistik skall NCB i dessa medlemsstater och (cid:148)vriga nationella statistikmyn- digheter samarbeta med varandra i enlighet med L 115/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 rekommendation av Europeiska centralbankens den 1 december 1998 om Europeiska centralban- kens krav p(cid:134) rapportering av statistiska uppgifter p(cid:134) omr(cid:134)dena betalningsbalansstatistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen (ECB/1998/NP21). (6) (7) (cid:153)verf(cid:148)ringen fr(cid:134)n NCB till ECB av sekretessbe- lagda statistiska uppgifter skall ske i en s(cid:134)dan omfattning och p(cid:134) en s(cid:134)dan detaljniv(cid:134) som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att ECBS skall kunna utf(cid:148)ra sina uppgifter. F(cid:148)reskrifter om sekretess finns i artikel 8 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2533/98. I enlighet med artikel 12. 1 och artikel 14. 3 i stadgan utg(cid:148)r ECB:s riktlinjer en integrerad del av gemenskapslagstiftningen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Definitioner I denna riktlinje anv(cid:132)nds f(cid:148)ljande beteckningar med de betydelser som h(cid:132)r anges: (cid:190) deltagande medlemsstat: en medlemsstat som har inf(cid:148)rt den gemensamma valutan i enlighet med f(cid:148)rdraget. (cid:190) hemmah(cid:148)rande: den som har en varaktig ekonomisk verksamhet i ett lands ekonomiska omr(cid:134)de som det beskrivs i bilaga A till f(cid:148)rordning (EG) nr 2533/98. i som ett i deltagande medlemsstater betraktade hemmah(cid:148)rande (cid:190) utlandstransaktioner: transaktioner varigenom ford- ringar eller skulder uppkommer eller inl(cid:148)ses, helt eller delvis, eller som inneb(cid:132)r (cid:148)verl(cid:134)telse av en r(cid:132)tt till i deltagande ett objekt mellan hemmah(cid:148)rande ekonomiskt medlemsstater, omr(cid:134)de, ickedeltagande och medlemsstater och/eller hemmah(cid:148)rande i tredje land. Med tillg(cid:134)ngar och skulder mot utlandet avses samt- liga finansiella fordringar p(cid:134) och skulder till hemma- och/eller h(cid:148)rande hemmah(cid:148)rande i tredje land. Tillg(cid:134)ngar och skulder mot utlandet innefattar (cid:132)ven jordegendom, andra fastigheter och annan fast egendom som fysiskt befinner sig utanf(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de och som (cid:132)gs av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater och/eller som befinner sig inom de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de och (cid:132)gs av hemmah(cid:148)rande i icke-deltagande medlemsstater och/eller hemmah(cid:148)rande i tredje land samt monet(cid:132)rt guld och s(cid:132)rskilda dragningsr(cid:132)ttigheter (SDR) som (cid:132)gs av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater. I den m(cid:134)n det beh(cid:148)vs f(cid:148)r samman- st(cid:132)llningen av balanserna f(cid:148)r portf(cid:148)ljinvesteringar och direkta investeringar och balansen f(cid:148)r avkastning p(cid:134) investeringar inom betalningsbalansstatistiken samt statistiken (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen f(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de, skall dock i tillg(cid:134)ngar och/eller till den 31 december 2005 uttrycken tillg(cid:134)ngar och skulder mot utlandet och utlandstransaktioner emel- lertid ocks(cid:134) innefatta st(cid:132)llningsuppgiften respektive transaktioner skulder hos hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater gentemot hemmah(cid:148)rande i andra deltagande medlemsstater. (cid:190) betalningsbalans: en statistisk uppst(cid:132)llning som redo- visar, med l(cid:132)mpliga uppdelningar, utlandstransak- tioner under den aktuella kalenderm(cid:134)nads-, kalender- kvartals- eller kalender(cid:134)rsperioden. (cid:190) utlandsst(cid:132)llning: den (cid:134)rliga balansr(cid:132)kningen f(cid:148)r tillg(cid:134)ngar och skulder mot samtliga finansiella utlandet per ett referensdatum. Artikel 2 NCB:s statistiska skyldigheter 1. NCB skall l(cid:132)mna de uppgifter till ECB om till- g(cid:134)ngar och skulder mot utlandet och utlandstransaktioner som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att ECB skall kunna sammanst(cid:132)lla den aggregerade betalningsbalansen och utlandsst(cid:132)llningen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de. 2. De beg(cid:132)rda statistiska uppgifterna skall l(cid:132)mnas till ECB i enlighet med bilagorna I, II och III i denna rikt- linje, som (cid:148)verensst(cid:132)mmer med g(cid:132)ngse internationella femte upplagan av Internationella standarder, s(cid:132)rskilt valutafondens ”Balance of payments manual” (BPM5). (IMF) 3. De statistiska uppgifterna som skall l(cid:132)mnas skall avse kalenderm(cid:134)nads-, kalenderkvartals- och kalender(cid:134)rs- perioder f(cid:148)r betalningsbalansen och l(cid:132)get vid utg(cid:134)ngen av det aktuella kalender(cid:134)ret f(cid:148)r utlandsst(cid:132)llningen. Artikel 3 Punktlighet 1. Uppgifter om de viktigaste posterna i den m(cid:134)natliga betalningsbalansen f(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de skall vara ECB till handa f(cid:148)re st(cid:132)ngningsdags den 30:e arbetsdagen efter utg(cid:134)ngen av den m(cid:134)nad som uppgifterna avser. 2. Kvartalsstatistiken med detaljerade uppdelningar f(cid:148)r betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de skall vara ECB till handa inom tre m(cid:134)nader fr(cid:134)n utg(cid:134)ngen av det kvartal som uppgifterna avser. (cid:143)rsstatistiken f(cid:148)r den aggregerade betalningsba- 3. lansen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de skall vara ECB till handa inom tre m(cid:134)nader fr(cid:134)n utg(cid:134)ngen av det (cid:134)r som statistiken avser, med samma uppdelningar som f(cid:148)r kvartalsstatistiken. 4. Statistiken (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen skall vara ECB till handa inom nio m(cid:134)nader fr(cid:134)n utg(cid:134)ngen av det (cid:134)r som statistiken avser. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/49 5. Den nationella insamlingen av dessa uppgifter skall organiseras s(cid:134) att dessa tidsfrister kan h(cid:134)llas. kvaliteten och tillf(cid:148)rlitligheten avseende de statistiska uppgifter som l(cid:132)mnas till ECB. Artikel 4 (cid:153)verf(cid:148)ringsstandard 1. De beg(cid:132)rda statistiska uppgifterna skall (cid:148)verf(cid:148)ras till ECB i en form som uppfyller kraven enligt bilaga IV till denna riktlinje. 2. F(cid:148)r elektronisk (cid:148)verf(cid:148)ring av den betalningsbalans- statistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen som beg(cid:132)rs av ECB skall NCB anv(cid:132)nda den av ECBS tillhandah(cid:134)llna faciliteten (ESCB-Net), som utnyttjar telekommunika- tionsn(cid:132)tet. Det statistiska meddelandeformat som har utvecklats f(cid:148)r denna elektroniska (cid:148)verf(cid:148)ring av statistiska uppgifter (cid:132)r ”Gesmes/CB”-formatet. Detta krav hindrar inte att ett annat s(cid:132)tt kan anv(cid:132)ndas enligt (cid:148)verenskom- melse f(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)ring av de statistiska uppgifterna till ECB som en reservl(cid:148)sning. Artikel 5 De statistiska uppgifternas kvalitet 1. Utan att det p(cid:134)verkar ECB:s (cid:148)vervakningsuppgifter enligt bilaga V till denna riktlinje skall NCB kontrollera 2. Denna process kan innefatta (cid:148)verf(cid:148)ring av de revi- deringar som g(cid:148)rs av NCB, f(cid:148)r det f(cid:148)rsta, i syfte att ta med den senaste bed(cid:148)mningen av de statistiska uppgifterna och d(cid:132)rmed f(cid:148)rb(cid:132)ttra deras kvalitet och, f(cid:148)r det andra, f(cid:148)r att i m(cid:148)jligaste m(cid:134)n s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det r(cid:134)der (cid:148)verensst(cid:132)m- melse mellan motsvarande betalningsbalansposter f(cid:148)r var och en av de olika rapporteringsfrekvenserna. Artikel 6 Slutbest(cid:132)mmelser 1. Denna medlemsstaternas nationella centralbanker. riktlinje riktar sig till de deltagande 2. Denna riktlinje tr(cid:132)der i kraft den 1 januari 1999. 3. Denna riktlinje skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utf(cid:132)rdad i Frankfurt am Main den 1 december 1998. P(cid:134) ECB-r(cid:134)dets v(cid:132)gnar Willem F. DUISENBERG L 115/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 BILAGA I EUROPEISKA CENTRALBANKENS KRAV P(cid:143) RAPPORTERING AV STATISTISKA UPPGIFTER 1. Betalningsbalansstatistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen ECB beh(cid:148)ver betalningsbalansstatistik vid tre olika frekvenser: per m(cid:134)nad, per kvartal och per (cid:134)r f(cid:148)r motsvarande referenskalenderperioder. 1. 1 M(cid:134)nadsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen – nyckelaggregaten M (cid:134) l M(cid:134)let (cid:132)r en m(cid:134)natlig betalningsbalans f(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de som visar de nyckelaggregat som p(cid:134)verkar de monet(cid:132)ra f(cid:148)rh(cid:134)llandena och valutamarknaderna. K r a v Uppgifterna m(cid:134)ste kunna anv(cid:132)ndas f(cid:148)r ber(cid:132)kning av betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de. N(cid:132)r det g(cid:132)ller den penningpolitik och transaktioner p(cid:134) valutamarknaderna begr(cid:132)nsar sig ECB:s krav p(cid:134) m(cid:134)nadsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen till breda kategorier av transaktioner eller ”de viktigaste posterna” (se tabell 1 i bilaga II). Den korta fristen f(cid:148)r rapportering av m(cid:134)nadsstatistiken f(cid:148)r de viktigaste posterna, deras mycket aggregerade karakt(cid:132)r och det f(cid:148)rh(cid:134)llandet att de anv(cid:132)nds i penningpolitiskt syfte och f(cid:148)r transaktioner p(cid:134) valutamarknaderna m(cid:148)jligg(cid:148)r vissa avvikelser fr(cid:134)n internationella riktlinjer d(cid:132)r detta (cid:132)r oundvikligt. Fullst(cid:132)ndig periodisering eller transaktionsredovisning kr(cid:132)vs inte. Efter (cid:148)verenskommelse med ECB kan NCB i de deltagande medlemsstaterna l(cid:132)mna uppgifter om bytesbalansen och den finansiella balansen p(cid:134) grundval av likviddagsredovisning. Om det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att klara rapporte- ringsfristen, accepteras skattningar eller prelimin(cid:132)ra uppgifter. F(cid:148)r varje huvudkategori av transaktioner kr(cid:132)vs uppgifter om tillg(cid:134)ngar och skulder (eller infl(cid:148)de och utfl(cid:148)de f(cid:148)r bytesbalansposter). Detta inneb(cid:132)r att NCB i de deltagande medlemsstaterna n(cid:132)r det g(cid:132)ller utlandstransaktioner, m(cid:134)ste skilja p(cid:134) transaktioner med hemmah(cid:148)rande i andra deltagande medlemsstater och transaktioner utanf(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de och att varje NCB i de deltagande medlemsstaterna g(cid:148)r detta konsekvent. NCB i de deltagande medlemsstaterna skall ocks(cid:134) till(cid:132)mpa detta f(cid:148)rfarande efter ett beslut om att ytterligare medlemsstater skall delta. F(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en anv(cid:132)ndbar aggregering p(cid:134) m(cid:134)nadsbasis f(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de i fr(cid:134)ga om portf(cid:148)ljinvesteringar och direkta investeringar kr(cid:132)vs det en uppdelning mellan transaktioner i v(cid:132)rdepapper och andra finansiella fl(cid:148)den utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater och med v(cid:132)rdepapper och andra finansiella fl(cid:148)den utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i alla andra l(cid:132)nder. F(cid:148)r att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att h(cid:134)lla is(cid:132)r dessa uppgifter (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla s(cid:132)rskilt om utst(cid:132)llaren av ett v(cid:132)rdepapper h(cid:148)r hemma i en deltagande medlemsstat. Nettotransaktioner i portf(cid:148)ljinves- teringar och direkta investeringar i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de sammanst(cid:132)lls genom aggregering av bokf(cid:148)rda nettotransaktioner i v(cid:132)rdepapper som utst(cid:132)llts av icke hemmah(cid:148)rande. Nettotransaktioner i tillg(cid:134)ngar h(cid:132)nf(cid:148)rliga till portf(cid:148)ljinvesteringar och direkta investeringar i de delta- gande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de sammanst(cid:132)lls genom aggregering av bokf(cid:148)rda nettotransaktioner i v(cid:132)rdepapper som utst(cid:132)llts av hemmah(cid:148)rande i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de. 1. 2 Kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen M (cid:134) l M(cid:134)let f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaterna som ekono- miskt omr(cid:134)de (cid:132)r att presentera mer detaljerade uppgifter som till(cid:134)ter ytterligare analys av utlandstransak- tioner. Denna statistik skall bl. a. bidra till den finansiella balans som (cid:132)r under utarbetande och till den gemensamma redovisningen av EU:s och EMU:s betalningsbalans i samarbete med Europeiska kommis- sionen (Eurostat). K r a v Den kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen som beg(cid:132)rs av ECB skall i m(cid:148)jligaste m(cid:134)n f(cid:148)lja de standarder som g(cid:132)ller f(cid:148)r BPM5 (se artikel 2. 2 i denna riktlinje). Uppdelningen av den beg(cid:132)rda kvartals- och (cid:134)rsstatistiken (cid:148)ver betalningsbalansen presenteras i tabell 2 i bilaga II. S(cid:132)rskilda europaharmoniserade begrepp och definitioner betr(cid:132)ffande kapitaltransfereringen, m. m. och den finansiella balansen (cid:134)terfinns i bilaga III till denna riktlinje. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/51 Uppdelningen av bytesbalansen p(cid:134) kvartals- och (cid:134)rsbasis liknar kraven f(cid:148)r m(cid:134)nadsstatistiken. Endast nyckelaggregaten beh(cid:148)vs f(cid:148)r varor, tj(cid:132)nster och transfereringar. F(cid:148)r avkastning kr(cid:132)vs en detaljerad uppdel- ning. F(cid:148)r den finansiella balansen g(cid:132)ller kraven i IMF:s standardnomenklatur enligt BPM5 med f(cid:148)ljande anpassningar: (cid:190) F(cid:148)r direkta investeringar kr(cid:132)vs endast en uppdelning mellan ing(cid:134)ende och utg(cid:134)ende investeringar. (cid:190) Posten (cid:153)vriga investeringar (cid:132)r f(cid:148)renklad. Denna f(cid:148)renkling inneb(cid:132)r att det inte g(cid:148)rs n(cid:134)gon (cid:134)tskillnad mellan mottagna/l(cid:132)mnade l(cid:134)n och inl(cid:134)ning p(cid:134) vardera sidan i balansr(cid:132)kningen, att det inte beh(cid:148)vs n(cid:134)gon uppdelning i l(cid:148)ptider och att presentationen av uppdelningen skiljer sig (dvs. uppdelningen sker fr(cid:132)mst efter sektorer). Denna sektorsvisa uppdelning (cid:132)r f(cid:148)renlig men inte identisk med BPM5, d(cid:132)r uppdelningen sker i huvudsak efter instrument. Medlemsstaterna f(cid:148)rv(cid:132)ntas i sin kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen skilja p(cid:134) transaktioner med andra deltagande l(cid:132)nder och (cid:148)vriga externa transaktioner. N(cid:132)r det g(cid:132)ller m(cid:134)nadsstatistiken kr(cid:132)vs det en uppdelning mellan transaktioner i v(cid:132)rdepapper och andra finansiella fl(cid:148)den utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)- rande i deltagande medlemsstater, medan det i kvartals- och (cid:134)rsstatistiken (cid:148)ver portf(cid:148)ljinvesteringar och direkta investeringar kr(cid:132)vs en uppdelning mellan v(cid:132)rdepapper och andra finansiella fl(cid:148)den utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i alla andra l(cid:132)nder. F(cid:148)r betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de kr(cid:132)vs statistik (cid:148)ver upplupen avkastning p(cid:134) investeringar p(cid:134) kvartalsbasis. I enlighet med nationalr(cid:132)kenskapssystemet rekom- menderar BPM5 att r(cid:132)nteredovisningen periodiseras. Denna rekommendation p(cid:134)verkar s(cid:134)v(cid:132)l bytesba- lansen (avkastning p(cid:134) investeringar) som den finansiella balansen. F(cid:148)r att till(cid:132)mpa periodiserad redovis- ning f(cid:134)r vissa NCB i deltagande medlemsstater utveckla nya ber(cid:132)knings- och skattningsmetoder. 2. Statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen M(cid:134)l M(cid:134)let (cid:132)r en (cid:134)rlig redog(cid:148)relse f(cid:148)r de externa tillg(cid:134)ngarna och skulderna i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de som underlag f(cid:148)r penningpolitisk analys av valutamarknaderna. ECB beh(cid:148)ver statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen avseende stockarna vid utg(cid:134)ngen av kalender(cid:134)ret. Dessa statistiska uppgifter kan ocks(cid:134) vara till hj(cid:132)lp vid sammanst(cid:132)llning av betalningsbalansfl(cid:148)den. Krav Den statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen som beg(cid:132)rs av ECB skall i m(cid:148)jligaste m(cid:134)n f(cid:148)lja de standarder som g(cid:132)ller f(cid:148)r BPM5. ECB sammanst(cid:132)ller utlandsst(cid:132)llningen f(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de som helhet. Uppdelningen av utlandsst(cid:132)llningen f(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de presenteras i tabell 3 i bilaga II. ECB kan beg(cid:132)ra poster som (cid:132)r av s(cid:132)rskild betydelse f(cid:148)r genomf(cid:148)randet av penningpolitiken, s(cid:132)rskilt s(cid:134)dana poster inom kontot (cid:153)vriga investeringar som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande l(cid:132)mnas varje kvartal till Banken f(cid:148)r internationell betalningsutj(cid:132)mning (BIS) f(cid:148)r dess statistik om internationella banker. Utlandsst(cid:132)llningen visar de finansiella stockarna i slutet av referensperioden, v(cid:132)rderade till de kurser som g(cid:132)ller vid denna tidpunkt. F(cid:148)ljaktligen beror en del av f(cid:148)r(cid:132)ndringen i stockarnas v(cid:132)rde under referenspe- rioden p(cid:134) de finansiella transaktioner som har (cid:132)gt rum och har redovisats i betalningsbalansen. P(cid:134) samma s(cid:132)tt beror en del av f(cid:148)r(cid:132)ndringarna i positioner i b(cid:148)rjan och slutet av en viss period p(cid:134) f(cid:148)r(cid:132)ndringar i v(cid:132)rdet av de redovisade finansiella tillg(cid:134)ngarna och skulderna. Om stockarna (cid:132)r denominerade i andra valutor (cid:132)n den ber(cid:132)kningsenhet som anv(cid:132)nds f(cid:148)r utlandsst(cid:132)llningen, kommer f(cid:148)r(cid:132)ndringarna i v(cid:132)xel- kurser gentemot andra valutor ocks(cid:134) att p(cid:134)verka dessa stockars v(cid:132)rde. Slutligen skall andra f(cid:148)r(cid:132)ndringar i stockarna som inte beror p(cid:134) nyss n(cid:132)mnda faktorer betraktas som (cid:148)vriga korrigeringar. En regelr(cid:132)tt avst(cid:132)mning mellan de finansiella fl(cid:148)dena och stockarna i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de skulle inneb(cid:132)ra att f(cid:148)r(cid:132)ndringar i deras v(cid:132)rde p(cid:134) grund av kurser, v(cid:132)xelkursf(cid:148)r(cid:132)nd- ringar och andra korrigeringar m(cid:134)ste redovisas separat. Men av praktiska sk(cid:132)l skall dessa f(cid:148)r(cid:132)ndringar i b(cid:148)rjan av den tredje etappen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen visas tillsammans som en klump- summa under en enda rubrik och utlandsst(cid:132)llningen skall sammanst(cid:132)llas p(cid:134) nettobasis utifr(cid:134)n aggregerad nationell statistik. Dessutom kan s(cid:132)rskilda regler till(cid:132)mpas f(cid:148)r v(cid:132)rdering av eget kapital i direkta investe- ringar, t. ex. n(cid:132)r det g(cid:132)ller onoterade aktier. L 115/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 T(cid:132)ckningen av utlandsst(cid:132)llningen ligger s(cid:134) n(cid:132)ra den f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistiken (cid:148)ver betalningsbalans- fl(cid:148)dena som m(cid:148)jligt. Begreppen, definitionerna och uppdelningarna (cid:148)verensst(cid:132)mmer med dem som anv(cid:132)nds f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistiken (cid:148)ver betalningsbalansfl(cid:148)dena. Dock kr(cid:132)vs ytterligare en uppdel- ning i eget och annat kapital f(cid:148)r kontot Direkta investeringar. De stockar som sammanst(cid:132)lls f(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas utlandsst(cid:132)llning skall vara f(cid:148)renliga med annan statistik, t. ex. finansmark- nadsstatistik och den finansiella balansen, som ocks(cid:134) sammanst(cid:132)lls av ECB, och med nationalr(cid:132)kenska- perna. Dessa stockar omfattar uppgifter om positioner f(cid:148)r direkta investeringar, som sammanst(cid:132)lls av Europeiska gemenskapernas kommission (Eurostat). 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/53 BILAGA II BEG(cid:142)RDA UPPDELNINGAR Tabell 1 De viktigaste posterna i den m(cid:134)natliga betalningsbalansen f(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de (Infl(cid:148)den och utfl(cid:148)den i bytesbalansen och kapitaltransfereringar m. m. , tillg(cid:134)ngar och skulder i den finansiella balansen separat) I. Bytesbalansen (krediteringar och debiteringar) Varor Tj(cid:132)nster Avkastning L(cid:148)pande transfereringar II. Kapitaltransfereringar m. m. III. Den finansiella balansen (tillg(cid:134)ngar och skulder) Direkta investeringar (cid:190) Utomlands (cid:190) I det rapporterande landet Portf(cid:148)ljinvesteringar (cid:190) Aktier (cid:190) R(cid:132)nteb(cid:132)rande v(cid:132)rdepapper varav (cid:190) obligationer (cid:190) penningmarknadsinstrument (cid:153)vriga investeringar (cid:190) Monet(cid:132)ra finansinstitut (MFI) (exklusive centralbanker) varav (cid:190) l(cid:134)ngfristiga (cid:190) kortfristiga (cid:190) Offentlig sektor (cid:190) Monet(cid:132)ra myndigheter (cid:190) (cid:153)vriga sektorer Finansiella derivat (netto) Valutareserven Restpost (korrigeringspost) Tabell 2 Kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de (Infl(cid:148)den och utfl(cid:148)den i bytesbalansen och kapitalbalansen, tillg(cid:134)ngar och skulder i den finansiella balansen separat) I. Bytesbalansen (krediteringar och debiteringar) Varor Tj(cid:132)nster L 115/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Avkastning L(cid:148)ner Kapitalavkastning (cid:190) Direkta investeringar Avkastning p(cid:134) eget kapital R(cid:132)nta (cid:190) Portf(cid:148)ljinvesteringar Utdelningar R(cid:132)nta p(cid:134) l(cid:134)n Obligationer Penningmarknadsinstrument (cid:190) (cid:153)vriga investeringar L(cid:148)pande transfereringar II. Kapitalbalansen (infl(cid:148)de och utfl(cid:148)de) (Inga ytterligare uppdelningar kr(cid:132)vs) III. Den finansiella balansen (tillg(cid:134)ngar och skulder) Direkta investeringar (cid:190) Direkta investeringar i utlandet (cid:190) Direkta investeringar i det rapporterande landet Portf(cid:148)ljinvesteringar Tillg(cid:134)ngar (cid:190) Aktier Monet(cid:132)ra myndigheter Offentlig sektor MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer (cid:190) R(cid:132)nteb(cid:132)rande v(cid:132)rdepapper Obligationer Monet(cid:132)ra myndigheter Offentlig sektor MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer Penningmarknadsinstrument Monet(cid:132)ra myndigheter Offentlig sektor MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer Skulder (cid:190) Aktier MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/55 (cid:190) R(cid:132)nteb(cid:132)rande v(cid:132)rdepapper Obligationer Monet(cid:132)ra myndigheter Offentlig sektor MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer Penningmarknadsinstrument Monet(cid:132)ra myndigheter Offentlig sektor MFI (exklusive centralbanker) (cid:153)vriga sektorer (cid:153)vriga investeringar Tillg(cid:134)ngar (cid:190) Monet(cid:132)ra myndigheter L(cid:134)n och depositioner (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar (cid:190) Offentlig sektor Handelskrediter L(cid:134)n och depositioner (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar (cid:190) MFI (exklusive centralbanker) L(cid:134)n och dispositioner (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar (cid:190) (cid:153)vriga sektoren Handelskrediter L(cid:134)n och depositioner (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar Skulder (cid:190) Monet(cid:132)ra myndigheter L(cid:134)n och depositioner (cid:153)vriga skulder (cid:190) Offentlig sektor Handelskrediter L(cid:134)n (cid:153)vriga skulder (cid:190) MFI (exklusive centralbanker) L(cid:134)n och depositioner (cid:153)vriga skulder (cid:190) (cid:153)vriga sektorer Handelskrediter L(cid:134)n (cid:153)vriga skulder L 115/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Finansiella derivat (netto) (cid:190) Monet(cid:132)ra myndigheter (cid:190) Offentlig sektor (cid:190) MFI (exklusive centralbanker) (cid:190) (cid:153)vriga sektorer Valutareserven Monet(cid:132)rt guld S(cid:132)rskilda dragningsr(cid:132)ttigheter Reservposition i Intrnationella valutafonden Utl(cid:132)ndsk valuta Kassa och depositioner Med monet(cid:132)ra myndigheter Med MFI (exklusive centralbanker) V(cid:132)rdepapper Aktier Obligationer Penningmarknadsinstrument och finansiella derivat (1) (cid:153)vriga fordringar Restpost (korrigeringspost) Utlandsst(cid:132)llningen vid (cid:134)rets slut i de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de Tabell 3 1. Direkta investeringar 1. 1 I utlandet 1. 1. 1 Eget kapital och (cid:134)terinvesterade vinstmedel 1. 1. 2 (cid:153)vrigt kapital 1. 2 I det rapporterande landet 1. 2. 1 Eget kapital och (cid:134)terinvesterade vinstmedel 1. 2. 2 (cid:153)vrigt kapital 2. Portf(cid:148)ljinvesteringar 2. 1 Tillg(cid:134)ngar 2. 1. 1 Aktier i) Monet(cid:132)ra myndigheter ii) Offentlig sektor iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer (1) M(cid:148)jligheten att rapportera om finansiella derivat inom en s(cid:132)rskild post under Reservtillg(cid:134)ngar diskuteras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande p(cid:134) IMF-niv(cid:134) och inom ECB:s statistikkommitt(cid:130). 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/57 2. 1. 2 R(cid:132)nteb(cid:132)rande v(cid:132)rdepapper 2. 1. 2. 1 Obligationer i) Monet(cid:132)ra myndigheter ii) Offentlig sektor iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer 2. 1. 2. 2 Penningmarknadsinstrument i) Monet(cid:132)ra myndigheter ii) Offentlig sektor iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer 2. 2 Skulder 2. 2. 1 Aktier iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer 2. 2. 2 Skuldebrev 2. 2. 2. 1 Obligationer och v(cid:132)xlar i) Monet(cid:132)ra myndigheter ii) Offentlig sektor iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer 2. 2. 2. 2 Penningmarknadsinstrument i) Monet(cid:132)ra myndigheter ii) Offentlig sektor iii) MFI (exklusive centralbanker) iv) (cid:153)vriga sektorer 3. (cid:153)vriga investeringar 3. 1 Tillg(cid:134)ngar 3. 1. 1 Monet(cid:132)ra myndigheter 3. 1. 1. 1 L(cid:134)n och dispositioner 3. 1. 1. 2 (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar 3. 1. 2 Offentlig sektor 3. 1. 2. 1 Handelskrediter 3. 1. 2. 2 L(cid:134)n och dispositioner 3. 1. 2. 3 (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar 3. 1. 3 MFI (exklusive centralbanker) 3. 1. 3. 1 L(cid:134)n och dispositioner 3. 1. 3. 2 (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar 3. 1. 4 (cid:153)vriga sektorer 3. 1. 4. 1 Handelskrediter 3. 1. 4. 2 L(cid:134)n och dispositioner 3. 1. 4. 3 (cid:153)vriga tillg(cid:134)ngar L 115/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 3. 2. Skulder 3. 2. 1 Monet(cid:132)ra myndigheter 3. 2. 1. 1 L(cid:134)n och dispositioner 3. 2. 1. 2 (cid:153)vriga skulder 3. 2. 2 Offentlig sektor 3. 2. 2. 1 Handelskrediter 3. 2. 2. 2 L(cid:134)n 3. 2. 2. 3 (cid:153)vriga skulder 3. 2. 3 MFI (exklusive centralbanker) 3. 2. 3. 1 L(cid:134)n och dispositioner 3. 2. 3. 2 (cid:153)vriga skulder 3. 2. 4 (cid:153)vriga sektorer 3. 2. 4. 1 Handelskrediter 3. 2. 4. 2 L(cid:134)n 3. 2. 4. 3 (cid:153)vriga skulder 4. Finansiella derivat 4. 1 Tillg(cid:134)ngar 4. 1. 1 Monet(cid:132)ra myndigheter 4. 1. 2 Offentlig sektor 4. 1. 3 MFI (exklusive centralbanker) 4. 1. 4 (cid:153)vriga sektorer 4. 2 Skulder 4. 2. 1 Monet(cid:132)ra myndigheter 4. 2. 2 Offentlig sektor 4. 2. 3 MFI (exklusive centralbanker) 4. 2. 4 (cid:153)vriga sektorer 5. Valutareserven 5. 1 Monet(cid:132)rt guld 5. 2 S(cid:132)rskilda dragningsr(cid:132)ttigheter 5. 3 Reservposition i Internationella valutafonden 5. 4 Utl(cid:132)ndsk valuta 5. 4. 1 Kassa och depositioner 5. 4. 1. 1 hos monet(cid:132)ra myndigheter 5. 4. 1. 2 hos MFI (exklusive centralbanker) 5. 4. 2 V(cid:132)rdepapper 5. 4. 2. 1 Aktier 5. 4. 2. 2 Obligationer 5. 4. 2. 3 Penningmarknadsinstrument och finansiella derivat (1) 5. 5 (cid:153)vriga fordringar (1) M(cid:148)jligheten att rapportera om finansiella derivat inom en s(cid:132)rskild post under Reservtillg(cid:134)ngar diskuteras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande p(cid:134) IMF-niv(cid:134) och inom ECB:s statistikkommitt(cid:130). 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/59 BILAGA III BEGREPP OCH DEFINITIONER SOM SKALL ANV(cid:142)NDAS I DEN BETALNINGSBALANS- STATISTIK OCH STATISTIK (cid:153)VER UTLANDSST(cid:142)LLNINGEN SOM SKALL RAPPORTERAS TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN F(cid:148)r att kunna sammanst(cid:132)lla anv(cid:132)ndbar aggregerad betalningsbalansstatistik f(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de har begrepp och definitioner utarbetats f(cid:148)r betalningsbalansstatistiken (kapitalba- lansen och den finansiella balansen) och utlandsst(cid:132)llningen. Dessa krav (cid:132)r baserade p(cid:134) det s(cid:134) kallade Implementation Package (juli 1996) och andra dokument som godk(cid:132)ndes av ECB:s r(cid:134)d i september 1998. G(cid:132)ngse internationella standarder, t. ex. IMF:s rekommendationer f(cid:148)r betalningsbalansstatistik (Balance of Payments Manual – BPM5), har anv(cid:132)nts som referenser vid formuleringen av dessa begrepp och definitioner. De viktigaste f(cid:148)rslagen till harmonisering f(cid:148)ljer nedan. Ytterligare v(cid:132)gledning finns i rapporterna till respektive f(cid:148)rslag, vilkas referenskoder ges inom parentes. Dessa anv(cid:132)ndbara referenser ing(cid:134)r inte i texten till r(cid:132)ttsakten. 1. Begrepp och definitioner betr(cid:132)ffande avkastning p(cid:134) investeringar och poster i den finansiella balansen 1. 1 Avkastning p(cid:134) investeringar (ST/SC/BP/INC09801) D e f i n i t i o n Avkastning p(cid:134) investeringar omfattar int(cid:132)kter som h(cid:132)nf(cid:148)r sig till en inhemsk enhets (cid:132)gander(cid:132)tt till en utl(cid:132)ndsk finansiell tillg(cid:134)ng och, p(cid:134) motsvarande s(cid:132)tt, avkastningen fr(cid:134)n en icke-inhemsk enhets (cid:132)gander(cid:132)tt till en inhemsk finansiell tillg(cid:134)ng. T (cid:132) c k n i n g Avkastning p(cid:134) investeringar omfattar int(cid:132)kter och utbetalningar fr(cid:134)n direkta investeringar och portf(cid:148)ljin- vesteringar och annan avkastning p(cid:134) investeringar samt int(cid:132)kter fr(cid:134)n reservtillg(cid:134)ngar. F(cid:148)r m(cid:134)nadsstatis- tiken (cid:148)ver de viktigaste posterna kr(cid:132)ver ECB endast uppgift om den summerade avkastningen (dvs. avkastning p(cid:134) investeringar och ers(cid:132)ttning till anst(cid:132)llda). Kraven p(cid:134) kvartals- och (cid:134)rsstatistik (cid:148)ver betal- ningsbalansen (cid:132)r n(cid:132)stan identiska med IMF:s standardnomenklatur enligt BPM5. Den st(cid:148)rsta skillnaden (cid:132)r att n(cid:132)r det g(cid:132)ller avkastning p(cid:134) direkta investeringar som utg(cid:148)rs av aktier kr(cid:132)ver inte ECB n(cid:134)gon uppdelning i utdelade och icke utdelade vinstmedel. R e g i s t r e r i n g s t i d p u n k t R(cid:132)nteint(cid:132)kter periodiseras (dock g(cid:132)ller inte detta f(cid:148)r m(cid:134)nadsstatistiken). Utdelningar registreras den dag n(cid:132)r de f(cid:148)rfaller till betalning. 1. 2 Kapitalbalansen (STA/WGS/BOP/CAPITAL96) D e f i n i t i o n Den nya definitionen av kapitaltransfereringar m. m. omfattar kapitaltransfereringar och f(cid:148)rv(cid:132)rv/avyttring av icke-producerade icke-finansiella tillg(cid:134)ngar. L(cid:148)pande transfereringar skall redovisas i bytesbalansen. T (cid:132) c k n i n g Standardkomponenterna f(cid:148)r kapitaltransfereringar m. m. enligt den nya definitionen best(cid:134)r av en sektorsvis uppdelning i posterna Offentlig sektor och (cid:153)vriga sektorer, med ytterligare en uppdelning d(cid:132)refter. ECB sammanst(cid:132)ller kapitaltransfereringar endast i form av en klumpsumma, och ingen uppdelning beh(cid:148)vs inom detta. Det (cid:132)r viktigt att skilja p(cid:134) l(cid:148)pande transfereringar och kapitaltransfereringar, och i praktiken g(cid:148)rs uppdelningen utifr(cid:134)n mottagarlandets anv(cid:132)ndning av transfereringen. 1. 3 Direkta investeringar (STA/WGS/BOP/DI95) D e f i n i t i o n I enlighet med internationella standarder (IMF/OECD) inneb(cid:132)r (direkt eller, i f(cid:148)rekommande fall, indi- rekt) innehav av 10 % eller mer av ett f(cid:148)retags aktier ett direktinvesteringsf(cid:148)rh(cid:134)llande. Medlemsstater som till(cid:132)mpar 20 % eller n(cid:134)got annat kriterium skall till(cid:132)mpa 10 % i fall av st(cid:148)rre betydelse. L 115/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 T (cid:132) c k n i n g Enheter f(cid:148)r s(cid:132)rskilda (cid:132)ndam(cid:134)l (Special purpose entities-SPE) betraktas som regulj(cid:132)ra direktinvesterare och/eller direktinvesteringsf(cid:148)retag. De NCB i deltagande medlemsstater som inte kan f(cid:148)lja denna rekom- mendation skall l(cid:132)mna uppgifter om SPE separat. F(cid:148)r att undvika avvikelser skall direktinvesteringsf(cid:148)rh(cid:134)llanden i enlighet med IMF:s riktlinjer och Euro- stats/OECD:s riktlinjer redovisas enligt ”riktningsprincipen”. F(cid:148)r att uppn(cid:134) konsekvens vid sammanst(cid:132)ll- ning av (cid:134)terinvesterade vinstmedel har ber(cid:132)kningsmetoden och bokf(cid:148)ringstidpunkten fastst(cid:132)llts. Finansiella transaktioner mellan f(cid:148)retag, inklusive handelskrediter, betraktas som direktinvesteringskapital. 1. 4 Portf(cid:148)ljinvesteringar (STA/WGS/BOP/PORT95) D e f i n i t i o n F(cid:148)ljande kriterier anv(cid:132)nds f(cid:148)r att bed(cid:148)ma om ett finansiellt instrument skall betraktas som ett v(cid:132)rdepapper (ett enda kriterium (cid:132)r inte alltid avg(cid:148)rande): a) Riktlinjer enligt BPM5 och Nationalr(cid:132)kenskapssystemet (1993) b) Angivande av en ISIN-kod c) Redovisnings- och bankregler d) Marknadspraxis (baserad p(cid:134) rapporter fr(cid:134)n International Securities Market Association – ISMA). T (cid:132) c k n i n g Definitionen omfattar investeringar i aktier, obligationer och penningmarknadsinstrument, med undantag av transaktioner i dessa instrument som h(cid:148)r till kategorierna Direkta investeringar eller Reservtillg(cid:134)ngar. B o k f (cid:148) r i n g s t i d p u n k t Transaktioner i finansiella poster skall registreras n(cid:132)r s(cid:134)v(cid:132)l l(cid:134)ngivaren som l(cid:134)ntagaren bokf(cid:148)r fordran respektive skulden (i enlighet med BPM5). Rekommendationer har antagits om metoder f(cid:148)r registrering av periodiserade betalningsbalanser (STA/WGS/BOP/ACC9711). N(cid:132)r det g(cid:132)ller betalningsbalansen i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de kr(cid:132)vs periodiserad redovisning av avkastning p(cid:134) investeringar endast i kvartals- och/eller (cid:134)rsstatistiken. Fullst(cid:132)ndig periodisering beh(cid:148)vs inte f(cid:148)r nyckelagg- regaten i den m(cid:134)natliga betalningsbalansen. 1. 5 (cid:153)vriga investeringar (STA/WG/BOP/OTH95) D e f i n i t i o n Med (cid:148)vriga investeringar avses en restkategori som inkluderar alla finansiella transaktioner som inte omfattas av kontona Direkta investeringar, Portf(cid:148)ljinvesteringar eller Valutareserv. T (cid:132) c k n i n g (cid:153)vriga investeringar omfattar handelskrediter, mottagna/l(cid:132)mnade l(cid:134)n, kassa och inl(cid:134)ning och (cid:148)vriga tillg(cid:134)ngar/skulder. Den sektorsvisa t(cid:132)ckningen/uppdelningen omfattar monet(cid:132)ra myndigheter, offentlig sektor, banker och (cid:148)vriga sektorer. Sektorn Monet(cid:132)ra myndigheter definieras inkludera ”institutionella enheter och verksamheter inom centralbanker som h(cid:132)nf(cid:148)rs till centralbanker men ibland utf(cid:148)rs av andra statliga institutioner, dvs. sedel- och myntutgivning och f(cid:148)rvaltning av valutareserv” (IMF:s definition). Med detta undantag (cid:132)r ”banker” j(cid:132)mst(cid:132)llda med delsektorn Monet(cid:132)ra finansiella institutioner (MFI). R e g i s t r e r i n g s t i d p u n k t Principerna f(cid:148)r ”(cid:148)verl(cid:134)telse”, ”likviddag” och ”betalningstillf(cid:132)lle” (cid:132)r alla i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med IMF:s rekommendationer. F(cid:148)r att uppn(cid:134) konsekvent aggregerad statistik f(cid:148)r de deltagande medlemsstaternas ekonomiska omr(cid:134)de g(cid:148)rs ingen (cid:134)tskillnad mellan l(cid:134)n och ins(cid:132)ttningar inom respektive sektor och ingen uppdelning g(cid:148)rs efter l(cid:148)ptider. En sektorsvis presentation av uppdelningen, som (cid:132)r f(cid:148)renlig med IMF:s standardnomenklatur, anv(cid:132)nds f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistiken. Medlemsstaterna f(cid:134)r till(cid:132)mpa en f(cid:148)rdjupad detaljniv(cid:134) i sin natio- nella statistik. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/61 F(cid:148)r m(cid:134)nadsstatistiken kr(cid:132)vs en uppdelning mellan kortfristiga och l(cid:134)ngfristiga fl(cid:148)den inom banksektorn. (cid:143) t e r k (cid:148) p s a v t a l o c h v (cid:132) r d e p a p p e r s l (cid:134) n ( f e b r u a r i 1 9 9 6 ) Bankernas redovisningspraxis, och inte kriteriet ”(cid:148)verl(cid:134)telse”, (cid:132)r den v(cid:132)gledande principen f(cid:148)r behandling av (cid:134)terk(cid:148)psavtal, (cid:134)terk(cid:148)pstransaktioner och v(cid:132)rdepappersl(cid:134)n i betalningsbalansen. Om en vedertagen internationell redovisningsstandard saknas, skall en gemensam praxis som tillgodoser de statistiska behoven antas efter (cid:148)verenskommelse med ECB. I enlighet med denna rekommendation redovisas (cid:132)kta (cid:134)terk(cid:148)psavtal, (cid:134)terk(cid:148)pstransaktioner och v(cid:132)rdepap- persl(cid:134)n som pantsatta l(cid:134)n. 1. 6 Finansiella derivat (april 1997, oktober 1997, april 1998: STA/WG/BOP/SG59802) D e f i n i t i o n Finansiella derivat (cid:132)r finansiella instrument knutna till ett visst finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, som utg(cid:148)r underlag f(cid:148)r handel med specifika finansiella risker p(cid:134) finansiella marknader. Transaktioner i finansiella derivat behandlas som s(cid:132)rskilda transaktioner och inte som integrerade delar av det v(cid:132)rde p(cid:134) de underliggande transaktionerna som de kan vara knutna till. T (cid:132) c k n i n g Transaktioner och positioner i optioner, underliggande derivat redovisas i betalningsbalansen och utlandsst(cid:132)llningen. terminer, swappar, valutaterminskontrakt, kreditderivat och St(cid:132)llande av initials(cid:132)kerhet betraktas som f(cid:148)r(cid:132)ndringar i ins(cid:132)ttningar och b(cid:148)r redovisas, om de kan identifieras, p(cid:134) kontot (cid:153)vriga investeringar. Behandlingen av till(cid:132)ggss(cid:132)kerheter beror p(cid:134) deras karakt(cid:132)r: optionsliknande till(cid:132)ggss(cid:132)kerheter betraktas i princip som f(cid:148)r(cid:132)ndringar i ins(cid:132)ttningar och b(cid:148)r redovisas, om de kan identifieras, p(cid:134) kontot (cid:153)vriga investeringar. Terminsliknande till(cid:132)ggss(cid:132)kerheter betraktas i princip som derivattransaktioner och b(cid:148)r redovisas p(cid:134) kontot Finansiella derivat. N(cid:132)r det g(cid:132)ller optioner b(cid:148)r premien (dvs. optionernas k(cid:148)p-/s(cid:132)ljkurs och ber(cid:132)knat kurtage) redovisas i sin helhet i den finansiella balansen. De nettoavvecklingsfl(cid:148)den som (cid:132)r knutna till r(cid:132)ntederivat b(cid:148)r redovisas som finansiella derivat. Underliggande derivat b(cid:148)r redovisas tillsammans med det underliggande finansiella instrumentet och b(cid:148)r inte redovisas och v(cid:132)rderas f(cid:148)r sig i betalningsbalansstatistiken och utlandsst(cid:132)llningen. Klassifikationen f(cid:148)r specifika kreditderivatinstrument b(cid:148)r best(cid:132)mmas i varje enskilt fall. V(cid:132)rderingen av finansiella derivat b(cid:148)r g(cid:148)ras f(cid:148)r varje marknad f(cid:148)r sig. R e g i s t r e r i n g s t i d p u n k t Transaktioner i finansiella poster registreras n(cid:132)r s(cid:134)v(cid:132)l l(cid:134)ngivaren som l(cid:134)ntagaren bokf(cid:148)r fordran respektive skulden (i enlighet med BPM5). Till f(cid:148)ljd av de praktiska problem som (cid:132)r f(cid:148)rknippade med att h(cid:134)lla is(cid:132)r tillg(cid:134)ngs- och skuldfl(cid:148)dena p(cid:134) ett meningsfullt s(cid:132)tt n(cid:132)r det g(cid:132)ller vissa derivat redovisas samtliga transak- tioner i finansiella derivat i betalningsbalansen p(cid:134) nettobasis tills vidare. Tillg(cid:134)ngs- och skuldpositioner i finansiella derivat redovisas i utlandsst(cid:132)llningen p(cid:134) bruttobasis. 1. 7 Valutareserv I enlighet med BPM5 best(cid:134)r valutareserven av s(cid:134)dana externa tillg(cid:134)ngar utst(cid:132)llda av icke-hemmah(cid:148)rande i medlemsstaterna som (cid:132)r l(cid:132)ttillg(cid:132)ngliga och f(cid:148)rvaltas av monet(cid:132)ra myndigheter f(cid:148)r direktfinansiering av betalningsobalanser, f(cid:148)r indirekt reglering av storleken p(cid:134) s(cid:134)dana obalanser genom intervention p(cid:134) valutamarknaderna i syfte att p(cid:134)verka v(cid:132)xelkursen och/eller f(cid:148)r andra (cid:132)ndam(cid:134)l. ECBS:s valutareserv best(cid:134)r av ECB:s valutareserv och de valutareserver som finns hos NCB i de deltagande medlemsstaterna. NCB kommer att tillf(cid:148)ra ECB valutareservtillg(cid:134)ngar, f(cid:148)rutom medlemsstaternas valutor. IMF-reservpositioner och s(cid:132)rskilda dragningsr(cid:132)tter, upp till ett belopp motsvarande 50 000 miljoner euro (nedr(cid:132)knat genom avdrag av andelarna i f(cid:148)rdelningsnyckeln f(cid:148)r ECB:s kapital f(cid:148)r de EU-centralbanker som inte deltar i euro-omr(cid:134)det fr(cid:134)n b(cid:148)rjan). L 115/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Det har s(cid:134)lunda (cid:148)verenskommits att valutareservtillg(cid:134)ngarna f(cid:148)r Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen skall vara sammansatta av ECB:s och NCB:s finansiella fordringar denominerade i utl(cid:132)ndsk valuta gentemot icke-hemmah(cid:148)rande i de deltagande medlemsstaterna som ekonomiskt omr(cid:134)de, f(cid:148)rutsatt att de uppfyller de kriterier f(cid:148)r likviditet och oms(cid:132)ttningsbarhet som fastst(cid:132)llts i den ovann(cid:132)mnda BPM5-definitionen samt guld, s(cid:132)rskilda dragningsr(cid:132)tter och de deltagande i NCB:s reservpositioner i IMF. Sammanl(cid:132)ggning av valutareservtillg(cid:134)ngar kommer att genomf(cid:148)ras genom direkta (cid:148)verl(cid:134)telser. 2. Metoder f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra den geografiska f(cid:148)rdelningen (STA/WGS/BOP/GEO96) Sv(cid:134)righeterna n(cid:132)r det g(cid:132)ller att sammanst(cid:132)lla geografiskt uppdelad statistik (cid:148)ver betalningsbalansen och utlandsst(cid:132)llningen l(cid:148)ses med till(cid:132)mpning av en stegvis metod. Denna metod omfattar tre steg av successivt (cid:148)kande statistikkrav. 2. 1 Direkta investeringar S t e g 1 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med summerade nationella nettotransaktioner/ positioner i direktinvesteringar. (Genomf(cid:148)rt 1998. ) S t e g 2 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med summerade nationella nettotransaktioner/ positioner i fordringar utst(cid:132)llda av eller gentemot hemmah(cid:148)rande utanf(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna avseende direktinvesteringar utomlands. Komplettering med nettotransaktioner/positioner i summerade nationella nettodirektinvesteringar i det rapporterande landet och med transaktioner/positioner i v(cid:132)rde- papper utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater f(cid:148)r direktinvesteringar i det rapporterande landet. Ingen geografisk uppdelning beh(cid:148)vs i transaktioner innanf(cid:148)r och utanf(cid:148)r EMU. Statistikkrav p(cid:134) NCB-niv(cid:134)n: transaktioner/positioner i direktinvesteringar utomlands uppdelade i transak- tioner/positioner i EMU-investeringar (v(cid:132)rdepapper och andra finansiella instrument utst(cid:132)llda av hemma- h(cid:148)rande i deltagande medlemsstater) och investeringar utanf(cid:148)r EMU. F(cid:148)r att uppn(cid:134) detta (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att identifiera den som har utst(cid:132)llt ett v(cid:132)rdepapper eller annat finansiellt instrument (l(cid:134)ntagaren) f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om vederb(cid:148)rande h(cid:148)r hemma i en deltagande medlemsstat eller inte. En sifferuppgift om nettotransaktioner/positioner i direktinvesteringar i det rapporterande landet som har sitt ursprung i andra deltagande medlemsstater skall l(cid:132)mnas i form av en minnesanteckning. Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande: b(cid:148)rjan av den tredje etappen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen, dvs. 1 januari 1999, f(cid:148)r direktinvesteringsfl(cid:148)den. (Fastst(cid:132)lls senare f(cid:148)r direktinvesteringsstockar. ) S t e g 3 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134) och statistikkrav p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r NCB:s medlemsstater: som steg 2, men med en geografisk uppdelning inom transaktioner/positioner utanf(cid:148)r EMU, dock endast f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistik. (Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande skall fastst(cid:132)llas senare. ) 2. 2 Portf(cid:148)ljinvesteringar S t e g 1 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med summerade nationella nettotransaktioner/ positioner i portf(cid:148)ljinvesteringar. Ingen uppdelning beh(cid:148)vs i tillg(cid:134)ngar och skulder. (Genomf(cid:148)rt 1998. ) S t e g 2 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med nettotransaktioner/positioner i v(cid:132)rdepapper utst(cid:132)llda av icke-hemmah(cid:148)rande i medlemsstaterna avseende tillg(cid:134)ngar h(cid:132)nf(cid:148)rliga till portf(cid:148)ljinvesteringar. Komplettering med nettotransaktioner/positioner i summerade nationella nettoskulder samt transak- tioner/positioner i v(cid:132)rdepapper utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater avseende till- g(cid:134)ngar h(cid:132)nf(cid:148)rliga till portf(cid:148)ljinvesteringar. Ingen geografisk uppdelning beh(cid:148)vs f(cid:148)r transaktioner utanf(cid:148)r EMU. Statistikkrav p(cid:134) NCB-niv(cid:134)n: tillg(cid:134)ngar h(cid:132)nf(cid:148)rliga till portf(cid:148)ljinvesteringar uppdelade p(cid:134) transaktioner/positioner i EMU-v(cid:132)rdepapper (utst(cid:132)llda av hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater) och icke-EMU-v(cid:132)rdepapper. F(cid:148)r att uppn(cid:134) detta (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att identifiera den som transaktioner/positioner i 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 115/63 har utst(cid:132)llt v(cid:132)rdepapperet (l(cid:134)ntagaren) f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla om vederb(cid:148)rande h(cid:148)r hemma i en deltagande medlemsstat eller inte. F(cid:148)r transaktioner/positioner i skulder h(cid:132)nf(cid:148)rliga till portf(cid:148)ljinvesteringar kr(cid:132)vs endast summerade nationella nettosiffror. F(cid:148)ruts(cid:132)ttning: fullst(cid:132)ndig harmonisering av uppdelningar, t(cid:132)ckning, definitioner, v(cid:132)rdering och principer f(cid:148)r tidsbest(cid:132)mning av portf(cid:148)ljinvesteringsfl(cid:148)den (enligt vad som s(cid:132)gs ovan). Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande: b(cid:148)rjan av den tredje etappen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen, dvs. 1 januari 1999, f(cid:148)r portf(cid:148)ljinvesteringsfl(cid:148)den. (Fastst(cid:132)lls senare f(cid:148)r stockar av portf(cid:148)ljinvesteringar. ) S t e g 3 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n och statistikkrav p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r NCB:s medlemsstater: som steg 2, men med en geografisk uppdelning inom transaktioner/positioner utanf(cid:148)r EMU, dock endast f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistik. F(cid:148)ruts(cid:132)ttning: fullst(cid:132)ndig harmonisering av uppdelningar, t(cid:132)ckning, definitioner, v(cid:132)rdering och principer f(cid:148)r tidsbest(cid:132)mning av portf(cid:148)ljinvesteringsfl(cid:148)den. (Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande skall fastst(cid:132)llas senare. ) 2. 3 (cid:153)vriga investeringar S t e g 1 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med summerade nationella nettotransaktioner/ positioner i (cid:148)vriga investeringar. (Genomf(cid:148)rt 1998. ) S t e g 2 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med nettotransaktioner/positioner i (cid:148)vriga inve- steringar med icke-hemmah(cid:148)rande i medlemsstaterna avseende (cid:148)vriga tillg(cid:134)ngar och skulder h(cid:132)nf(cid:148)rliga till (cid:148)vriga investeringar. Statistikkrav p(cid:134) NCB-niv(cid:134)n: uppdelning mellan EMU-stater och icke-EMU-stater f(cid:148)r att skilja p(cid:134) transak- tioner mellan hemmah(cid:148)rande i deltagande medlemsstater och transaktioner med hemmah(cid:148)rande i andra l(cid:132)nder (utanf(cid:148)r EMU). Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande: b(cid:148)rjan av den tredje etappen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen, dvs. 1 januari 1999, f(cid:148)r (cid:148)vriga investeringsfl(cid:148)den. (Fastst(cid:132)lls senare f(cid:148)r stockar av (cid:148)vriga investeringar. ) S t e g 3 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n och statistikkrav p(cid:134) medlemsstatsniv(cid:134)n: som steg 2, men med en geografisk uppdelning inom transaktioner/positioner utanf(cid:148)r EMU, dock endast f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatis- tik. (Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande skall fastst(cid:132)llas senare. ) 2. 4 Finansiella derivat S t e g 1 o c h 2 Sammanst(cid:132)llningsmetod p(cid:134) EMU-niv(cid:134)n: komplettering med summerade nationella nettotransaktioner/ positioner i finansiella derivat. (Genomf(cid:148)rt 1998. ) S t e g 3 En geografisk uppdelning g(cid:148)rs inom transaktioner/positioner i finansiella derivat utanf(cid:148)r EMU, dock endast f(cid:148)r kvartals- och (cid:134)rsstatistik. (Tidsfristen f(cid:148)r genomf(cid:148)rande skall fastst(cid:132)llas senare. ) L 115/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 BILAGA IV (cid:153)VERF(cid:153)RING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN F(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)ring av de statistiska uppgifter som ECB beh(cid:148)ver anv(cid:132)nds faciliteten ESCB-Net. All (cid:148)verf(cid:148)ring av data inom ESCB sker enligt en och samma begreppsm(cid:132)ssiga datamodell. NCB skall f(cid:148)lja de rekommendationer som anges nedan f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att data(cid:148)verf(cid:148)ringen fungerar v(cid:132)l, s(cid:132)rskilt vad betr(cid:132)ffar f(cid:148)ljande: (cid:190) Fullst(cid:132)ndighet: nationella centralbanker skall rapportera alla koder f(cid:148)r betalningsbalansserierna. Att inte rapportera n(cid:134)gra koder eller rapportera koder som inte finns i kodf(cid:148)rteckningen betraktas som ofullst(cid:132)ndig rapportering. Om en uppgift saknas, skall den utel(cid:132)mnade uppgiften markeras med hj(cid:132)lp av motsvarande statusflagga. N(cid:132)r dessutom endast en delm(cid:132)ngd inom betalningsbalansstatistiken revideras, skall valide- ringsreglerna (cid:132)nd(cid:134) till(cid:132)mpas p(cid:134) betalningsbalansen som helhet. (cid:190) Teckenkonvention: nationella centralbanker b(cid:148)r anv(cid:132)nda den (cid:148)verenskomna teckenkonventionen f(cid:148)r alla uppgifter som skall rapporteras till ECB. Som teckenkonvention har IMF:s standard antagits. Enligt denna konvention skall infl(cid:148)den och utfl(cid:148)den rapporteras med samma tecken i bytesbalansen och kapitalba- lansen samt i den finansiella balansen (infl(cid:148)den markeras med plustecken och utfl(cid:148)den med ett minus- tecken). (cid:190) Den balanspost som uppgifterna h(cid:132)nf(cid:148)r sig till: de fullst(cid:132)ndiga valideringsreglerna, som har skickats ut och som kan rekvireras p(cid:134) beg(cid:132)ran, m(cid:134)ste genomf(cid:148)ras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna (cid:148)verf(cid:148)rs till ECB. BILAGA V (cid:153)VERVAKNING AV METODERNA F(cid:153)R STATISTISKA SAMMANST(cid:142)LLNINGAR ECB kommer att (cid:148)vervaka de sammanst(cid:132)llningsmetoder som anv(cid:132)nds vid rapporteringen av betalningsbalans- statistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen samt de begrepp och definitioner som regelbundet till(cid:132)mpas av de medlemsstater som deltar i euro-omr(cid:134)det. (cid:153)vervakningen kommer att ske i samband med att dokumentet ”European Union Balance of Payments (Capital and Financial Account) Statistical Methods” (BOP Book) uppdateras och genom den granskning som genomf(cid:148)rs var sj(cid:132)tte m(cid:134)nad. BOP Book inneh(cid:134)ller information om betalningsbalansstrukturen f(cid:148)r alla EU-l(cid:132)nder. D(cid:132)r finns detaljerade beskrivningar av metoderna f(cid:148)r sammanst(cid:132)llning av uppgifter och av de begrepp och definitioner som anv(cid:132)nds samt information om avvikelser fr(cid:134)n de (cid:148)verenskomna definitionerna f(cid:148)r betalningsbalansen och utlandsst(cid:132)ll- ningen i medlemsstaterna. BOP Book kommer att uppdateras (cid:134)rligen i n(cid:132)ra samarbete med medlemsstaterna. Halv(cid:134)rsgranskningen utg(cid:148)r en del i processen med att uppdatera BOP Book. Som underlag f(cid:148)r granskningen tj(cid:132)nar de rapporter som skall godk(cid:132)nnas av ECB:s r(cid:134)d om den statistiska behandlingen av kontot Avkastning p(cid:134) investeringar och den finansiella balansen i betalningsbalansstatistik och statistik (cid:148)ver utlandsst(cid:132)llningen. Granskningen utg(cid:148)r en utg(cid:134)ngspunkt f(cid:148)r ECB:s bed(cid:148)mning av kvalit(cid:130)n p(cid:134) de uppgifter som l(cid:132)mnas till ECB f(cid:148)r sammanst(cid:132)llning av betalningsbalansstatistiken


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3580/98 van Luciano VECCHI Buitenlandse schuld van de door natuurrampen getroffen landen in Midden-Amerika

eurovoc_concepts:
Central America
EU aid
debt reduction
development aid
economic reconstruction
emergency aid
external debt
humanitarian aid
natural disaster
poverty

formats: html print


title: 98/680/EF: Oversigt over indtægter og udgifter for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 1998

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

formats: pdf print


title: Decisão do Banco Central Europeu, de 1 de Dezembro de 1998, relativa à participação percentual dos bancos centrais nacionais na tabela de repartição para a subscrição do capital do Banco Central Europeu (BCE/1998/13)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
European accounting system
central bank

text: 19. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 125/33 DECIS(cid:212)O DO BANCO CENTRAL EUROPEU de 1 de Dezembro de 1998 relativa (cid:133) participa(cid:135)(cid:209)o percentual dos bancos centrais nacionais na tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o para a subscri(cid:135)(cid:209)o do capital do Banco Central Europeu (BCE/1998/13) (1999/331/CE) O CONSELHO DO BANCO CENTRAL EUROPEU, Tendo em conta o artigo 29. o dos Estatutos do Sistema Europeu de Bancos Centrais e do Banco Central Europeu (adiante denominados «Estatutos»), Considerando que o artigo 2. o da decis(cid:209)o do BCE de 9 de Junho de 1998 relativa ao m(cid:130)todo a utilizar na determi- na(cid:135)(cid:209)o da participa(cid:135)(cid:209)o percentual dos bancos centrais na- cionais na tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o para a subscri(cid:135)(cid:209)o do capital do Banco Central Europeu (BCE/1998/1) (1) estipula que a tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o pode ser revista antes do in(cid:146)cio da fase caso a Comiss(cid:209)o forne(cid:135)a dados estat(cid:146)sticos revistos a utilizar, at(cid:130) Dezembro de 1998, na determina(cid:135)(cid:209)o da tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o, dos quais resulte uma altera(cid:135)(cid:209)o de pelo menos 0,01 % da participa(cid:135)(cid:209)o de um BCN; Considerando que os dados estat(cid:146)sticos revistos a utilizar na determina(cid:135)(cid:209)o da tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o foram facultados pela Comiss(cid:209)o Europeia em Novembro de 1998, de acordo com as regras adoptadas pelo Conselho da UE em 5 de Junho de 1998 (2); Considerando que as pondera(cid:135)(cid:210)es atribu(cid:146)das aos bancos centrais nacionais (BCN) na tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o devem ser ajustadas se dos dados revistos resultar uma altera(cid:135)(cid:209)o de pelo menos 0,01 % da participa(cid:135)(cid:209)o de um BCN; Considerando que, no caso de os dados fornecidos pela Comiss(cid:209)o Europeia n(cid:209)o perfazerem 100 %, a diferen(cid:135)a deve ser compensada acrescentando 0,0001 ponto percen- tual, por ordem crescente, (cid:133)(s) participa(cid:135)(cid:209)o((cid:210)es) mais pequena(s), at(cid:130) se alcan(cid:135)ar o valor exacto de 100 %, se o total inicial for inferior a 100 %, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1. o As pondera(cid:135)(cid:210)es atribu(cid:146)das ao BCN na tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o a que se refere o artigo 29. o1 dos Estatutos s(cid:209)o as seguintes: (cid:190) Nationale Bank van Belgi(cid:137)/Banque Nationale de Belgique 2,8658 %, (1) JO L 8 de 14. 1. 1999, p. 31. (2) Decis(cid:209)o 98/382/CE do Conselho (JO L 171 de 17. 6. 1998, p. 33). (cid:190) Danmarks Nationalebank (cid:190) Deutsche Bundesbank (cid:190) Tq(cid:145)pefa tgr Ekk(cid:145)dor (cid:190) Banco de Espa(cid:157)a (cid:190) Banque de France (cid:190) Central Bank of Ireland (cid:190) Banca d’Italia (cid:190) Banque cetrale du Luxembourg (cid:190) De Nederlandsche Bank (cid:190) (cid:153)sterreichische Nationalbank (cid:190) Banco de Portugal (cid:190) Suomen Pankki (cid:190) Sveriges riksbank (cid:190) Bank of England 1,6709 %, 24,4935 %, 2,0564 %, 8,8935 %, 16,8337 %, 0,8496 %, 14,8950 %, 0,1492 %, 4,2780 %, 2,3594 %, 1,9232 %, 1,3970 %, 2,6537 %, 14,6811 %. Artigo 2. o 1. A presente decis(cid:209)o substitui a decis(cid:209)o do BCE de 9 Junho de 1998 relativa ao m(cid:130)todo a utilizar na determi- na(cid:135)(cid:209)o da participa(cid:135)(cid:209)o percentual dos bancos centrais na- cionais na tabela de reparti(cid:135)(cid:209)o para a subscri(cid:135)(cid:209)o do capital do Banco Central Europeu (BCE/1998/1). 2. A presente decis(cid:209)o produz efeitos retroactivos a partir de 1 de Junho de 1998. A Comiss(cid:209)o Executiva do Banco Central Europeu est(cid:145), pela presente decis(cid:209)o, autori- zada a tomar todas as medidas necess(cid:145)rias para efectuar os ajustamentos dos montantes j(cid:145) liquidados pelos BCN nos termos da decis(cid:209)o do BCE de 9 de Junho de 1998, que adopta as medidas necess(cid:145)rias (cid:133) realiza(cid:135)(cid:209)o do capital do Banco Central Europeu (BCE/1998/2). A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial 3. das Comunidades Europeias. Feito em Frankfurt am Main, em 1 de Dezembro de 1998. O Presidente do BCE Willem F. DUISENBERG


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3548/98 του Ursula STENZEL προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκή Κεντρική Τράπεζα

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Central Bank
monetary policy

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/87 (1999/C 207/115) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3545/98 υποβολη΄: Friedrich Wolf (V) προς την Επιτροπη΄ (18 Νοεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Εναρµο΄νιση της φορολογι΄ας Ποιες ει΄ναι οι συνε΄πειες που συνα΄γει η Επιτροπη΄ στον τοµε΄α της εναρµο΄νισης των φο΄ρων και του συντονισµου΄ της φορολογι΄ας µετα΄ την µεταβολη΄ της συσχε΄τισης των πολιτικω΄ν δυνα΄µεων στο Συµβου΄λιο, κατο΄πιν των οµοσπονδιακω΄ν εκλογω΄ν στη Γερµανι΄α; Απορρε΄ουν απο΄ το γεγονο΄ς ο΄τι τω΄ρα οι Πρα΄σινοι και οι Σοσιαλδηµοκρα΄τες ανε΄λαβαν την κυβε΄ρνηση και στη Γερµανι΄α- ο΄πως και σε α΄λλα κρα΄τη µε΄λη µε βαρυ΄νουσα γνω΄µη- νε΄ες ευκαιρι΄ες για τη µει΄ωση του ανταγωνισµου΄ ο΄σον αφορα΄ το φορολογικο΄ ντα΄µπινγκ στην Ευρω΄πη; Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Η καταπολε΄µηση του επιζη΄µιου φορολογικου΄ ανταγωνισµου΄ ε΄λαβε τη συ΄σσωµη υποστη΄ριξη του Συµβουλι΄ου Ecofin της 1ης ∆εκεµβρι΄ου 1997. Ο στο΄χος αυτο΄ς επιβεβαιω΄θηκε και στο Συµβου΄λιο Ecofin της 1ης ∆εκεµβρι΄ου 1998. Για τη µει΄ωση των στρεβλω΄σεων που εξακολουθου΄ν να υφι΄στανται στο εσωτερικο΄ της ενιαι΄ας αγορα΄ς, την αποφυγη΄ της απω΄λειας σηµαντικω΄ν φορολογικω΄ν εσο΄δων και τον προσανατολισµο΄ των φορολογικω΄ν διαρθρω΄σεων προς ο΄φελος της απασχο΄λησης, η ανα΄γκη ανα΄ληψης συντονισµε΄νης δρα΄σης σε ευρωπαι¨κο΄ επι΄πεδο οδη΄γησε στη θε΄σπιση ενο΄ς κω΄δικα δεοντολογι΄ας στον τοµε΄α της φορολογι΄ας των επιχειρη΄σεων ω΄στε να εξαλειφθου΄ν τα επιζη΄µια φορολογικα΄ µε΄τρα. Η πολιτικη΄ αυτη΄ δε΄σµευση ει΄ναι οµο΄φωνη. Το αξιο΄τιµο µε΄λος του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου θα συµφωνη΄σει µε την Επιτροπη΄ ο΄τι προ΄κειται στη συγκεκριµε΄νη περι΄πτωση για µια θετικη΄ αντιµετω΄πιση, η οποι΄α αξι΄ζει να υποστηριχθει΄ και να συνεχιστει΄. (1999/C 207/116) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3548/98 υποβολη΄: Ursula Stenzel (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Ευρωπαι¨κη΄ Κεντρικη΄ Τρα΄πεζα Μια νε΄α µελε΄τη του ανεξα΄ρτητου οργανισµου΄ «Centre for Economic Policy Research» (CEPR) διαπιστω΄νει ο΄τι οι διοικητε΄ς των κεντρικω΄ν τραπεζω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν διαθε΄τουν στην ΕΚΤ πολυ΄ ισχυ΄ σε σχε΄ση µε το εκτελεστικο΄ συµβου΄λιο΄ της. Υφι΄σταται ο κι΄νδυνος οι διοικητε΄ς να «κατευθυ΄νονται» σε µεγα΄λο βαθµο΄ απο΄ τα συµφε΄ροντα των χωρω΄ν τους. Αυτο΄ θα µπορου΄σε κυρι΄ως να ισχυ΄σει σε περι΄πτωση ανα΄γκης λη΄ψεως αµε΄σων αποφα΄σεων. Πω΄ς αξιολογει΄ η Επιτροπη΄ την εν λο΄γω µελε΄τη, που µεταξυ΄ α΄λλων ασκει΄ κριτικη΄ για την ανεπα΄ρκεια εποπτει΄ας της τρα΄πεζας και την ε΄λλειψη σαφω΄ν δοµω΄ν διαχει΄ρισης κρι΄σεων; Απα΄ντηση του κ. de Silguy εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (5 Φεβρουαρι΄ου 1999) Η εν λο΄γω µελε΄τη αποτελει΄ πρα΄γµατι, ο΄πως και α΄λλες προ΄σφατες µελε΄τες µε το ι΄διο θε΄µα, αξιο΄λογη συµβολη΄ στη δηµο΄σια συζη΄τηση σχετικα΄ µε τον καθορισµο΄ της νοµισµατικη΄ς πολιτικη΄ς στην Οικονοµικη΄ και Νοµισµατικη΄ Ένωση (ΟΝΕ). Η Επιτροπη΄ ει΄ναι της γνω΄µης ο΄τι οι διατα΄ξεις της Συνθη΄κης και του΄ καταστατικου΄ του Ευρωπαι¨κου΄ Συστη΄µατος Κεντρικω΄ν Τραπεζω΄ν (ΕΣΚΤ) ο΄σον αφορα΄ τη δοµη΄, τα καθη΄κοντα και τα µε΄σα ει΄ναι κατα΄λληλα για την εφαρµογη΄ µιας αποτελεσµατικη΄ς ενιαι΄ας νοµισµατικη΄ς πολιτικη΄ς στη ζω΄νη του ευρω΄, προσανατολισµε΄νης στη σταθερο΄τητα


title: WRITTEN QUESTION No. 3556/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Promotion of local speciality agricultural products

eurovoc_concepts:
agricultural product
certificate of origin
designation of origin
less-favoured agricultural area
organic farming
originating product
producer organisation
product quality
rural development

text: C 207/88 Official Journal of the European Communities EN 21. 7. 1999 (1999/C 207/117) WRITTEN QUESTION E-3550/98 by Katerina Daskalaki (UPE) to the Council (1 December 1998) Subject: Threatened monuments of Kosovo An increasing number of reports are appearing in the international press about the risk of a terrible disaster befalling the extremely important monuments of Kosovo: Roman monuments, Christian monasteries with rare manuscripts and icons, Muslim temples of exceptional architectural value etc. In reply to a question on this subject, the Commission answered that it was not within its terms of reference and referred to the Council. Will the Council, therefore, say whether it is apprised of the matter and whether it intends to examine the possibility of intervening, e. g. by sending a team of experts to assess the situation or making representations to the relevant authorities in the area? Reply (9 March 1999) 1. Article 128 of the Treaty establishing the European Community stipulates, inter alia, that: The Community and the Member States shall foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere of culture [. ]. Implementation of this provision by the Community, action by which in the cultural sphere is aimed solely at supporting and supplementing action by the Member States, requires a proposal from the Commission to the European Parliament and the Council. Since no such proposal concerning the question raised by the Honourable Member has been put to the Parliament and the Council, they cannot act officially in this context. 2. The Council is, however, aware of the threats to the historical heritage in Kosovo. The question of the protection of sites and monuments of great cultural and/or religious value has been tackled on several occasions by the European Union in its proposals on the future status of Kosovo, in particular in the context of the Contact Group. The Council hopes that these representations will help towards a resolution of the present crisis and the safeguarding of Kosovo’s historic monuments. (1999/C 207/118) WRITTEN QUESTION E-3556/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 December 1998) Subject: Promotion of local speciality agricultural products The opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Promotion of local speciality agricultural products as a development instrument under the new CAP’ points out that original manufacturing methods are used to make premium local products, always from quality raw materials, that the appearance and specific taste of these products make them more appealing than other similar products, and that they are always associated with a particular region. Premium local products are mainly produced in disadvantaged mountainous areas. The added value generated by these products provides greater stability in the production system and the employment situation, which helps to prevent rural depopulation, preserves the dignity of local populations and makes a valuable contribution to rural development. Against the background of a new CAP and of Agenda 2000, which promises another period of great change for European farmers, can the Commission put into practice effective measures and methods to promote quality local products, which are an integral part of Europe’s historical and cultural heritage? The use of designations of origin for product imitations made outside the official place of origin must not be allowed. No country, region or product, within or even outside the European Union, has the right to usurp something which has been built up by the hard work of the manufacturers of quality local products


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3550/98 von Katerina DASKALAKI an den Rat. Gefahren für die Baudenkmäler im Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
architectural heritage
cultural cooperation
heritage protection
historic site

text: C 207/88 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 7. 1999 (1999/C 207/117) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3550/98 von Katerina Daskalaki (UPE) an den Rat (1. Dezember 1998) Betrifft: Gefahren für die Baudenkmäler im Kosovo In der internationalen Presse häufen sich die Meldungen über die drohende Zerstörung bedeutender Baudenkmäler im Kosovo: römische Baudenkmäler, christliche Klöster mit seltenen Handschriften und Ikonen, islamische Moscheen von besonderem architektonischem Wert u. a. Die Europäische Kommission bezeichnet sich in ihrer Antwort auf eine entsprechende Anfrage als nicht zuständig und verweist auf den Rat. Kann daher der Rat mitteilen, ob ihm das Problem bekannt ist und ob er die Möglichkeit irgendeiner Form von Intervention erwägt, wie beispielsweise die Entsendung von Sachverständigen, die die Lage beurteilen und mögliche geeignete Schritte bei den zuständigen Behörden an Ort und Stelle unternehmen könnten? Antwort (9. März 1999) Artikel 128 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft bestimmt unter anderem 1. folgendes: Die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten fördern die Zusammenarbeit mit dritten Ländern und den für den Kulturbereich zuständigen internationalen Organisationen [. ]. Was die Gemeinschaft betrifft, deren Tätigkeit im Kulturbereich die Maßnahme der Mitgliedstaaten lediglich unterstützt und ergänzen soll, so setzt die Durchführung dieser Bestimmung voraus, daß die Kommission dem Europäischen Parlament und dem Rat einen Vorschlag vorlegt. Da ihnen ein Vorschlag zu dem in der Anfrage erwähnten Problem nicht vorliegt, können Parlament und Rat hier nicht förmlich tätig werden. 2. Der Rat ist sich bewußt, daß das kulturelle Erbe im Kosovo bedroht ist. Die Europäische Union hat die Frage des Schutzes der Stätten und Denkmäler von hohem kulturellem und/oder religiösem Wert in ihren Vorschlägen zum künftigen Status des Kosovo, insbesondere im Rahmen der Kontaktgruppe mehrfach zur Sprache gebracht. Der Rat hofft, daß diese Demarchen zur Lösung der derzeitigen Krise und zur Bewahrung der historischen Baudenkmäler im Kosovo beitragen werden. (1999/C 207/118) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3556/98 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Erschließung typischer landwirtschaftlicher Erzeugnisse In der Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zum Thema „Die Erschließung typischer landwirtschaftlicher Qualitätserzeugnisse als Entwicklungsinstrument im Rahmen der neuen GAP“ werden als typische landwirtschaftliche Qualitätserzeugnisse Erzeugnisse definiert, die aufgrund einzigartiger Her- stellungsverfahren, bei denen stets qualitativ hochwertige Rohstoffe verwendet werden, gewonnen werden und spezifische Aussehens- und Geschmacksmerkmale aufweisen, die stets an ein bestimmtes Herkunftsgebiet gebunden sind und ihnen gegenüber anderen ähnlichen Erzeugnissen größere Attraktivität verleihen. Die typischen Qualitätserzeugnisse stammen größtenteils aus benachteiligten Berggebieten. Die Wertstei- gerung der Erzeugnisse macht das Herstellungssystem stabiler und die davon abhängigen Arbeitsplätze sicherer und trägt auch dazu bei, daß die Bevölkerung nicht abwandert und über einen anständigen Lebensstandard verfügt. Aufgrunddessen leistet sie einen wertvollen Beitrag zur Förderung der ländlichen Entwicklung. Beabsichtigt die Kommission im Rahmen der neuen GAP und kurz vor dem Eintritt in eine weitere Phase großer Veränderungen für die europäischen Landwirte, wie die Agenda 2000, Initiativen und effiziente Maßnahmen zur Aufwertung und Förderung landestypischer Qualitätserzeugnisse, die fester Bestandteil des historischen und kulturellen Erbes Europas sind, in die Wege zu leiten? Die Verwendung von Herkunftsbe- zeichnungen für nachgeahmte Erzeugnisse, die außerhalb des ursprünglichen Herkunftsgebiets hergestellt wurden, darf nicht zugelassen werden. Kein Land innerhalb und auch außerhalb der Europäischen Union und keine Region hat das Recht, bei irgendeinem Erzeugnis sich einfach anzueignen, was die Erzeuger der landestypischen Qualitätserzeugnisse in mühevoller Arbeit aufgebaut haben


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3553/98 do Deputado Heidi HAUTALA Övervakning av smittsamma sjukdomar

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
co-financing
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network
information policy
public health


title: Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 2818/98, 1. detsember 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/1998/15)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
central bank
financial institution
financial regulation
foreign-exchange reserves

text: 156 ET Euroopa Liidu Teataja 31998R2818 30. 12. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 2818/98, 1. detsember 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/1998/15) 10/1. kd L 356/1 EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Kesk- panga põhikirja (edaspidi “põhikiri”), eelkõige selle artikli 19 lõiget 1, Artikkel 1 Mõisted võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone, (2) ning arvestades, et: põhikirja artikli 19 lõikes 1 sätestatakse, et kui Euroopa Kesk- pank (EKP) otsustab kehtestada osalevates liikmesriikides asuta- tud krediidiasutuste suhtes kohustusliku reservi nõude, tuleb neid reserve hoida EKP ja osalevate riikide keskpankade (osale- vad RKPd) kontodel ja kohane on nende hoidmine osalevate RKPde kontodel; — osalev liikmesriik — EL liikmesriik, kes on kooskõlas asuta- mislepinguga kasutusele võtnud ühisraha, — osaleva riigi keskpank (osalev RKP) — osaleva liikmesriigi keskpank, — asutus — osaleva liikmesriigi iga õigussubjekt, kellelt EKP võib põhikirja artikli 19. 1 tingimustel nõuda kohustuslike reservide hoidmist, — reservikonto — asutuse konto osalevas RKPs, mille päevalõ- pusaldot võetakse arvesse asutuse reservinõude täitmisel, — reservinõue — asutustele kehtestatud nõue hoida osalevate RKPde reservikontodel kohustuslikke reserve, kohustuslike reservide süsteemi tuleb kindlaks määrata ka kohustuslike reservide arvutamise ja hoid- mise kord ning aruandlus- ja kontrollieeskirjad; tõhususe tagamiseks — reservimäär — reservibaasi iga osa suhtes artiklis 4 täpsusta- tud protsendimäär, pankadevaheliste kohustuste väljajätmiseks reservibaasist peak- sid kõik tavapärased mahaarvamised kuni kaheaastase tähtajaga võlakirjadelt ja rahaturuinstrumentidelt põhinema ühelt poolt asjaomaste krediidiasutuste emiteeritud ning muude krediidia- sutuste, EKP ja osalevate riikide keskpankade hoitavate asjako- haste vahendite summa ja teiselt poolt krediidiasutuste emitee- ritud selliste vahendite tasumata kogusumma suhtarvul kogu eurotsooni kohta, — hoidmisperiood — ajavahemik, mil peetakse arvestust reser- vinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontol hoidma, — päevalõpusaldo — saldo hetkel, mil on lõpule viidud maksed ja kanded, mis on seotud võimaliku juurdepääsuga Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) püsivahenditele, (1) EÜT L 318, 27. 11. 1998, lk 1. (2) EÜT L 318, 27. 11. 1998, lk 4. — RKP pangapäev — päev, mil teatav osalev RKP on avatud EKPSi rahapoliitilisteks toiminguteks, 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 — resident — füüsiline või juriidiline isik, kes elab või asub osalevas liikmesriigis nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (1) (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) artikli 1 lõike 4 tähendu- ses, — saneerimismeetmed — meetmed, mis on mõeldud asutuse varalise seisundi säilitamiseks või taastamiseks ja võivad mõjutada kolmandate isikute seniseid õigusi, sealhulgas meetmed, mis võimaldavad peatada makseid või täitemeet- meid või vähendada nõudeid, — lõpetamismenetlus — asutusega seotud kõiki võlakohustusi hõlmav menetlus, mille korral sekkub osaleva liikmesriigi õigusasutus või mõni muu pädev asutus, et vara enda järe- levalve all ära müüa, sealhulgas juhud, mil menetlus lõpeta- takse kompromissi või mõne analoogse meetmega. Artikkel 2 Reservinõudega hõlmatud asutused 1. Reservinõuet kohaldatakse järgmist liiki asutuste suhtes: a) nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ (2) artikli 1 esimeses taan- des määratletud krediidiasutused, välja arvatud osalevad RKPd; b) nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ artikli 1 esimeses taandes määratletud krediidiasutuste filiaalid, mis ei ole osalevad RKPd; siia kuuluvad nende krediidiasutuste filiaalid, mille registreeritud asukoht ega peakontor ei asu osalevas liik- mesriigis. iii) kõik asutuse hoiused on ette nähtud piirkondlikuks ja/ või rahvusvaheliseks arenguabiks. EKP avaldab loendi reservinõudega hõlmatud asutustest. 3. EKP avaldab ka nende asutuste loendi, mis on reservinõudest vabastatud muudel kui saneerimismeetmetega seotud põhjustel. Asutused saavad nende loendite põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne teise asutuse ees, mille suhtes kohaldatakse reservinõuet. Need loendid ei määra, kas asutuste suhtes kohal- datakse reservinõuet kooskõlas käesoleva artikliga 2. Artikkel 3 Reservibaas Asutuse reservibaas koosneb järgmistest kohustustest 1. (nagu on määratletud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemis, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 1. detsembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2819/98 (3) rahaloo- measutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/1998/16)), mis tulenevad rahaliste vahendite vastuvõtmisest: a) hoiused; b) emiteeritud võlakirjad; Reservinõudeid ei kohaldata osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste filiaalide suhtes, mis asuvad väljaspool osale- vaid liikmesriike. c) rahaturuinstrumendid. EKP võib võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada 2. reservinõudest asutused: a) mille suhtes on algatatud lõpetamismenetlus või võetud saneerimismeetmeid; b) mille suhtes reservinõude kehtestamine ei vastaks EKPSi kohustuslike reservide süsteemi eesmärgile. Sellise erandi üle otsustamisel võtab EKP arvesse ühte või mitut järgmist kriteeriumi: i) asutus täidab eriülesandeid; ii) asutus ei konkureeri pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega; 2. Reservibaasist jäetakse välja järgmised kohustused: kohustused muude asutuste ees, mis ei ole artikli 2 lõikele 3 vastavas EKPSi kohustusliku reservi süsteemi vabastuste loendis, ja kohustused EKP või osaleva RKP ees. Selle sätte kohaldami- seks peab asutus suutma asjaomasele osalevale RKPle tõendada oma tegelikku kohustuste summat teiste asutuste ees, mille suhtes ei ole EKPS kohustusliku reservi süsteemi loendis erandit tehtud, ja EKP või mõne osaleva RKP ees nende reservibaasist seda ei ole võimalik tõendada kuni väljaarvamiseks. Kui kaheaastase tähtajaga emiteeritud võlakirjade puhul, võib asu- tus oma kõnealuste võlakirjade tasumata summa reservibaasist standardkorras maha arvata. Kui seda ei ole võimalik tõendada rahaturuinstrumentide puhul, võib asutus oma rahaturuinstru- mentide tasumata summa reservibaasist standardkorras maha arvata. EKP avaldab selliste standardsete mahaarvamiste summa samamoodi kui artikli 2 lõikes 3 osutatud loendi. (1) EÜT L 318, 27. 11. 1998, lk 8. (2) EÜT L 322, 17. 12. 1977, lk 30. (3) EÜT L 356, 30. 12. 1998, lk 7. 158 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd Asutus arvutab teatava hoidmisperioodiga seonduva 3. reservibaasi viimaste andmete põhjal, mille ta esitab asjaoma- sele osalevale RKPle enne asjakohase hoidmisperioodi algust, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi raames. Artikkel 4 Reservimäärad Nullprotsendilist reservimäära kohaldatakse järgmist liiki 1. (EÜ) kohustuste puhul nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi raames): (nagu on määratletud määruses a) üle kaheaastase tähtajaga hoiused; b) üle kaheaastase etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused; c) repotehingud; d) üle kaheaastase tähtajaga emiteeritud võlakirjad. Kõikide muude reservibaasi kuuluvate kohustuste puhul 2. on reservimäär 2,0 %. Kui asutusel on osalevas liikmesriigis rohkem kui üks 3. üksus, vastutab asutuse reservinõude täitmise eest registreeritud asukoha üksus või peakontor, juhul kui see asub kõnealuses liikmesriigis. Kui asutusel ei ole kõnealuses liikmesriigis regis- treeritud asukohta ega peakontorit, määrab ta kõnealuses liik- mesriigis filiaali, kes vastutab asutuse reservinõude täitmise eest. Kõigi nende üksuste hoitavaid reserve võetakse arvesse asutuse üldise reservinõude täitmisel kõnealuses liikmesriigis. Artikkel 7 Hoidmisperiood Hoidmisperiood on üks kuu ja see algab iga kuu 24. kalendri- päeval ja lõpeb järgneva kuu 23. kalendripäeval. Artikkel 8 Tasustamine reservide Kohustuslike 1. järgmise valemi kohaselt, mis võrdub EKPSi põhiliste refinantseerimistoi- mingute keskmise (kalendripäevade arvu järgi kaalutud) intres- siga hoidmisperioodil: tasustatakse eraldisi Artikkel 5 Reservinõude arvutamine Ht. nt. Xn i = 1 360 MRi nt. 100 Rt = 1. Kohustuslike reservide summa, mida iga asutus peab tea- tud hoidmisperioodil hoidma, arvutatakse kohaldades reser- vimäära igale selle perioodi reservibaasi asjakohasele osale artikli 4 määratluse kohaselt. Iga asutuse 2. eurot, kui artiklist 11 ei tulene teisiti. reservinõudest arvatakse maha 100 000 Artikkel 6 Reservieraldised Asutus hoiab oma kohustuslikke reserve ühel või mitmel 1. reservikontol iga sellise osaleva liikmesriigi keskpangas, kus asutusel on mõni üksus, vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis. Reservikontode vääring on euro. Reservikontona võib kasutada asutuse arvelduskontosid osalevas RKPs. kus: Rt Ht nt i = kohustuslike reservide eraldiste tasustamine hoidmis- perioodil t; = kohustuslike reservide eraldised hoidmisperioodil t; = kalendripäevade arv hoidmisperioodill t; = hoidmisperioodi t kalendripäev i; MRi = viimaste põhiliste refinantseerimistoimingute intressi piirmäär kalendripäeval i. 2. Asutus on reservinõude täitnud, kui tema reservikontode keskmine päevalõpusaldo ei ole hoidmisperioodil väiksem kui artikli 5 kohaselt selleks ajaks määratud summa. Tasustamine toimub RKP teisel pangapäeval pärast selle 2. hoidmisperioodi lõppu, mille jooksul tasu teeniti. 10/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Artikkel 9 Kontrollimiskohustus Osalevatel RKPdel on õigus kontrollida selle teabe õigsust ja kvaliteeti, mida asutused esitavad reservinõude täitmise tõenda- miseks kohustuslike reservide kohaldamist käsitleva määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 kohaselt, ilma et see piiraks EKP õigust kõnealust õigust ise kasutada. tamisel vahendaja vastu võib EKP või asjaomane osalev RKP kohustuslike reservide kaudse hoidmise loa igal ajal tühistada, kui asutus, kes hoiab oma reserve vahendaja kaudu, või vahen- daja ise ei täida oma EKPSi kohustuslike reservide süsteemist tulenevaid kohustusi. Usalduse kaotamisel vahendaja vastu võib loa tühistada kohe. Kui käesoleva artikli lõikest 5 ei tulene tei- siti, jooksva hoidmispe- rioodi lõpus. Asutus, kes hoiab oma reserve vahendaja kaudu, või vahendaja ise võib igal ajal taotleda loa tühistamist. Loa tühistamine eeldab, et asjaomane osalev RKP on sellest eelne- valt teatanud. tühistatakse luba muudel põhjustel Artikkel 10 5. Asutusele, kes hoiab kohustuslikke reserve vahendaja kaudu, või vahendajale teatatakse loa tühistamisest usalduse kaotamisest erinevatel põhjustel vähemalt viis tööpäeva enne selle hoidmisperioodi lõppu, mil luba tühistatakse. Kohustuslike reservide kaudne eraldis vahendaja kaudu 1. Asutus võib taotleda luba kõigi oma kohustuslike reser- vide hoidmiseks vahendaja kaudu, kes on sama liikmesriigi resident. Vahendaja peab olema reservinõudega hõlmatud asu- tus, kes tavaliselt lisaks kohustuslike reservide hoidmisele hal- dab osaliselt seda asutust (nt tresooraktsiad), kelle vahendajana ta tegutseb. 2. Loataotlus esitatakse selle osaleva liikmesriigi keskpan- gale, kus taotlev asutus asub. Taotlusele tuleb lisada vahendaja ja taotleja vahelise lepingu ärakiri, mis sisaldab mõlema poole nõusolekut kokkulepitud korra suhtes. Peale selle määratakse lepingus kindlaks, kas taotlev asutus soovib juurdepääsu EKPSi püsivahenditele ja avaturutehingutele. Lepingu ülesütlemisaeg peab olema vähemalt 12 kuud. Kui eespool nimetatud tingimu- sed on täidetud, võib kõnealune RKP anda loa pooltevahelise lepingu kehtivuse ajaks, kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti. Luba jõustub selle andmisele järgneva esimese hoidmis- perioodi algusest. 3. Vahendaja hoiab neid kohustusliku reservi eraldisi koos- kõlas EKPSi kohustuslike reservide süsteemi üldtingimustega. Asutuste reservinõuete täitmise eest vastutavad nii vahendaja kui ka tema vahendatavad asutused. Nõuete mittetäitmisel võib EKP rakendada asjakohaseid sanktsioone vahendaja, tema poolt vahendatava asutuse või mõlema suhtes, sõltuvalt vastutusest mittetäitmise eest. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud reservide 4. kaudse hoidmise tingimuste täitmata jätmisel või usalduse kao- 6. Ilma et see piiraks oma kohustuslikke reserve vahendaja kaudu hoidva asutuse statistilise aruandluse kohustust, esitab vahendaja reservibaasi kohta piisavalt üksikasjalikud andmed, et EKP saaks artikli 9 kohaselt kontrollida nende õigsust ja kva- liteeti, ja määrab kindlaks reservinõuded ja hoitavaid reserve käsitlevad andmed nii enda kui ka iga asutuse kohta, kelle vahendaja ta on. Need andmed esitatakse sellele osalevale RKPle, kus kohustuslikke reserve hoitakse. Vahendaja esitab eespool osutatud reservibaasi andmed sama tihti ja samaks tähtajaks, kui määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP mone- taar- ja pangandusstatistika aruandlussüsteem seda nõuab. Artikkel 11 Konsolideeritud reservieraldis Asutused, kellel on lubatud esitada statistilisi andmeid kontser- nina ja konsolideeritult (nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aru- andlussüsteemis), peavad hoidma kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõne- aluste asutuste vahendajana, kui artiklist 10 ei tulene teisiti. Kontserni vahendajana tegutsev asutus võib taotleda EKPlt erandit artikli 10 lõike 6 sätetest. Kui EKP rahuldab selle taot- luse, kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 osutatud mahaarvamist üksnes kontserni kui terviku suhtes. 160 ET Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd Artikkel 12 RKP pangapäevad Artikkel 14 Käesoleva määruse muutmine Kui vähemalt üks osaleva RKP filiaal on RKP pangapäeval kohaliku või piirkondliku tähtpäeva tõttu suletud, annab asja- omane osalev RKP asutustele eelnevalt teada, milline kord keh- tib kõnealuste filiaalidega seotud tehingute suhtes. Käesoleva määruse muudatused jõustuvad üksnes terve hoid- misperioodi suhtes ja nendest teatatakse enne selle perioodi algust. Artikkel 13 Üleminekusätted Esimene hoidmisperiood algab 1. jaanuaril 1999 ja lõpeb 1. 23. veebruaril 1999. 2. Asutuse reservibaas esimesel hoidmisperioodil määratakse kindlaks tema 1. jaanuari 1999. aasta bilansi osade alusel, mis on esitatud osalevatele RKPdele määruses (EÜ) nr 2819/98 sätestatud EKP monetaar- ja pangandusstatistika aruandlussüs- teemi raames. Artikkel 15 Lõppsäte Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1999. Frankfurt Maini ääres, 1. detsember 1998 EKP nõukogu nimel president Willem F. DUISENBERG