title: Yttrande från Regionkommittén om: - "Meddelande från kommissionen om Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004)", och - "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000)"

eurovoc_concepts:
EU programme
European Union
cultural cooperation
cultural policy
regional policy

text: C 51/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 2. 1999 Yttrande från Regionkommittén om: — ”Meddelande från kommissionen om Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004)”, och — ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000)” (1999/C 51/12) BAKGRUND — Kommissionens meddelande ”Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004)” inklusive ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om skapandet av ett samlat instrument för finansiering och programmering för kulturellt samarbete (programmet Kultur 2000)” (KOM(98) 266 slutlig) (1). — Rådets beslut av den 9 juli 1998 att i enlighet med artikel 128 och artikel 198c första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende. — Presidiets beslut av den 13 maj 1998 att ge utskott 7 ”Utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter” i uppdrag att förbereda ärendet. — Utkastet till yttrande (CdR 227/98 rév. ) som antogs av utskott 7 den 1 oktober 1998 (föredragande: José Maria Mun˜ oa Ganuza och Christina Tallberg). — Regionkommitténs yttrande om Kalejdoskop 2000-programmet (konstnärliga och kultu- rella aktiviteter), (CdR 145/95)(2); Ariane-programmet (böcker och läsning), (CdR 146/95) (3); Rafael-programmet (kulturarv), (CdR 302/95) (4) och om ”Beaktandet av kulturella aspekter inom gemenskapens åtgärder” (CdR 206/96 fin) (5). — Maastrichtfördraget uppmanar gemenskapen att respektera och främja kulturell mångfald i Europa och att främja kunskap, samarbete och utbyte mellan individer, organisationer och kulturinstitutioner. — Maastrichtfördraget föreskriver också att EU-programmen skall ta hänsyn till gemenska- pens kulturmål. Pågrundval av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 26:e plenarsession den 18-19 november 1998 (sammanträdet den 19 november). 1. Inledning 1. 1. Kommissionen har gjort tre utvärderingar av gemenskapens kulturella verksamhet. För det första har den analyserat de tre europeiska program som hittills har genomförts på det kulturpolitiska området: Kalej- doskop-programmet, som är inriktat på konstnärliga och kulturella aktiviteter, Ariane-programmet, inriktat på böcker och läsning, samt Rafael-programmet, inriktat på Europas kulturarv. För det andra har kommissionen studerat hur gemenskapen förenar kulturaspekter med EG:s allmänna politik i ”Första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet” (6). För det tredje har kommissionen ge- nomfört en serie samråd med unionens medlemsstater, medlemsstaterna i EES, Cypern och de associerade länderna i Central- och O¨ steuropa och med ett stort antal kulturorganisationer i Europa. Regionkommittén konstaterar att det finns ett 1. 2. antal positiva inslag i kommissionens analyser. Kom- mittén anser att många åtgärder som genomförts inom ramen för de tre europeiska kulturprogrammen har främjat ett gränsöverskridande samarbete, givit euro- peiska kulturaktiviteter en mer framträdande profil, (1) EGT C 211, 7. 7. 1998, s. 18. (2) EGT C 100, 2. 4. 1996, s. 30. (3) EGT C 100, 2. 4. 1996, s. 35. (4) EGT C 100, 2. 4. 1996, s. 119. (5) EGT C 116, 14. 4. 1997, s. 65. (6) KOM(96) 160 slutlig. 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 51/69 givit utrymme för skydd och bevarande av kulturarvet, underlättat tillgängligheten till kultur för allmänheten och de har inneburit att kreativitet på det kulturella området har fått allt högre anseende, eftersom det leder till innovationer och upprättande av sociala nätverk, framför allt i fråga om utbyte av verksamhet inom de gemensamma kultursektorerna i de europeiska natio- nerna. 1. 3. Inte desto mindre anser ReK att kommissionens utvärderingar uppvisar ett antal brister. Medvetenheten om ett gemensamt, öppet och mångskiftande kulturellt område i Europa är fortfarande svag. A¨ ven om det finns många och varierade kulturaktiviteter som stöds av gemenskapen, är de spridda över ett stort område och de leder inte till strukturerade och permanenta samarbetsnätverk. Gemenskapens kvantitativa engage- mang i kulturprojekt utgör en ringa procentsats av det hela. Detta innebär sammantaget att medborgarna knappast är medvetna om gemenskapens ansträngning- ar, utan förblir okunniga om vad som görs för att bevara och stödja deras kultur. Arbetet på att skapa ett mångkulturellt och gränslöst europeiskt kulturområde är därför outvecklat. Förvaltningen av kulturprogram anses vara syn- 1. 4. nerligen byråkratisk med långdragna och komplicerade förfaranden. Detta har en negativ inverkan på effektivite- ten och leder till att europeiska kulturprogram i hög grad är okända för den europeiska allmänheten. 1. 5. Kommissionen har konstaterat att ”även om det läggs betydande medel på kulturella aktiviteter eller aktiviteter med en kulturell dimension, hör de genomför- da åtgärderna inte eller sällan till ett bestämt politikom- råde som motsvarar de uppdrag gemenskapen har på kulturområdet”, och kommissionen har uttalat sin föresats att se till att ”mål och medel för varje instrument som har betydelse för kulturområdet skall vara förenliga med mål och medel för gemenskapens kulturpolitik i fastställandet och genomförandet av den interna politiken”. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Kulturens betydelse för Europeiska unionens framtida utveckling 2. 1. 1. B e v a r a n d e a v d e n k u l t u r e l l a m å n g f a l d e n 2. 1. 1. 1. Den princip som ligger till grund för den europeiska integrationsprocessen handlar om respekt för och främjande av kulturell mångfald. Den kulturella mångfalden är en källa till rikedom som måste bevaras, samtidigt som man hyllar dess förtjänster som ett av de viktigaste kännetecknen på europeisk identitet. Denna kulturella och språkliga mångfald omfattar alla manifes- tationer på lokal, regional, nationell och delstatlig nivå. Europa består av en mängd olika kulturer, 2. 1. 1. 2. varav de flesta har en lokal eller regional bas. Europa har vidare ett omfattande kulturbegrepp som inte bara inkluderar sådana manifestationer som betraktas som finkultur eller som elitistiska, utan även traditionell, folklig kultur samt den moderna masskulturen. Ett aktivt deltagande i föreningar och frivilli- 2. 1. 1. 3. ga bildningsorganisationer ökar människors engage- mang för samhällsfrågor och förståelsen för andra kulturer. Det omfattande programmet för samarbete över region- och/eller kommungränserna och systemet med vänorter har berikat kultursamarbetet städer emel- lan och stärker gemenskapen och kunskapen om olika kulturer. Det bör understrykas att uppbyggnaden av ett medborgarnas Europa handlar om att underlätta ökad samverkan och förståelse mellan Europas folk och inte om att likrikta eller skapa enhetliga strukturer. Regionkommittén anser att det gäller att stärka samver- kan och dialog på kulturområdet för att försäkra sig om att kulturella skillnader inte skall bli en anledning till konflikt utan ett medel att stärka och förena folk i ett mångkulturellt Europa, med utgångspunkt i solidaritet. 2. 1. 1. 4. Regionkommittén anser att medlemsländer- nas gemensamma ansträngningar för att ge kulturen en större betydelse i byggandet av Europa måste bäras upp av de många människor som finns i regioner och kommuner. De varaktiga och beständiga kulturella särdragen i lokala och regionala samhällen är den lokala kulturen och kulturarvet. Att bevara och vårda detta, och bruka det i medborgarnas dagliga liv, är den flerdimensionella basen för den europeiska kulturen. Därför måste de lokala myndigheterna få en sådan ställning att de kan genomföra kulturella initiativ inom sitt ansvarsområde genom att stödet fördelas på lämpligt sätt. 2. 1. 1. 5. ReK riktar uppmärksamhet på att det är en speciell utmaning att bevara och främja de europeiska kulturernas mångfald och samtidigt stärka grunden för en gemensam europeisk identitet. Lokala och regionala initiativ har dessutom en nyckelroll när det gäller att förstärka ytterligare samarbete och solidaritet mellan kommuner och regioner i såväl medlemsstaterna som blivande medlemsstater. På grund av den gemensamma historien har de europeiska kulturella identiteterna mycket gemensamt. För att skydda Europas kulturella och språkli- 2. 1. 1. 6. ga mångfald bör gemenskapen i sina prioriteringar även inkludera stöd till projekt för kulturella och språkliga minoriteter. Detta skulle både innebära stöd till särskilda kulturaktiviteter och en översyn av gemenskapens pro- gram i allmänhet. 2. 1. 1. 7. I detta avseende uppmanar ReK unionen att stärka samarbetet med Europarådet och Unesco som har stora erfarenheter av att främja samarbete på C 51/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 2. 1999 kulturområdet och erkännande av kulturell mångfald inom hela Europa. I samband med utvidgningen kan ett sådant samarbete hjälpa till att underlätta övergången inför anslutningen. 2. 1. 2. K u l t u r o c h M e d b o r g a r n a s E u r o p a 2. 1. 2. 1. En politisk utmaning för Europeiska unionen är att förena respekten för kulturell och språklig mång- fald med ett utvidgat europeiskt medborgarskap. Man kan dra slutsatsen att det europeiska medborgarskapet kommer att växa fram ur ett mångkulturellt och flersprå- kigt samhälle, vilket innebär att människor med ett stort antal lokala, regionala och nationella eller statsanknutna identiteter kommer att leva tillsammans. 2. 1. 2. 2. För att gemenskapen skall kunna anta utma- ningen med den europeiska integrationen och samtidigt behålla den kulturella och språkliga mångfalden föreslår ReK att den skapar kanaler som medger ett mer aktivt engagemang på de lokala och regionala politiska nivåerna i den europeiska integrationsprocessen, efter- som dessa lättare kan förmedla den kulturella och språkliga rikedom som finns i Europa. Mer i detalj borde gemenskapen göra det lättare för kommuner och regioner med fullt ansvar för kulturfrågor att delta i europeiska kulturprogram med hjälp av de mekanismer som beskrivs i detta yttrande. Detta skulle när allt kommer omkring endast vara en fråga om att på europeisk nivå bekräfta något som man redan är medveten om i medlemsstaterna. 2. 1. 3. K u l t u r o c h l o k a l o c h r e g i o n a l u t v e c k l i n g 2. 1. 3. 1. Europas framtida utveckling och dynamik hör i ökande grad samman med dess kulturella kreativi- tet, dess förmåga att hävda sig på världsmarknaden och dess framtida tillväxt och sysselsättning. Kulturen är av stor betydelse för en regions utveckling. Kultur har ett värde i sig, men spelar även en ekonomisk roll som en betydelsefull faktor för att locka företag och industrier till ett område. Ett aktivt kulturliv med ett stort kulturutbud ökar attraktionskraften i hela regionen. ReK anser att kultur utgör grogrunden för en geografisk sammanhållning som medför ett betydande mervärde och som har en förstärkande effekt på regionala och lokala utvecklingsprojekt. 2. 1. 3. 2. Kulturturismen spelar en allt viktigare roll för lokal och regional utveckling. Den har betydelse för näringsliv, ekonomi och sysselsättning både i städer och på landet och bidrar till att människor kan bo kvar och leva på landsbygden. Inom den audiovisuella kulturen finns en 2. 1. 3. 3. utvecklingspotential som skulle kunna innebära avsevär- da ekonomiska möjligheter och där Europa skulle kunna erbjuda alternativ till amerikansk och asiatisk produktion. För att kunna konkurrera inom det audio- visuella området krävs produktioner av hög kvalitet som skulle kunna bli resultatet av ett främjande av Europas kulturella mångfald som växer fram från de regionala och lokala kulturerna. ReK vill framhålla att EU måste förstärka den audiovisuella industrin genom att främja tillkomsten av en regional medie- och filmpo- litik. 2. 1. 4. K u l t u r o c h s y s s e l s ä t t n i n g 2. 1. 4. 1. Det finns en ökande medvetenhet om att kulturen och kulturnäringarna kan spela en betydelsefull roll för den ekonomiska och sociala sammanhållningen och för utvecklingsmöjligheterna i framtiden. ReK anser dock att arbetstillfällen endast kan skapas om ett antal brister åtgärdas på ett effektivt sätt, inom ramen för en övergripande strategi som slås fast på lokal och regional nivå. 2. 1. 4. 2. ReK betonar att de som för närvarande är anställda inom kultursektorn behöver stöd, särskilt de som arbetar med den kreativa verksamheten inom denna industri. A˚ tgärder behöver vidtas för att ändra på osäkra anställningsformer och förbättra anställningsförhållan- dena inom sektorn, vilka inom vissa delar av kulturindu- strin ofta innebär låga löner, deltid och otrygghet. 2. 1. 4. 3. Regionkommittén vill påtala behovet av re- surser på en rimlig nivå till kultursektorn, så att den tillväxt som den uppnått under de senaste tio åren skall kunna upprätthållas. ReK anser att tydliga hänvisningar till kulturen skall finnas i strukturfondsbestämmelserna. Det ekonomiska stödet till kultursektorn borde också anpassas särskilt för att tillgodose kulturens och kultur- industrins behov. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas den verksamhet som ägnar sig åt att främja och utnyttja de kulturella tillgångarna och åt kulturturismen, med särskild hänsyn till mindre orter. För att ytterligare främja kulturindustrin är det nödvändigt med åtgärder som underlättar samarbetet mellan människor inom liknande verksamhet, så att de kan få samlad kunskap om finansieringsmöjligheter och utarbeta gemensamma lösningar. ReK är medveten om att positiva resultat har 2. 1. 4. 4. uppnåtts genom åtgärder som redan genomförts på gemenskapsnivå och efterlyser ytterligare insatser för att stimulera sysselsättningen. Detta skall åstadkommas genom att främja nytänkande och kreativitet, uppmun- tra till utbyte av erfarenheter mellan regionerna, utveckla stödsystem för företagare inom kultursektorn, lyfta fram framgångsrika exempel, stödja försöksprogram för att skapa nya arbeten samt utveckla samarbetet inom kultursektorn och med andra ekonomiska verksamheter. 2. 1. 4. 5. ReK understryker behovet av tillförlitlig in- formation om kultursektorn och föreslår ett övergripan- de, EU-omspännande tillvägagångssätt för att garantera enhetlighet beträffande anställningskategorier och regel- 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 51/71 bunden insamling av uppgifter som är lätta att bearbeta och jämföra. Ytterligare undersökningar behöver göras för att bedöma vilken utvecklingspotential som vissa av kulturnäringarna har. Viss kulturproduktion som har till syfte att 2. 1. 4. 6. säkerställa och främja kulturell mångfald skulle gagnas av åtgärder såsom en förmånlig skattebehandling för att underlätta dess integration på marknaden, under förutsättning att dessa åtgärder skapar nya arbetsplatser på kulturområdet. 2. 1. 5. K u l t u r a k t i v i t e t e r f ö r a t t i n t e g r a t i o n o c h s o c i a l h å l l n i n g f r ä m j a s a m m a n - 2. 1. 5. 1. Regionkommittén vill framhäva att kultur kan bidra till att minska social utslagning, isolering och marginalisering av speciellt eftersatta grupper i samhället. Inom gemenskapen finns ca 18 miljoner arbetslösa. För dessa kan kultur och deltagande i kulturaktiviteter bli ett nytt sätt att stärka identiteten och att få en ny social position. Att delta i kulturella aktiviteter främjar dialog och förståelse mellan olika grupper i samhället och mellan de många olika kulturer- na som finns inom gemenskapen, och bidrar därigenom till ökad tolerans, en harmonisk samexistens och fred. Denna dialog är mycket viktig eftersom rasism, främ- lingshat och splittring ökar i samhället. 2. 2. Tillgång till kultur 2. 2. 1. M ö j l i g h e t a t t g e u t t r y c k f ö r s i n k r e a t i v i t e t Regionkommittén anser att det är viktigt att 2. 2. 2. 1. öka medborgarnas delaktighet i kulturprogram och att de får möjlighet att ge uttryck för sin kreativitet. För vidgat deltagande och fördjupad demokrati, både inom unionen och i de nya medlemsländerna, är det väsentligt att dessa möjligheter skapas både inom och utanför den professionella kultursfären. 2. 2. 2. K u l t u r , b a r n o c h u n g d o m 2. 2. 2. 1. Regionkommittén vill peka på att kulturen blir en allt viktigare del i vårt samhälle. Därför måste den få större del i undervisning och fostran. Att stimulera barns och ungdomars eget skapande och öka deras tolerans gentemot andra kulturer är en viktig del av deras allsidiga utveckling. Genom att skapa större utrymme för kulturen i skolan blir den tillgänglig för alla barn och ungdomar. Det är vidare viktigt att tidigt ge möjlighet till möte med olika kulturer. Dessutom är det viktigt att kulturens roll definieras i läroplanerna. 2. 2. 3. K u l t u r o c h s o c i a l u t s l a g n i n g Regionkommittén betonar att kultur kan 2. 2. 3. 1. bidra till att minska den sociala marginaliseringen i synnerhet av missgynnade grupper i samhället och att det är mycket viktigt att dessa grupper har tillgång till olika kulturella verksamheter. 2. 1. 6. K u l t u r e n s i e x t e r n a r e l a t i o n e r r o l l g e m e n s k a p e n s 2. 2. 4. K u l t u r f ö r a l l a 2. 1. 6. 1. ReK noterar att kultur ger prestige åt gemen- skapens utrikespolitik, underlättar förbindelserna med tredje land och utgör en förenande länk för miljontals europeiska medborgare som bor och arbetar utomlands. Kulturell samverkan med andra länder främjar känslan för de humanitära värden som EU har som grund, särskilt respekten för de mänskliga rättigheterna, frihet och demokrati, tolerans och respekt för de kulturella olikheterna. Kultur kan därvid utveckla den kulturella dialogen på alla nivåer och därmed minska sociala motsättningar, våld och ibland konflikter. Kulturen måste göras tillgänglig för alla 2. 2. 4. 1. människor med särskild inriktning på dem som är funktionshindrade. Därför är det nödvändigt att särskilt uppmärksamma produktion av t. ex. talböcker, punkt- skrift, lättläst litteratur samt att IT-tekniken utvecklas och anpassas så att den blir ett stöd och en hjälp för funktionshindrade. För att göra kultur tillgänglig för alla krävs också anpassade lokaler. För att funktions- hindrade också själva skall kunna bli kulturutövare krävs särskilda insatser som hjälp av andra människor, tolkning samt stöd från professionella kulturarbetare. Regionkommittén vill uppmärksamma att dessa kultur- aktiviteter medför extra kostnader. 2. 1. 6. 2. Regionkommittén anser att kulturen bör stödjas och främjas som en viktig del i den externa samverkanspolicyn och i fredspolicyn. I detta syfte bör man uppmuntra initiativ för en ömsesidig kunskap om olika grupper inom samma område eller angränsande områden. 2. 2. 5. K u l t u r i n o m v å r d e n 2. 2. 5. 1. Människan behöver sinnesupplevelser för sin överlevnad och livskvalitet inte minst vid åldrande och C 51/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 2. 1999 sjukdom. Kulturen bejakar det friska hos människan och har därmed stor betydelse för hälsan. Forskning kring kultur i vården visar på goda resultat. ligt finansierad, från EU:s sida och betonar att de lokala och regionala kulturverksamheterna är grunden för den kulturella mångfalden som gemenskapen vill främja med detta nya program. 2. 2. 5. 2. Den åldrande befolkningen ökar inom lång- variga vårdformer och allt fler behöver vård. Kulturens roll som bärare av humanistiska värderingar inom vården blir betydelsefull. Det är inför den förestående utvidgningen av det europeiska området angeläget att samarbete med de nya medlemsländerna uppmuntras för att utveckla kulturens funktion inom vården. 2. 2. 6. K u l t u r o c h l i k a m ö j l i g h e t e r 2. 2. 6. 1. Regionkommittén vill peka på vikten av att insatser för att främja jämställdhet uppmärksammas. A¨ ven projekt som stödjer kvinnors eget skapande bör få utrymme i programmet. 2. 2. 7. T i l l g å n g t i l l i n f o r m a t i o n , b ö c k e r o c h l ä s n i n g 2. 2. 7. 1. Det allmänna biblioteksväsendet är ett vitt- förgrenat nätverk inom unionen som har växt fram ur ett lokalt och regionalt engagemang och behov. Biblioteken samarbetar globalt, nationellt, regionalt och lokalt och är därmed en viktig resurs för medborgarnas tillgång till litteratur och neutral information. Bibliote- ken erbjuder också människor tillgång till den nya tekniken genom sökning av information i databaser. Det är mycket viktigt att alla människor har möjlighet att hålla sig à jour och delta i den demokratiska processen oavsett bostadsort, kultur och tradition. 2. 2. 7. 2. Regionkommittén erinrar om kommunernas och regionernas viktiga bidrag när det gäller att inrätta offentliga bibliotek för lokalbefolkningen och nät för information om vad biblioteken har att erbjuda, både i staden och på landsbygden samt att underlätta utbyte mellan olika bibliotek. Genom att koppla samman alla delar av landet bidrar offentliga bibliotek verkligen till att sprida och främja europeisk kultur. 2. 2. 7. 3. Regionkommittén vill rikta uppmärksamhet på vikten av att litteratur på minoritetsspråken ges ut och att stöd ges till översättningar. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004) 3. 1. 1. M å l o c h r i k t l i n j e r f ö r ” K u l t u r 2 0 0 0 ” ReK välkomnar förslaget innebärande en 3. 1. 1. 1. tydligare kulturpolitik, som dock fortfarande är bristfäl- 3. 1. 1. 2. ReK instämmer i målen för programmet, men föreslår att man prioriterar målsättningen att sprida kunskap om kulturell mångfald och om de europeiska folkens historia genom att betona de unika särdragen. ReK föreslår också en betoning av begreppet ”kulturer” i pluralis. 3. 1. 1. 3. Kommittén hoppas att den slutliga versionen av förslaget kommer att ge uttryck för den inriktning som krävs för att genomförandet på ett effektivt sätt skall leda till att de specifika mål som angivits kommer att uppnås. ReK noterar också med tillfredsställelse att programmet är öppet för de central- och östeuropeiska länder som har slutit associationsavtal med gemenska- pen, samt för Cypern och EES-länderna. Kommittén anser att ett kultursamarbete är särskilt viktigt för kandidatländerna, eftersom det möjliggör ett samarbete med EU:s medborgare på ett tidigt stadium. Kommittén stöder kommissionens nya inrikt- 3. 1. 1. 4. ning när det gäller gemenskapens kulturaktiviteter, det vill säga att prioritera projekt som har en gemenskaps- dimension som bidrar till utvecklingen av ett europeiskt kulturområde, som är synliga för Europas medborgare, som har en påtaglig kommunikativ effekt, som strävar efter att koncentrera aktiviteterna, som eftersträvar stabilare samarbetsformer mellan aktörerna, som stöder innovationer och nya kulturella uttrycksformer och som drivs på ett mindre byråkratiskt sätt. 3. 1. 2. I n s a t s e r g r a m m e t f ö r a t t g e n o m f ö r a p r o - 3. 1. 2. 1. Regionkommittén befarar att insatserna för att genomföra programmet är inriktade på att gynna storskaliga aktiviteter med stor genomslagskraft. A¨ ven om kommittén delar kommissionens uppfattning att gemenskapens kulturaktiviteter måste bli mer synliga, måste man uppmärksamma de faror som ligger i detta. Följden kan bli att strålkastarna riktas mot större aktiviteter och mot kultureliten, och att de populära, vardagliga kulturmanifestationerna tillmäts mindre be- tydelse. Man måste ha i minnet att medborgarna inte kommer att identifiera sig med Europa om inte Europa är en del av deras vardag. Kulturella aktiviteter skulle kunna komma att reduceras till ett ytligt plan där en spektakulär och flyktig kommunikation utan någon positiv långsiktig genomslagskraft är det enda som räknas. En koncentration av ansträngningarna till ett 3. 1. 2. 2. mindre antal aktiviteter med stor genomslagskraft kan vara till men för regionernas medverkan. Detta överens- stämmer med de åsikter som ReK redan har framfört i yttrandet om Kalejdoskop-programmet, där det hävda- des att stöd eller uppmuntran till iögonfallande, snävt definierade och starkt profilerade projekt som redan 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 51/73 erhåller betydande lokala eller nationella bidrag står i motsatsställning till stöd till kreativa personer från olika regioner i Europa som samlas på ett mer ostrukturerat sätt. ReK vill nu tillägga att det kan vara svårt för lokala och regionala myndigheter och organisationer att medverka i projekt, eftersom detta kräver avsevärda resurser i form av medel och personal. 3. 1. 2. 3. Småskaliga lokala projekt kan å andra sidan utöva ett bestående inflytande och leda till långsiktiga partnerskap och multiplikatoreffekter som kan ge ett viktigt mervärde till EU:s kulturåtgärder. Man bör också komma ihåg att nydanande och kreativa verksamheter oftast växer fram ur lokala och regionala initiativ. Lokala och regionala organisationer och föreningar är närmast människorna och kan därmed stimulera till ökat deltagande i kulturaktiviteter i form av kontakter med artister, frivilligorganisationer, utbildningsinstitu- tioner och befolkningen i allmänhet och även nå så kallade eftersatta grupper bättre. De har därför bäst förutsättningar att skapa en så bred tillgång till kultur- aktiviteter som möjligt och dra maximal nytta av de tillgängliga resurserna. (i) Avtal om kultursamarbete 3. 1. 2. 4. Regionkommittén är positiv till förslaget att teckna samarbetsavtal som syftar till att skapa ett nätverk för aktörer, kulturella organisationer och insti- tut inom gemenskapen, men känner stor tveksamhet till villkoret att så många som sju stater skall teckna avtal för att projekt skall godkännas. Enligt ReK:s uppfattning bör Kultur 2000- 3. 1. 2. 5. programmet snarare främja tvärkulturella än mellanstat- liga förbindelser. Eftersom lokala och regionala myndig- heter har lättare att delta i tvärkulturella förbindelser föreslår kommittén att man även bör acceptera att sådana myndigheter deltar, särskilt sådana som i egen- skap av fullvärdiga medlemmar har överfört sitt kultu- rella ansvar till europeiska kulturella samarbetsprojekt; naturligtvis under förutsättning att de kan garantera ett tvärkulturellt samarbete genom att representera olika kulturer inom gränsen för den egna medlemsstaten. (ii) Större insatser 3. 1. 2. 6. Regionkommittén är tveksam till flera av de aktiviteter som nämnts i förslaget (Europadagar, festival i ordförandelandet m. m. ). Den typen av aktiviteter riskerar att bli engångshändelser som inte engagerar de många människorna. Evenemanget Europas kulturhu- vudstad visar emellertid på möjligheter att nå målet att skapa bestående nätverk och att engagera lokala och regionala organisationer på gräsrotsnivå. 3. 1. 2. 7. Regionkommittén anser att en tredjedel av de medel som finns anslagna till Större insatser bör föras över till förmån för stöd till Särskilda insatser. (iii) Särskilda insatser Regionkommittén anser att mer stöd skall 3. 1. 2. 8. riktas till Särskilda insatser därför att dessa projekt är av sådan art att lokala och regionala organisationer och föreningar kan delta i dem. Projekt som genomförs på lokal och regional nivå kommer att få effekter som stöder den lokala och regionala utvecklingen. Projekt som riktar sig till eftersatta grupper bör uppmärksammas liksom projekt som har barn och ungdom som målgrupp. Kommittén rekommenderar att verksamhet 3. 1. 2. 9. som riktas mot tredje land bör inordnas under Särskilda insatser och att tillfälliga aktiviteter bör införas med tanke på den särskilda karaktär dessa projekt har och de höga kostnader de medför. Omfattningen av sådan verksamhet bör begränsas så att man kan få ett klart grepp om programmens målsättning. Regionkommittén anser att kravet på samarbete mellan fyra medlemsstater när det gäller särskilda projekt är för högt satt. 3. 1. 2. 10. Som komplement till vår tidigare motivering till ökad medverkan från de lokala och regionala myndigheternas sida skulle vi i det här fallet vilja framföra ytterligare några argument. För det första är klassificeringen av ett projekt som nydanande beroende av regionala förhållanden, eftersom det som betraktas som nydanande i en region troligen inte betraktas på samma sätt i en annan region. För det andra är den lokala och regionala nivån mycket närmare de europeiska medborgarna och följaktligen mer lämpade att utveckla projekt som gör det möjligt för eftersatta grupper i samhället att få tillgång till kultur. 3. 1. 2. 11. Av alla dessa skäl föreslår ReK att lokala och regionala myndigheter engageras även i det här fallet, och då särskilt de myndigheter som i egenskap av fullvärdiga medlemmar har överfört sitt kulturella ansvar till Särskilda insatser under ”Kultur 2000- programmet”. Detta naturligtvis under förutsättning att de kan garantera ett tvärkulturellt samarbete genom att representera olika kulturer inom gränsen för den egna medlemsstaten. 3. 1. 2. 12. ReK efterlyser ett särskilt stöd inom ramen för Särskilda insatser till projekt som är avsedda att främja samarbete mellan lokala och regionala myndighe- ter i olika medlemsstater som har en gemensam kultur. Med tanke på att sådana projekt är unika i sitt slag stöder ReK en plan som garanterar mer flexibla, gränsöverskridande krav. 3. 1. 3. A d m i n i s t r a t i o n o c h a n s ö k n i n g s - f ö r f a r a n d e n ReK anser att administrationen av gemenska- 3. 1. 3. 1. pens kulturprogram måste göras effektivare, blanketter- C 51/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 2. 1999 na måste bli lättare att fylla i, det måste finnas tillräckligt med tid för att lämna in ansökningar och behandlingen måste påskyndas så att medel kan betalas ut så snart som möjligt. ställer sig Regionkommittén positiv till att man, i den mån det är möjligt, utnyttjar de decentraliserade informationspunkter som finns i dag. 3. 1. 3. 2. Det finns anledning att uppmärksamma de problem som har uppstått i samband med utbetalning av medel till beviljade projekt och som medför att det i realiteten blir omöjligt för många organisatörer att utnyttja gemenskapsstödet fullt ut. Regionkommittén har tidigare i yttrandet ”Ideella föreningars roll — ett bidrag till ett europeiskt samhälle” (1), visat på en modell som kan underlätta för organisationer att delta. Modellen innebär att föreningar kan stärka samarbetet med privata stiftelser. Det finns flera exempel i medlems- länderna på hur stiftelser förskotterar likvida medel till föreningar för att underlätta deras samarbete med EU-kommissionen. 3. 1. 4. R å d g i v a n d e k o m m i t t é n 3. 1. 4. 1. Regionkommittén anser att företrädare för de lokala och regionala nivåerna bör ingå i den rådgivande kommittén, med hänsyn till kulturens lokala och regio- nala förankring och till att ansvaret för kulturen åligger lokala och regionala myndigheter. 3. 1. 5. F i n a n s i e r i n g 3. 1. 5. 1. Regionkommittén föreslår att en tredjedel av de medel som avsatts för Större insatser förs över till Särskilda insatser. En del av anslaget under Samarbets- avtal kan också tillföras Särskilda insatser. 3. 1. 5. 2. ReK anser att de 167 miljoner ecu som avsatts för ”Kultur 2000-programmet” för perioden 1 januari 2000-31 december 2004 är otillräckliga och borde ökas betydligt med hänsyn till kulturens betydelse för det europeiska projektet. 3. 1. 6. K o n t a k t p u n k t e r 3. 1. 6. 1. Kommissionen avser att, tillsammans med medlemsstaterna, sätta upp informationsoch kontakt- punkter för att sprida kännedom om ”Kultur 2000- programmet” och för att uppmuntra yrkesverksamma att delta. Dessutom vill man säkerställa den nödvändiga samordningen mellan olika institutioner som ger stöd till kultursektorn i medlemsstaterna så att medlemsstaternas åtgärder kompletterar ”Kultur 2000-programmet”. Re- gionkommittén stöder helt dessa mål men anser att en decentralisering av informationspunkterna och stödme- kanismerna genom att regionala och lokala myndigheter engageras skulle vara ett mycket effektivare sätt att säkerställa att gemenskapens kulturprogram når fram till medborgarna och att kontakterna mellan lokala konstnärer och europeiska myndigheter breddas. Vidare (1) CdR 306/97 fin — EGT C 180, 11. 6. 1998, s. 57. 3. 1. 7. U t v ä r d e r i n g 3. 1. 7. 1. ReK är intresserad av att delta i utvärderingen av programmet och av att bidra med sin erfarenhet från lokal och regional nivå där merparten av allt kulturarbete kommer att äga rum också i samarbetet inom gemen- skapen. 3. 1. 7. 2. Kommittén anser att en utvärdering av pro- grammets effekter för lokala och regionala myndigheter bör göras före utgången av år 2002 och att resultaten bör utnyttjas för en eventuell revidering av programmet enligt artikel 6 i kommissionens förslag. ReK anser också att man vad gäller urvalskriterier och uppföljnings- mekanismer bör analysera de fördelar projekt kan ha för den lokala och regionala kulturen. 3. 1. 7. 3. Regionkommittén anser att genomförda pro- jekt som inte längre får stöd från EU skall följas upp. Det är viktigt att nätverk och bestående partnerskap utvecklas genom projekten och att stöd ges till sådana projekt. Det är även av vikt att nationell, regional och lokal politik verkar för att främja och göra det möjligt för projekt att leva vidare. 3. 2. Kommentarer om kulturens tydliga integrering i gemenskapens politik 3. 2. 1. Regionkommittén ger starkt stöd till kommis- sionens förslag att fastställa ett ramprogram för åren 2000-2004 vars syfte är att säkerställa att målen och medlen för den allmänna gemenskapspolitik som har beröring med kulturfrågor är mer förenliga med målen och medlen för gemenskapens egentliga kulturpolitik. Skälet till att detta förslag är så viktigt är att vissa gemenskapsprogram har större inflytande på kulturen än gemenskapens egentliga kulturinsatser har. 3. 2. 2. ReK välkomnar de åtgärder kommissionen vidtagit för att skapa ett rättsligt ramverk som gynnar kulturen. Som särskilt nödvändiga betraktar ReK kom- missionens beslut om förhindrande av illegal handel med kulturföremål på inre marknaden, om skydd av medlemsstaternas nationella skatter, om frivillig tillämpning från medlemsstaternas sida av en lägre mervärdesskattesats på vissa varor och tjänster inom kulturområdet samt om harmonisering av vissa aspekter i fråga om upphovsrätt. Regionkommittén vill emellertid fästa kommissionens uppmärksamhet på direktivet (upphovsrätt) från 1992 som föreskriver införandet av en låneavgift på biblioteken. ReK önskar att man ger dispens till bibliotek som möjliggör en utveckling av allmänhetens läsvanor, i synnerhet i missgynnade områ- den där biblioteken är en samlingsplats med en viktig social funktion. 22. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 51/75 3. 2. 3. ReK är också överens med kommissionen om behovet att a) införa avtal om fasta bokpriser inom homogena språkområden i Europa, b) tillämpa en lägre mervärdesskattesats för skivor, multimediamaterial och för bevarande och restaurering av kulturminnesmärken, c) rekommendera att medlemsstaterna inför gynnsamma incitament i beskattningen för företagssponsring och mecenatskap på kulturområdet, samt d) lägga fram förslag för att undanröja hinder för konstnärers och andra kulturverksammas fria rörlighet över gränserna. 3. 2. 4. ReK stöder också kommissionens avsikt att identifiera gemenskapsprogram som har ett påtagligt inflytande på kulturen. Det innebär för det första program för telekommunikationer, som ”Telematik- tillämpningar” (TAP), ”Avancerad kommunikations- teknik och avancerade kommunikationstjänster” (Acts), flerspråkiga program (MLPA och MLIS) samt TEN- Telecom och Info 2000. För det andra innebär det program som faller under det kommande femte ram- programmet för forskning och teknisk utveckling (1998- 2002) inklusive de tematiska programmen ”Skydd av ekosystem” och ”Utveckla ett användarvänligt informa- tionssamhälle”. För det tredje innebär det att se närmare på de nya strukturfonderna (2000-2006) och främst de operativa programmen för regionerna, programmen för gemenskapsinitiativ samt Europeiska socialfonden. Det är särskilt nödvändigt att ett samarbete sker mellan strukturfonderna och det nya ramprogrammet för kul- tur. Kulturen, som en tillgång för lokal och regional utveckling, borde ges en starkare ställning i projekt som får stöd från strukturfonderna. Slutligen bör man beakta den politik för utbildning och yrkesutbildning som gemenskapen kommer att utveckla i de kommande Sokrates II-, Leonardo da Vinci II- och Ungdom för Europa IV-programmen. Eftersom det är viktigt för Europas institutioner 3. 2. 5. att utveckla en övergripande politik för kulturen i linje med vad som händer på miljöområdet anser ReK att man måste utveckla en mekanism som säkerställer att kulturaspekter beaktas i alla gemenskapsprogram. Varje sådan mekanism måste inkludera Regionkommittén, och varje enskilt gemenskapsprogram måste ha operati- va mål, en budget samt mekanismer för att utvärdera i vilken mån kulturmålen uppnås. 3. 2. 6. I fråga om den tredje handlingslinjen, dvs. den allmänna kulturpolitiken inom ramen för gemenskapens yttre förbindelser, stöder ReK kommissionens förslag och understryker kulturens roll i gemenskapens politik för yttre förbindelser och i utvidgningsprocessen. Det är i överensstämmelse med ståndpunkterna i ”Agenda 2000”. statistik i framtiden kommer att underlätta uppföljning och utvärdering av gemenskapens insatser på kultur- området. 4. Slutsatser 4. 1. ReK välkomnar förslaget om ett samlat rampro- gram och noterar med tillfredsställelse att kommissionen har utformat en kulturpolitik för gemenskapen som lyfter fram kulturfrågorna och gör dem tydliga. ReK anser att programmet kan få stor betydelse 4. 2. när det gäller utvidgningen eftersom det är öppet även för ansökarländerna. Deltagande i projekt ökar förståelsen och intresset för olika kulturer, skapar nätverk, stimulerar samarbete och utbyte inom kultur- området och underlättar anslutningen av nya medlems- stater. 4. 3. Regionkommittén är övertygad om att det inom kultursektorn finns möjligheter att skapa sysselsättning men efterlyser kraftfulla insatser för att bedöma och analysera detta och för att komma till rätta med de brister och risker som kan försvåra för kultursektorn att utnyttja hela sin sysselsättningsskapande potential. 4. 4. ReK vill betona vikten av att resurser avsätts för program som är öppna för barn och ungdomar och som syftar till att stödja och utveckla deras eget skapande och ger dem möjligheter att förstå och respektera andra kulturer. 4. 5. ReK vill peka på vikten av att insatser för jämställdhet uppmärksammas och att projekt som sti- mulerar kvinnors eget skapande får utrymme inom programmet. 4. 6. ReK föreslår att de extra kostnader som finns i kulturprojekt för funktionshindrade uppmärksammas. 4. 7. ReK anser att det praktiska arbetssättet med programmet bör utformas så att många kan vara bärare av och ansvariga för projekt. ReK välkomnar förslag om minskad byråkrati 4. 8. och administration vid ansökningstillfället. 3. 2. 7. ReK stöder också kommissionens förslag att inkludera jämförbar kulturstatistik från gemenskapen för femårsperioden 1998-2002 och anser att sådan 4. 9. ReK uppmanar gemenskapen att även prioritera stöd till projekt som berör kulturella och språkliga minoriteter — i fråga om både särskilda kulturinsatser och gemenskapsprogram i allmänhet. C 51/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 2. 1999 4. 10. ReK uppmanar gemenskapen att göra det möj- ligt för kommuner och regioner — särskilt sådana som har fullt ansvar för kulturfrågor — att delta mer aktivt i europeiska kulturprogram. och regionala myndigheters perspektiv. Kommittén anser också att denna påverkan skall beaktas när man ställer upp urvalskriterier och förbereder uppföljnings- åtgärder för kulturprojekt. 4. 11. ReK betonar att lokala och regionala myndighe- ter — som garanter för den lokala och regionala kulturen — bör ingå i den rådgivande kommitté som skall bistå kommissionen vid genomförandet av programmet. 4. 12. ReK understryker att lokala och regionala myndigheter, särskilt sådana som utövar sitt kulturella ansvar, måste betraktas som fullvärdiga medlemmar i europeiska samarbetsprojekt på kulturområdet och i Särskilda insatser i ”Kultur 2000-programmet” förutsatt att de kan garantera tvärkulturellt samarbete genom att representera olika kulturer inom gränsen för den egna medlemsstaten. 4. 13. ReK förslår att de kontaktpunkter som skall ge information och stöd vid genomförandet av ”Kultur 2000-programmet” skall vara decentraliserade, att an- svaret för dem skall ligga hos lokala och regionala myndigheter samt att befintliga informationspunkter utnyttjas om det finns möjlighet. 4. 14. ReK föreslår att en rapport utarbetas med en analys av ”Kultur 2000-programmets” effekter ur lokala Bryssel den 19 november 1998. 4. 15. ReK anser att uppmärksamhetsvärdet inte får vara det enda kriteriet, och inte ens det främsta kriteriet, för gemenskapens insatser på kulturområdet. Kom- mittén föreslår att en tredjedel av de medel som avsatts för Större insatser och även en del av de medel som avsatts för Samarbetsavtal överförs till Särskilda in- satser. 4. 16. ReK anser att anslagen till ”Kultur 2000- programmet” från 1 januari 2000 till 31 december 2004 (167 miljoner ecu) är helt otillräckliga. ReK anser att man måste utveckla en mekanism 4. 17. som säkerställer att kulturaspekter beaktas i alla gemen- skapsprogram. Varje sådan mekanism måste inkludera Regionkommittén, och varje enskilt gemenskapspro- gram måste ha operativa mål, en budget samt mekanis- mer för att utvärdera i vilken mån kulturmålen uppnås. 4. 18. Regionkommittén vill att kulturen uttryckligen skall omnämnas i bestämmelserna för strukturfonderna i syfte att stödja den regionala och lokala kulturpolitiken, och särskilt sådan politik som bidrar till regional utvecklingsplanering och till att främja sysselsättningen. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2505/98 af 19. november 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1079/98 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 311/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 11. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2505/98 af 19. november 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1079/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2094/98 (4), særlig artikel 4, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af blød hvede til alle tredjelande med undtagelse af en række AVS-lande blev (cid:134)bnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1079/98 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 2005/98 (6); i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift; anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at maksimumsrestitutionen fastsættes i artikel 1 nævnte beløb; til det de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles indtil den 19. november 1998 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1079/98 omhandlede licitation, fastsættes maksi- mumsrestitutionen for blød hvede til 26,45 ECU/ton. fra den 13. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 20. november 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 266 af 1. 10. 1998, s. 61. (5) EFT L 154 af 28. 5. 1998, s. 24. (6) EFT L 258 af 22. 9. 1998, s. 8


title: Advies van het Comité van de Regio's over : - het "Voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 2085/97/EG tot vaststelling van een programma voor steun op het gebied van het boek en het lezen, met inbegrip van vertalingen (Ariane-programma)", en - het "Voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 719/96/EG tot vaststelling van een programma voor steun aan artistieke en culturele activiteiten met een Europese dimensie (Caleidoscoop-programma)"

eurovoc_concepts:
EU programme
cultural cooperation
cultural policy
cultural transmission
literature
translation

formats: html pdf print

text: C 51/92 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 2. 1999 Advies van het Comité van de Regio’s over : — het „Voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 2085/97/EG tot vaststelling van een programma voor steun op het gebied van het boek en het lezen, met inbegrip van vertalingen (Ariane-programma)”, en — het „Voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 719/96/EG tot vaststelling van een programma voor steun aan artistieke en culturele activiteiten met een Europese dimensie (Caleidoscoop-programma)” HET COMITÉ VAN DE REGIO’S, (1999/C 51/15) gezien het Voorstel voor een Besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 2085/97/EG tot vaststelling van een programma voor steun op het gebied van het boek en het lezen, met inbegrip van vertalingen (Ariane-programma) en het Voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Besluit nr. 719/96/EG tot vaststelling van een programma voor steun aan artistieke en culturele activiteiten met een Europese dimensie (Caleidoscoop-programma) (COM(98) 539 def. — 98/0282 COD — 98/0283 COD) (1); gezien het besluit van de Raad d. d. 16 oktober 1998 om, overeenkomstig artikel 128 en artikel 198 C, eerste alinea, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Comité van de Regio’s te raadplegen over dit onderwerp; gezien het besluit van het Bureau d. d. 23 oktober 1998 om commissie 7 (Onderwijs, beroepsopleiding, cultuur, jeugd, sport, burgerrechten) te belasten met de voorbereiding van het desbetreffende advies; gezien de adviezen die het CvdR eerder heeft uitgebracht over het programma Caleidoscoop 2000, inzake artistieke en intellectuele activiteiten (CDR 145/95) (2) en het programma Ariane, inzake boeken en lezen (CDR 146/95)(3); gezien het ontwerpadvies (CDR 227/98 fin), dat op 1 oktober 1998 werd goedgekeurd door commissie 7 (rapporteurs: Mun˜oa Ganuza en Tallberg), heeft tijdens zijn 26e zitting van 18 en 19 november 1998 (vergadering van 19 november) het volgende advies met algemene stemmen goedgekeurd. 1. Inleiding 2. Bijzondere opmerkingen 1. 1. De Commissie stelt voor de looptijd van Ariane (het programma voor steun op het gebied van het boek en het lezen, met inbegrip van vertalingen) en Caleidoscoop (het programma voor steun aan artistieke en culturele activiteiten met een Europese dimensie), die eindigt op 31 december 1998, te verlengen tot en met 31 december 1999. Dit voorstel beoogt ervoor te zorgen dat de communautaire steun aan de in het programma beoogde culturele projecten wordt voortgezet totdat het kaderprogramma voor cultuur (2000-2004) in werking treedt. De Commissie stelt tevens voor het budget voor de betreffende periode te verhogen met 3 miljoen euro voor Ariane, hetgeen voor de hele looptijd van het programma (1997-1999) neerkomt op een totale toe- wijzing van 10 miljoen euro, en met 7,9 miljoen euro voor Caleidoscoop, wat voor de hele looptijd van het programma (1996-1999) neerkomt op een totale toewijzing van 34,4 miljoen euro. (1) PB C 319 van 16. 10. 1998, blz. 13-14. (2) PB C 100 van 2. 4. 1996, blz. 30. (3) PB C 100 van 2. 4. 1996, blz. 35. 2. 1. Het Comité van de Regio’s onderschrijft de verlenging van de programma’s tot en met 31 december 1999 gezien de beoordeling van de resultaten van deze programma’s, waaruit blijkt dat ze een positieve bijdrage leveren aan de ontwikkeling van samenwerking op het gebied van cultuur in de EU. 2. 2. Het CvdR wijst op de conclusies van de Commis- sie dat het Ariane-programma, ondanks de beperkte looptijd en financie¨le middelen ervan, heeft geresulteerd in transnationale samenwerking van hoog gehalte, met name op basis van partnerschap en culturele netwerken, en in een grotere toegang van de Europese burgers tot de kennis en verspreiding van literaire werken uit de lid-staten. Ook het Caleidoscoop-programma heeft, ondanks de beperkte looptijd en financie¨le middelen, geleid tot transnationale samenwerking van hoog gehal- te, met name op basis van partnerschap en culturele netwerken, en in een grotere toegang van de burgers tot de kennis en de verbreiding van de culturen van de lid-staten, vooral op het gebied van muziek, theater, opera, dans, visuele kunsten en multimedia. 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 51/93 2. 3. Het Comité van de Regio’s is het met de Commissie eens dat de programma’s dienen te worden verlengd om de continuı¨teit van culturele projecten te garanderen, in afwachting van de goedkeuring van het kaderprogramma voor cultuur. 2. 4. Het CvdR neemt nota van de conclusies van de overeenkomst tussen de Raad, het Europees Parlement en de Commissie van 21 september 1998 waarin gesteld wordt dat het budget voor Ariane met 4,1 miljoen euro zou moeten worden verhoogd en dat voor Caleidoscoop met 10,2 miljoen euro. Hiertoe is besloten om ervoor te zorgen dat het budget overeenkomt met de toewijzingen voor 1998. De Commissie heeft toegelicht dat zij dit bedrag echter niet in het voorstel voor een besluit kon opnemen, teneinde niet af te wijken van het voorstel dat zij in haar voorontwerp van begroting 1999 heeft gedaan. Brussel, 19 november 1998. 3. Conclusie 3. 1. Het CvdR steunt het voorstel van de Commissie om de looptijd van de programma’s Ariane en Caleido- scoop te verlengen tot en met 31 december 1999. 3. 2. Het CvdR stemt in met de overeenkomst tussen de Raad, het Europees Parlement en de Commissie waarin wordt voorgesteld de steun voor het Ariane- programma te verhogen met 4,1 miljoen euro, waarbij de financie¨le toewijzing krachtens artikel 6 voor de nieuwe duur van het programma (1997-1999) wordt vastgesteld op 11,1 miljoen euro. Het steunt tevens de in de overeenkomst voorgestelde verhoging met 10,2 miljoen euro voor het Caleidoscoop-programma, waar- bij de financie¨le toewijzing voor het programma, krach- tens artikel 6 voor de nieuwe looptijd van het programma (1996-1999), 36,7 miljoen euro bedraagt. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Manfred DAMMEYER


title: Stellungnahme des Ausschusses der Regionen zu: - dem "Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung des Beschlusses 2085/97/EG vom 6. Oktober 1997 über ein Förderprogramm im Bereich Buch und Lesen einschließlich der Übersetzung (Programm ARIANE)", und - dem "Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung des Beschlusses 719/96/EG über ein Programm zur Förderung künstlerischer und kultureller Aktivitäten mit europäischer Dimension (Programm KALEIDOSKOP)"

text: C 51/92 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 2. 1999 Stellungnahme des Ausschusses der Regionen zu: — dem „Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung des Beschlusses 2085/97/EG vom 6. Oktober 1997 über ein Förderprogramm im Bereich Buch und Lesen einschließlich der U¨ bersetzung (Programm ARIANE)“, und — dem „Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung des Beschlusses 719/96/EG über ein Programm zur Förderung künstlerischer und kultureller Aktivitäten mit europäischer Dimension (Programm KALEIDOSKOP)“ DER AUSSCHUSS DER REGIONEN, (1999/C 51/15) gestu¨tzt auf den „Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung des Beschlusses 2085/97/EG vom 6. Oktober 1997 über ein Förderprogramm im Bereich Buch und Lesen einschließlich der U¨ bersetzung (Programm ARIANE)“ und den „Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung des Beschlusses 719/96/EG über ein Programm zur Förderung künstlerischer und kultureller Aktivitäten mit europäischer Dimension (Programm KALEIDOSKOP)“ (KOM(98) 539 endg. — 98/0282 COD — 98/0283 COD) (1), aufgrund des Beschlusses des Rates vom 16. Oktober 1998, den Ausschuß der Regionen gemäß Artikel 128 und 198 c Absatz 1 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft um Stellungnahme zu diesem Thema zu ersuchen, aufgrund des Beschlusses seines Präsidiums vom 23. Oktober 1998, die Fachkommission 7 „Bildung, Berufsbildung, Kultur, Jugend, Sport, Bürgerrechte“ mit der Ausarbeitung der Stellungnahme zu beauftragen, gestu¨tzt auf die Stellungnahmen des Ausschusses der Regionen zu dem Programm KALEIDO- SKOP 2000 (künstlerische und kulturelle Aktivitäten) (CdR 145/95) (2) und dem ARIANE- Programm (Buch und Lesen) (CdR 146/95)(3), gestu¨tzt auf den von der Fachkommission 7 am 1. Oktober 1998 angenommenen Stellungnahme- entwurf (CdR 277/98) (Berichterstatter: Herr Mun˜ oa Ganuza und Frau Tallberg); verabschiedete auf seiner 26. Plenartagung am 18. und 19. November 1998 (Sitzung vom 19. November) einstimmig folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 2. Besondere Bemerkungen 1. 1. Die Kommission schlägt eine Verlängerung der am 31. Dezember 1998 endenden Laufzeit der Program- me ARIANE (Förderprogramm im Bereich Buch und Lesen einschließlich der U¨ bersetzung) und KALEIDO- SKOP (Programm zur Förderung künstlerischer und kultureller Aktivitäten mit europäischer Dimension) um ein Jahr, d. h. bis zum 31. Dezember 1999 vor. Damit soll die erforderliche Kontinuität der in den Rahmen der Programme fallenden kulturellen Aktionen sichergestellt werden, bis das Erste Rahmenprogramm zur Kulturför- derung (2000-2004) in Kraft tritt. Die Kommission schlägt außerdem für den Verlängerungszeitraum folgen- de Haushaltserhöhungen vor: 3 Millionen Euro für ARIANE, wodurch der Finanzrahmen für die Gesamt- dauer dieses Programms (1997-1999) auf 10 Millionen Euro ansteigt, und 7,9 Millionen Euro für KALEIDO- SKOP, womit der Finanzrahmen für die Gesamtdauer (1996-1999) 34,4 Millionen Euro beträgt. (1) ABl. C 319 vom 16. 10. 1998, S. 13-14. (2) ABl. C 100 vom 2. 4. 1996, S. 30. (3) ABl. C 100 vom 2. 4. 1996, S. 35. 2. 1. Der Ausschuß der Regionen befürwortet die Verlängerung der Programme bis zum 31. Dezember 1999, da bei der Bewertung dieser Programme deren positiver Beitrag zur Zusammenarbeit im kulturellen Bereich der gesamten Union zu erkennen war. Der Ausschuß nimmt die Schlußfolgerungen der 2. 2. Kommission zur Kenntnis, wonach durch das ARIANE- Programm trotz der begrenzten Dauer und der geringen finanziellen Mittel insbesondere durch Partnerschaften und kulturelle Netzwerke eine wirkungsvolle grenzüber- greifende Zusammenarbeit erreicht werden konnte, die den europäischen Bürgern den Zugang zu den literari- schen Werken der Mitgliedstaaten erleichtert. Der Aus- schuß nimmt ferner zur Kenntnis, daß mit dem KALEI- DOSKOP-Programm trotz ebenfalls kurzer Laufzeit und finanzieller Beschränkungen besonders durch Partner- schaften und kulturelle Netzwerke eine effiziente grenz- übergreifende Kooperation erwirkt werden konnte, die den europäischen Bürgern durch Musik, Theater, Oper, Tanz, visuelle Kunst und Multimedia den Zugang zu den einzelnen Kulturen der Mitgliedstaaten erleichtert. 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 51/93 2. 3. Der AdR schließt sich der Auffassung der Kom- mission darüber an, daß eine Verlängerung der Program- me notwendig ist, um die Kontinuität kultureller Aktio- nen bis zur Annahme des Rahmenprogramms zur Kulturförderung zu gewährleisten. 2. 4. Der AdR nimmt die Vereinbarung zwischen dem Rat, dem Europäischen Parlament und der Kommission vom 21. September 1998 zur Kenntnis, die eine Auf- stockung des Finanzrahmens für ARIANE um 4,1 Mil- lionen Euro und für KALEIDOSKOP um 10,2 Millionen Euro vorsieht. Die Vereinbarung wurde unter dem Vorbehalt geschlossen, daß gewährleistet werden muß, daß der Haushalt den Mittelausstattungen für 1998 entspricht. Die Kommission hat erklärt, daß es ihr aus technischen Gründen, d. h. aus der Verpflichtung heraus, sich an den Haushaltsvorentwurf halten zu müssen, nicht möglich gewesen sei, diese Beträge in ihren Vorschlag für einen Beschluß aufzunehmen. 3. Schlußfolgerungen Der Ausschuß der Regionen befürwortet den 3. 1. Vorschlag der Kommission zur Verlängerung der Pro- gramme ARIANE und KALEIDOSKOP bis zum 31. De- zember 1999. 3. 2. Der AdR unterstützt die Vereinbarung zwischen dem Rat, dem Europäischen Parlament und der Kommis- sion, die eine Anhebung des in Artikel 6 genannten Finanzrahmens für die neue Gesamtlaufzeit (1997-1999) von ARIANE um 4,1 Millionen Euro auf 11,1 Millionen Euro vorsieht. Des weiteren befürwortet der Ausschuß die in der Vereinbarung vorgeschlagene Aufstockung der Finanzmittel des KALEIDOSKOP-Programms um 10,2 Millionen Euro, mit der der in Artikel 6 genannte Finanzrahmen für die neue Gesamtdauer des Programms (1996-1999) auf 36,7 Millionen Euro ansteigt. Brüssel, den 19. November 1998. Der Präsident des Ausschusses der Regionen Manfred DAMMEYER


title: Parecer do Comité das Regiões sobre a «Proposta de regulamento do Conselho relativo ao Fundo Social Europeu»

eurovoc_concepts:
European Social Fund
employment aid
employment policy
equal treatment
small and medium-sized enterprises
social policy

text: C 51/48 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 2. 1999 Parecer do Comité das Regio˜ es sobre a «Proposta de regulamento do Conselho relativo ao Fundo Social Europeu» (1999/C 51/08) O COMITÉ DAS REGIO˜ ES, Tendo em conta a comunicaça˜o da Comissa˜o ao Conselho, ao Parlamento Europeu, ao Comité Econo´ mico e Social e ao Comité das Regio˜es relativa às propostas legislativas da Agenda 2000: apresentaça˜o geral; Tendo em conta a proposta de Regulamento do Conselho relativo ao Fundo Social Europeu [COM(98) 131 final — 98/0115 (SYN)] (1); Tendo em conta a decisa˜o da Comissa˜o de 18 de Março de 1998 de o consultar sobre o assunto nos termos do primeiro para´grafo do artigo 198. o-C do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o da Mesa de 13 de Maio de 1998 de encarregar a Comissa˜o 5 «Polı´tica Social, Sau´de Pu´blica, Defesa dos Consumidores, Investigaça˜o e Turismo» da preparaça˜o do correspondente parecer; Tendo em conta o parecer sobre a «Proposta de Regulamento (CE) do Conselho que estabelece disposiço˜es gerais sobre os Fundos Estruturais» (CdR 167/98 fin)(2), adoptado pelo Comité das Regio˜ es em 17 de Setembro de 1998 (relatores: R. Behrendt e M. Fraga); Tendo em conta o documento de trabalho (DI CdR 53/98), adoptado pela Comissa˜o 7 em 26 de Junho de 1998 (relator: G. Tope); Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 155/98 rev. 2) adoptado pela Comissa˜o 5, em 29 de Setembro de 1998 (relatores: Linda Mathews e José Correia), adoptou na 26. a reunia˜o plena´ria de 18 e 19 de Novembro de 1998 (sessa˜o de 19 de Novembro) o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. A proposta de regulamento em apreço faz parte de um conjunto de regulamentos sobre os fundos estruturais adoptados pela Comissa˜o Europeia em 18 de Março juntamente com outras propostas ao abrigo da Agenda 2000. O regulamento estabelece o regime geral aplica´vel ao FSE («Fundo») no seu conjunto e define a natureza das actividades que podem ser financiadas pelo Fundo Social Europeu no âmbito dos objectivos n. os 1, 2 e 3, bem como pela Iniciativa Comunita´ria de combate à discriminaça˜o e às disparida- des no acesso ao mercado de trabalho. 1. 2. O regulamento redefine o escopo da acça˜o do FSE na sequência da reestruturaça˜o e da simplificaça˜o dos objectivos dos fundos estruturais e à luz da concreti- zaça˜o da Estratégia Europeia de Emprego e dos planos de acça˜o nacionais. A Comissa˜o propôs, por conseguinte, redefinir as acço˜es elegı´veis mediante a adopça˜o de um quadro comum para as intervenço˜es do Fundo nos três objectivos por forma a conferir coerência e complemen- (1) JO C 176 de 9. 6. 1998, p. 39. (2) JO C 373 de 2. 12. 1998, p. 1. taridade às acço˜ es realizadas no âmbito de todos os objectivos. 1. 3. O regulamento estabelece também que os Esta- dos-Membros e a Comissa˜o devem garantir que a programaça˜o e a execuça˜o das acço˜es financiadas pelo Fundo atendam aos aspectos inerentes ao mercado de trabalho da sociedade da informaça˜o, à igualdade de oportunidades entre homens e mulheres e à na˜o discriminaça˜o em raza˜o da idade, raça, religia˜o, deficiên- cia ou tendência sexual. 1. 4. O Fundo pode também prestar assistência a PME atingidas pelo processo de transformaça˜o industrial, a fim de fazerem face às mudanças a nı´vel dos anseios dos trabalhadores e dos sistemas produtivos e de se anteciparem a eventuais alteraço˜es futuras. 1. 5. O Fundo prosseguira´ o seu contributo para aumentar o emprego e as qualificaço˜es profissionais através de apoio continuado à antecipaça˜o, assistência, formaça˜o e colocaça˜o em rede em toda a Unia˜o, assegurando a horizontalidade geogra´fica das activida- des e a cobertura de todo o sistema econo´mico sem privilegiar sectores especı´ficos. 22. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 51/49 2. O regulamento 2. 1. Fins (artigo 1. o) 2. 1. 1. O Fundo devera´ apoiar medidas de desenvolvi- mento de recursos humanos, por forma a promover um elevado nı´vel de emprego e de inclusa˜o social, a igualdade entre homens e mulheres e a coesa˜o social. O Fundo contribuira´, em particular, para as acço˜ es previstas na Estratégia Europeia de Emprego e nas Directrizes Anuais para o Emprego. 2. 1. 2. O CR apoia os fins propostos, contudo entende que no texto da proposta deveria ser aditado, apo´s «. igualdade entre homens e mulheres», o seguinte: «e na˜o discriminaça˜o em raza˜o da idade, raça, pertença étnica e linguı´stica, religia˜o, deficiência ou tendência sexual». 2. 1. 3. O CR congratula-se com a conjugaça˜o do Objectivo 3 do FSE com a Estratégia Europeia de Emprego. 2. 1. 4. Considera, no entanto, que os representantes locais e regionais eleitos deveriam ser envolvidos mais estreitamente no desenvolvimento e aplicaça˜o das Direc- trizes Anuais para o Emprego. Atendendo a que essas directrizes constituira˜o o quadro para a utilizaça˜o do FSE e estabelecem prioridades a ter em conta pelo Fundo, deveriam as autarquias locais e regionais (como principais o´rga˜os executores) ser consultadas e total- mente envolvidas no estabelecimento dessas prioridades. O Comité das Regio˜ es considera que o futuro objectivo n. o 3 na˜o deve financiar unicamente as prioridades ditadas pelos governos nacionais e que as polı´ticas adoptadas pelas autarquias e regio˜ es devem também integrar as prioridades estabelecidas por cada Estado- -Membro. 2. 1. 5. O Comité das Regio˜es entende que uma faceta importante das estratégias futuras da UE e dos Estados- -Membros deveria ser a participaça˜o directa das entida- des locais e regionais e dos parceiros sociais na concepça˜o de uma polı´tica de crescimento e emprego dinâmica. A Comissa˜o declarou que o trabalho em parceria permite a participaça˜o de todas as partes na execuça˜o do fundo contribuindo para maior credibilidade e eficiência deste. desemprego de longa duraça˜o para homens e mulhe- res e facilitar a reinserça˜o no mercado de trabalho dos desempregados de longa duraça˜o e dos jovens desempregados; 2) promoça˜o da inclusa˜o social e da igualdade de oportunidades para todos no acesso ao mercado de trabalho; 3) desenvolvimento de sistemas educativos e de for- maça˜o; 4) reforço dos sistemas vocacionados para a promoça˜o de uma ma˜o-de-obra competente, qualificada e adap- ta´vel, incentivo da inovaça˜o e da adaptabilidade na organizaça˜o do trabalho; 5) melhoria da participaça˜o das mulheres no mercado de trabalho. 2. 2. 1. O Fundo contribuira´ também para promover o desenvolvimento local, incluindo as iniciativas locais de emprego e os pactos territoriais de emprego, e tera´ em conta as dimenso˜ es social e laboral da sociedade da informaça˜o. 2. 2. 2. O CR acolhe favoravelmente estas a´reas priori- ta´rias e nota, em particular, a relaça˜o estabelecida com a Estratégia Europeia de Emprego. Apoia também a ampla definiça˜o de possibilidades de apoio, pois esta aumenta a margem de gesta˜o dos Estados-Membros e das regio˜es, mas, ao mesmo tempo, tendo em conta o desejo de aumentar a efica´cia na aplicaça˜o dos fundos estruturais, o FSE deve concentrar-se nas suas competên- cias pro´prias em termos de mercado de trabalho e de polı´tica de emprego. Neste contexto, os Estados- -Membros, as regio˜ es e as autarquias locais deveriam ter a hipo´ tese de escolher, de entre as possibilidades de promoça˜o do objectivo n. o 3 e do FSE, quais as tema´ticas e as medidas que têm melhor em conta as suas condiço˜ es especı´ficas para o desenvolvimento dos recursos huma- nos. O CR aprova estas prioridades e nota, em particular, a relaça˜o estabelecida com a Estratégia Europeia de Emprego. No caso especı´fico da prevença˜o do desem- prego de longa duraça˜o, a Comité das Regio˜ es recorda a funça˜o da administraça˜o local e regional, na˜o raro bastante desconhecida do grande pu´blico. Com efeito, muitas iniciativas em domı´nios como a acça˜o social, habitaça˜o ou sau´ de sa˜o implementadas em prol das populaço˜ es carenciadas para que estas possam encontrar condiço˜ es que lhes permitam reingressar no mercado de trabalho. Por outro lado, quanto à educaça˜o, conviria precisar as a´reas de intervença˜o consideradas elegı´veis para o FSE. 2. 2. Aˆ mbito de aplicaça˜o (artigo 2. o) 2. 3. Acço˜ es elegı´veis (artigo 3. o) O Fundo apoiara´ e complementara´ as actividades dos Estados-Membros nos seguintes domı´nios polı´ticos: 2. 3. 1. a s s i s t ê n c i a a p e s s o a s : O apoio financeiro sera´ dado às seguintes actividades: 1) desenvolvimento de polı´ticas activas do mercado de trabalho para combater o desemprego, prevenir o a) educaça˜o e formaça˜o profissional, actualizaça˜o de competências e orientaça˜o e aconselhamento; C 51/50 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 2. 1999 b) ajudas ao emprego e à actividade por conta pro´pria; c) desenvolvimento da ciência e tecnologia, cursos de po´s-graduaça˜o e formaça˜o de gestores; d) desenvolvimento de novas fontes de emprego; 2. 3. 2. a s s i s t ê n c i a t e m a s : a e s t r u t u r a s e s i s - a) desenvolvimento e melhoria da qualidade e conteu´ do dos sistemas de formaça˜o e qualificaça˜o; b) modernizaça˜o e efica´cia melhorada dos serviços de emprego; c) desenvolvimento de ligaço˜ es entre o mundo do trabalho e os estabelecimentos de ensino, formaça˜o e investigaça˜o; d) desenvolvimento de sistemas de planeamento e antecipaça˜o das mutaço˜es industriais e em termos de emprego; 2. 3. 3. m e d i d a s d e a c o m p a n h a m e n t o : a) ajuda na prestaça˜o de serviços aos beneficia´rios, incluindo cuidados de sau´ de; b) desenvolvimento de capacidades para facilitar a abordagem da integraça˜o no mercado de trabalho; c) sensibilizaça˜o. O CR acolhe favoravelmente o reconhecimento implı´cito do papel desempenhado pelas PME (pequenas e médias empresas) na criaça˜o de empregos competitivos prolon- gados. 2. 4. Concentraça˜o das intervenço˜ es (artigo 4. o) O FSE contribuira´ para os três objectivos: a) Objectivo n. o 1 — promoça˜o do desenvolvimento e o ajustamento estrutural das regio˜ es menos desenvol- vidas; b) Objectivo n. o 2 — apoio à reconversa˜o econo´ mica e social das zonas com dificuldades estruturais; c) Objectivo n. o 3 — apoio à adaptaça˜o e modernizaça˜o de polı´ticas e sistemas de educaça˜o, formaça˜o e emprego. O objectivo n. os 3 intervira´ fora das zonas dos objectivos n. os 1 e 2 e garantira´ um quadro de referência para o conjunto das acço˜ es em favor dos recursos humanos num territo´ rio nacional. 2. 4. 1. Antes de os programas do FSE serem aplicados, os Estados-Membros devera˜o proceder a uma avaliaça˜o da necessidade das intervenço˜es susceptı´veis de serem apoiadas pelo FSE. Essa avaliaça˜o tera´ de ser feita no âmbito dos três objectivos a fim de garantir a concentraça˜o do Fundo nos domı´nios adequados, com particular ênfase na criaça˜o de ma˜o-de-obra adapta´vel e no reforço da participaça˜o das mulheres no mercado de trabalho. 2. 4. 2. No âmbito destes programas, pelo menos 1 % da dotaça˜o do Fundo sera´ disponibilizado sob a forma de pequenas subvenço˜ es destinadas a grupos locais, com condiço˜ es especiais que permitam um acesso mais célere ao Fundo. 2. 4. 3. O CR acolhe favoravelmente a concentraça˜o nas a´reas mais necessitadas e a criaça˜o de oportunidades para pequenos grupos participarem no Fundo. Consi- dera, por conseguinte, que na˜o se justifica que os planos e programas a tı´tulo do objectivo n. o 3 sejam apresentados a nı´vel nacional, fazendo questa˜o em que os Estados-Membros passem a ter a faculdade de apresentar planos e programas ao abrigo do objectivo n. o 3 que sejam elaborados e executados ao nı´vel regional. O plano nacional podera´ coligir as prioridades regionais e assegurar a coerência com as prioridades gerais de intervença˜o. O CR considera que as finalidades do objectivo n. o 3 exigem que a programaça˜o, execuça˜o e acompanhamento se façam o mais pro´ ximo possı´vel das realidades locais. fundos 2. 4. 4. Tendo em conta o parecer elaborado por R. Behrendt e M. Fraga sobre as disposiço˜es gerais relativas reunia˜o aos plena´ria de Setembro de 1998, o CR congratula-se com o facto de o programa proposto ao abrigo do objectivo n. o 3 continuar a revestir-se de cara´cter horizontal, abrangendo, por conseguinte, as a´reas do objectivo n. o 2. estruturais, adoptado na 2. 5. Iniciativa comunita´ria (artigo 5. o) 2. 5. 1. O Fundo prestara´ apoio a tı´tulo da iniciativa comunita´ria de combate à discriminaça˜o e às desigualda- des no acesso ao mercado. De futuro, o Fundo podera´ ser utilizado para 2. 5. 2. financiar actividades do âmbito da iniciativa comunita´- ria que, anteriormente, apenas teriam sido financiadas pelos outros fundos estruturais. 2. 5. 3. O CR acolhe favoravelmente esta flexibilidade, pois permite simplificar a aplicaça˜o da iniciativa comuni- ta´ria. 2. 6. Acço˜ es inovadoras e assistência técnica (artigo 6. o) A Comissa˜o pode financiar operaço˜es de prepa- 2. 6. 1. raça˜o, acompanhamento e avaliaça˜o necessa´rias para a 22. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 51/51 execuça˜o dos programas previstos no regulamento, nomeadamente: a) projectos-piloto e inovadores em matéria de for- maça˜o, emprego e mercado de trabalho; b) estudos e intercâmbio de experiências; c) assistência técnica no que respeita ao acompanha- mento e avaliaça˜o da execuça˜o do Fundo; d) publicidade do Fundo. Também aqui, o âmbito de aplicaça˜o do Fundo 2. 6. 2. podera´ ser alargado de modo a financiar actividades susceptı´veis de serem financiadas por outros fundos estruturais. 2. 6. 3. O CR nota que deve ser previsto, no conjunto, 1 % da dotaça˜o dos fundos estruturais para acço˜es inovadoras e assistência técnica da Comissa˜o ao abrigo dos artigos 21. o e 22. o do Regulamento-Quadro. O Comité convida a Comissa˜o a especificar que tipos de actividade devem ser apoiadas no âmbito do artigo 6. o do Regulamento do FSE e quais as acço˜es a excluir. O Comité de Gesta˜o das Estruturas Agrı´colas e do Desenvolvimento Rural elaborara´ o seu pro´ prio regula- mento interno. Emitira´ parecer sobre os projectos de deciso˜es da Comissa˜o relativas ao estabelecimento da lista de zonas elegı´veis para o objectivo n. o 2, bem como aos respectivos documentos u´nicos de programaça˜o. O Comité de Gesta˜o do Sector da Pesca e da Aquicultura emitira´ parecer sobre os projectos de deciso˜es da Comissa˜o relativas ao estabelecimento da lista de zonas elegı´veis para o objectivo n. o 2, bem como aos respectivos documentos u´nicos de programaça˜o. O Comité de Gesta˜o para as Iniciativas Comunita´rias emitira´ parecer, num prazo determinado, sobre os projectos de deciso˜es que lhe forem submetidos pela Comissa˜o. 2. 8. 2. O CR acolhe favoravelmente a criaça˜o destes comités, mas exige que nesses o´rga˜os tenham assento representantes locais e regionais eleitos bem como representantes das ONG. 2. 7. Candidaturas (artigo 7. o) 2. 9. Disposiço˜ es transito´rias (artigo 9. o) As candidaturas ao apoio do Fundo devem ser acompa- nhadas de um formula´rio computadorizado, que sera´ elaborado pelos Estados-Membros e pela Comissa˜o. O CR deseja que as modalidades nacionais de execuça˜o do objectivo n. o 3 sejam flexı´veis e pragma´ticas para que a intervença˜o do FSE dê azo a uma intervença˜o eficaz e visı´vel junto dos beneficia´rios. O Comité das Regio˜es pede que os Estados-Membros na˜o adoptem procedimentos que contrariem os objectivos de simplifi- caça˜o e de flexibilidade propostos pela Comissa˜o Euro- peia. 2. 8. Disposiço˜es de aplicaça˜o (artigo 8. o) Para a aplicaça˜o do regulamento em apreço, a Comissa˜o sera´ assistida por cinco comités. A Comissa˜o apresen- tara´, de três em três anos, um relato´ rio sobre os progressos realizados na realizaça˜o da coesa˜o econo´ mica e social, o papel do Fundo e eventuais propostas relativas a acço˜es e polı´ticas comunita´rias. Sa˜o os seguintes os comités: 2. 8. 1. O Comité Consultivo para o Desenvolvimento e Reconversa˜o das Regio˜es sera´ presidido pela Comissa˜o. Dispora´ de um prazo determinado para emitir parecer sobre os projectos de deciso˜es que lhe forem submetidos pela Comissa˜o. O Comité do Artigo 124. o do Tratado emitira´ parecer sobre os projectos de deciso˜ es da Comissa˜o relativos aos documentos u´nicos de programaça˜o a tı´tulo do objectivo n. o 3, assim como as relativas aos quadros comunita´rios de apoio (QCA) e documentos de progra- maça˜o a tı´tulo dos objectivos n. o 1 e n. o 2, quando se trate de questo˜ es que dependam do apoio do FSE. Este artigo remete para as disposiço˜es gerais sobre os fundos estruturais. A Comissa˜o propo˜ e que as despesas elegı´veis na˜o sejam admissı´veis antes da data de recepça˜o do projecto de programa pela Comissa˜o. O CR apoia esta proposta. 3. Concluso˜ es 3. 1. O CR apoia os fins propostos, contudo entende que no texto da proposta deveria ser aditado, apo´ s «. igualdade entre homens e mulheres», o seguinte: «e na˜o discriminaça˜o em raza˜o da idade, raça, religia˜o, deficiência ou tendência sexual». 3. 2. O CR considera que as autarquias locais deve- riam ser amplamente consultadas pelos respectivos governos nacionais sobre o desenvolvimento e aplicaça˜o das Directrizes Anuais para o Emprego, na medida em que essas directrizes constituira˜o o quadro para a utilizaça˜o do FSE e estabelecem as prioridades a ter em conta pelo Fundo (artigo 1. o). 3. 3. O CR congratula-se com a inclusa˜o da sociedade da informaça˜o e da coesa˜o social na proposta de regulamento (artigo 1. o). 3. 4. O CR acolhe favoravelmente estas a´reas priorita´- rias e nota, em particular, a relaça˜o estabelecida com a Estratégia Europeia de Emprego (artigo 2. o). C 51/52 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 2. 1999 3. 5. O CR aplaude o manifesto reconhecimento da necessidade de ajudar as PME. O novo regulamento do FSE promove a criaça˜o de empregos competitivos prolongados através da ajuda a PME. A esses esforços deve ser consagrada, de futuro, a maior atença˜o, pois sa˜o as PME quem gera o maior nu´mero de postos de trabalho (artigos 2. o e 3. o). 3. 6. Apoia também a ampla definiça˜o de possibilida- des de apoio, pois esta aumenta a margem de gesta˜o dos Estados-Membros e das regio˜es, mas, ao mesmo tempo, tendo em conta o desejo de aumentar a efica´cia na aplicaça˜o dos fundos estruturais, o FSE deve concen- trar-se nas suas competências pro´ prias em termos de mercado de trabalho e de polı´tica de emprego. Neste contexto, os Estados-Membros, as regio˜es e as autar- quias locais deveriam ter a hipo´ tese de escolher, de entre as possibilidades de promoça˜o do objectivo n. o 3 e do FSE, quais as tema´ticas e as medidas que melhor têm em conta as suas condiço˜ es especı´ficas para o desenvolvimento dos recursos humanos (artigo 4. o). 3. 7. O CR acolhe favoravelmente a flexibilidade prevista para o âmbito de aplicaça˜o do FSE no que respeita ainiciativa comunita´ria, pois permite simplificar a aplicaça˜o do programa (artigo 5. o). 3. 8. O CR convida a Comissa˜o a aumentar a dotaça˜o destinada às acço˜es de cara´cter inovador de 1,5 % para 1,7 %, uma vez que, no caso do Fundo Social Europeu, é necessa´rio experimentar novos métodos e estimular as acço˜es inovadoras (artigo 6. o). 3. 9. O CR lamenta que as organizaço˜es locais e regionais na˜o estejam previstas como membros dos comités a criar para a execuça˜o das disposiço˜ es do FSE. As organizaço˜ es locais e regionais integram os comités nacionais e, portanto, deveriam ter voz a nı´vel comunita´- rio (artigo 8. o). 3. 10. O CR recomenda que as despesas elegı´veis para programas deveriam poder ser aceites a partir de 1 de Janeiro de 2000, independentemente da data em que a Comissa˜o tenha recebido o pedido (artigo 9. o). Bruxelas, 19 de Novembro de 1998. O Presidente do Comité das Regio˜es Manfred DAMMEYER


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2496/98 af 19. november 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 20. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 311/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2496/98 af 19. november 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/ 98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/ 95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 20. november 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 311/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 11. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 19. november 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 204 999 204 999 052 999 052 528 600 999 052 400 504 508 604 999 060 064 388 400 404 999 052 064 400 720 999 47,9 145,6 96,8 56,8 35,6 46,2 66,2 66,2 55,9 55,9 58,2 57,7 84,3 66,7 142,9 256,8 280,1 193,8 107,9 196,3 29,4 44,4 21,0 92,6 88,4 55,2 90,6 60,3 84,0 55,2 72,5 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Risoluzione sulla Coalizione per una Nuova Agenda in materia di disarmo nucleare

eurovoc_concepts:
nuclear non-proliferation
professional association