title: 1999/646/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä marraskuuta 1998, Saksan toteuttamista toimenpiteistä InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3840) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to industry
chemical industry
industrial restructuring
privatisation

text: 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998, Saksan toteuttamista toimenpiteist(cid:228) InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH:n hyv(cid:228)ksi (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3840) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/646/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:228)isen alakohdan, on kehottanut asianomaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa maini- tun artiklan mukaisesti, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I MENETTELY Komissio ilmoitti Saksan hallitukselle 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1997 teke- m(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) aloittaa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamisso- pimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Menette- lyn tarkoituksena oli selvitt(cid:228)(cid:228), oliko toimenpiteit(cid:228), joita Bunde- j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) sanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben, (cid:146)BvS(cid:146), oli toteuttanut 765 miljoonan Saksan markan ja Sachsen- Anhaltin osavaltio 300 miljoonan Saksan markan arvosta Infra- Leuna Infrastruktur und Service GmbH:n, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Infra- Leuna(cid:146), hyv(cid:228)ksi, pidett(cid:228)v(cid:228) valtiontukena ja olivatko n(cid:228)m(cid:228) toi- menpiteet yhteismarkkinoille soveltuvia. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228); (1) siin(cid:228) kehotettiin muita j(cid:228)senval- tioita ja asianomaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa asiasta. Saksa otti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen kantaa 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). (1) EYVL C 196, 26. 6. 1997, s. 3. Komissio sai menettelyn aloittamiseen liittyvi(cid:228) huomautuksia yhdelt(cid:228) j(cid:228)senvaltiolta, kolmelta teollisuusj(cid:228)rjest(cid:246)lt(cid:228) ja nelj(cid:228)lt(cid:228) yritykselt(cid:228), ja ne toimitettiin edelleen Saksalle 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elo- kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Saksa otti n(cid:228)ihin huomautuk- siin kantaa 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Komissio esitti Saksalle asiaan 1iittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1997, 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 ja 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228). Saksa vastasi kysymyk- siin 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997, 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 sek(cid:228) 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228). Asian ja sen yksityiskohtien selvent(cid:228)miseksi Saksan ja komission edusta- jat tapasivat lis(cid:228)ksi toisensa 7 ja 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 Leunassa sek(cid:228) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 Brysseliss(cid:228). II ASIASELOSTUS Edell(cid:228) mainituista kirjeist(cid:228) ja Saksan edustajien tapaamisissa esitt(cid:228)mist(cid:228) tiedoista ilmenev(cid:228)t seuraavat tosiasiat. 1. Tausta Kyseess(cid:228) on kemianteollisuuden infrastruktuurien yksityist(cid:228)mi- nen Leunassa, Sachsen-Anhaltin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan tukikelpoinen alue (2). (2) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset N 464/93 (SG(94) D/5633, tehty 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1994; N 613/96 SG(97) D/488, tehty 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tam- mikuuta 1997, voimassa vuoden 1999 loppuun. L 260/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 Kemianteollisuus oli entisen DDR:n t(cid:228)rkeimpi(cid:228) teollisuudena- loja, sill(cid:228) se ty(cid:246)llisti yhteens(cid:228) noin 90 000 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228). Kemian- teollisuus oli sijoittunut Sachsen-Anhaltiin ja Sachseniin niin kutsuttuun (cid:148)kemian kolmioon(cid:148). DDR:n erityispiirteen(cid:228) oli kemianteollisuuden tuotannon keskittyminen muutamaan erit- t(cid:228)in suureen valtionyritykseen, jotka olivat yhteydess(cid:228) toisiinsa ja riippuvaisia toisistaan muun muassa raaka-aineiden, v(cid:228)lituot- teiden ja energian toimitusten suhteen. Leunan asema (cid:148)kemian kolmiossa(cid:148) oli merkitt(cid:228)v(cid:228), sill(cid:228) se ty(cid:246)llisti 26 000 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228). Saksan j(cid:228)lleenyhdistymisen j(cid:228)lkeen vuonna 1990 Treuhandans- talt-virasto (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)THA(cid:146)) aloitti pyrkimykset kemianteolli- suuden yksityist(cid:228)miseksi. Aluksi oli luotava taloudellisia koko- naisuuksia, jotka olisivat kooltaan mahdollisia ostajia kiinnosta- via. THA perusti vuonna 1990 Leunaan valtion omistaman yhti(cid:246)n v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ksi jatkajaksi Leuna-Werke AG:n. Vuoden 1994 alussa se muutettiin Leuna-Werke GmbH:ksi, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)LWG(cid:146), ja kes(cid:228)kuussa 1994 siit(cid:228) erotettiin erilliseksi yhti(cid:246)ksi Leuna- Werke Standortservice GmbH, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)LWS(cid:146), joka vastasi tar- vittavasta infrastruktuurista ja tarjosi Leunassa toimiville tuo- tantoyrityksille niiden tarvitsemia palveluja. Niihin kuuluvat muun muassa Leunan tieinfrastruktuuri, putkisillat, palontor- junta, j(cid:228)tehuolto, vedenjakelu, j(cid:228)teveden poisto, laboratoriopal- velut, tietoliikenne ja energian-, kaasun- ja vedentoimitukset. 2. THA:n pyrkimykset yksityist(cid:228)misen toteuttamiseksi THA:n alkuper(cid:228)inen suunnitelma oli myyd(cid:228) Leunan kemian- teollisuuden alue kokonaisena yrityksen(cid:228) olemassa olevine inf- rastruktuureineen, ja Leuna-Werke AG:t(cid:228) tarjottiinkin myyntiin vuosina 1991 ja 1992 kansainv(cid:228)lisess(cid:228), avoimessa tarjousme- nettelyss(cid:228), johon ei sis(cid:228)ltynyt ehtoja. Sellaista sijoittajaa ei kui- joka olisi ollut valmis ottamaan haltuunsa tenkaan l(cid:246)ytynyt, t(cid:228)m(cid:228)n kokoluokan kemianteollisuuden yrityksen. Lis(cid:228)ksi tuo- tantolaitokset olivat lohduttomassa kunnossa, niin ett(cid:228) ymp(cid:228)- rist(cid:246)vahinkojen korjaamiseen olisi tarvittu huomattavan suuria investointeja ja toimenpiteit(cid:228). johon ei sis(cid:228)ltynyt ehtoja, T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen THA muokkasi suunnitelmiaan ja otti tavoit- teekseen erottaa eri tuotannonalat toisistaan ja yksityist(cid:228)(cid:228) ne erillisin(cid:228). Hajautettuja osia tarjottiin myyntiin kansainv(cid:228)lisess(cid:228), avoimesssa tarjousmenettelyss(cid:228), ja vuoden 1994 loppuun menness(cid:228) saatiin yksityistetty(cid:228) 97 osaa. Kemianalan tuotantoyksik(cid:246)t myytiin useille eri sijoittajille (mm. UCB:lle, Rh(cid:244)ne Poulencille ja DOW:lle). Suurimmat kemian alan investoijat alueella olivat Linde AG, joka otti haltuunsa teollisuuskaasujen tuotannon, [(cid:133)] (*) DOMO-konsernin koko- naan omistama tyt(cid:228)ryhti(cid:246) Caproleuna GmbH, joka hankki omistukseensa kaprolaktaamin tuotannon. Useimmat tuotantoyksik(cid:246)t saatiin myyty(cid:228) ja tuotantotoiminnan laajuus kasvoi n(cid:228)in merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, mutta Leunan insfrastruktuuri j(cid:228)i THA:n haltuun, joka tarjosi sit(cid:228) edelleen alueella toimivien yritysten k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi tyt(cid:228)ryhti(cid:246)ns(cid:228) LWS:n kautta. Infrastruktuurin toiminnan jatkamiselle oli periaatteessa kaksi mahdollisuutta: ensinn(cid:228)kin julkinen sektori (osavaltio, kunta tai kunnallinen yritys) olisi voinut ottaa toiminnan vastuulleen. Toinen vaihtoehto oli l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) yksityinen ostaja. Alueen vaa- timusten arvioimiseksi ja parhaan mahdollisen ratkaisun l(cid:246)yt(cid:228)- miseksi THA antoi vuonna 1992 kansainv(cid:228)lisesti tunnettujen konsulttien teht(cid:228)v(cid:228)ksi laatia tutkimuksia alueesta. Samanaikai- sesti se yritti useaan otteeseen saada Sachsen-Anhaltin osaval- tiota ja Leunan kuntaa ottamaan infrastruktuurit haltuunsa. Neuvottelut keskeytettiin lopulta, kun k(cid:228)vi ilmi, ettei osavaltio sen paremmin kuin Leunan kuntakaan ollut valmis ottamaan rakenteiden toiminnan jatkamista vastuulleen. N(cid:228)in k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) infrastruktuuri olisi joko myyt(cid:228)v(cid:228) yksityi- selle sijoittajalle tai sitten THA:n olisi jatkettava sen toimintaa itse. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) THA:n oli otettava huomioon aiemmin j(cid:228)rjestetyss(cid:228) tarjouskilpailussa ilmenneet seikat: sijoittajilla ei yleisesti ottaen ollut kiinnostusta ottaa kyseist(cid:228) infrastruktuuria haltuunsa, ja alueen laajuuden ja sinne sijoittautuneiden eri- koistuotantoalojen vuoksi mahdollisia infrastruktuurin hoitajay- rityksi(cid:228) oli varsin v(cid:228)h(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi ei ollut selv(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) vaihtoehto olisi alueen kannalta mielekk(cid:228)in; pit(cid:228)isik(cid:246) koko infrastruktuuri yritt(cid:228)(cid:228) myyd(cid:228) yhdelle sijoittajalle vai pit(cid:228)isik(cid:246) sen yksik(cid:246)t erot- taa toisistaan ja myyd(cid:228) eri sijoittajille? N(cid:228)in ollen THA aloitti vuonna 1992 suorat yhteydenotot yri- tyksiin, joilla oli tarvittava tekninen taitotieto ja kemian alan erityisasiantuntemusta. Merkitt(cid:228)ville kemian alan yrityksille ja varsinkin Leunaan jo sijoittautuneille yrityksille tarjottiin mah- dollisuus tutustua alueeseen; LWS tarjosi asianomaisille yrityk- sille (cid:148)due diligence(cid:148) (3)-sopimusten (4) puitteissa mahdollisuuden tutkia kaikkea sen liiketoimintaa. Lis(cid:228)ksi ne saivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) yksityiskohtaiset aluetta koskevat asiakirjat sek(cid:228) edell(cid:228) mainitut tutkimukset. N(cid:228)in THA toivoi voivansa her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yritysten kiin- nostuksen aluetta kohtaan ja saada ne samalla etsim(cid:228)(cid:228)n toteut- tamiskelpoisia ratkaisuja. Vuoden 1992 lopusta vuoden 1994 loppuun THA neuvotteli koko infrastruktuurin myymisest(cid:228) kolmen vakavasti kiinnostu- neen ostajaehdokkaan kanssa: Thyssenin, VEW:n ja Steagin muodostaman yhteenliittym(cid:228)n, Mannesmann AG:n sek(cid:228) rans- kalaisen Compagnie Generale des Eaux -yhti(cid:246)n (CGE) kanssa. Neuvottelut j(cid:228)iv(cid:228)t kuitenkin tuloksettomiksi, sill(cid:228) sopivaa tarjo- usta ei saatu. Yksik(cid:228)(cid:228)n ehdokkaista ei ollut valmis ottamaan hoitoonsa koko infrastruktuuria, vaan taloudellisesti v(cid:228)hemm(cid:228)n kiinnostavat alat kuten tieinfrastruktuuri ja putkisillat olisivat j(cid:228)(cid:228)neet THA:lle. Lis(cid:228)ksi ostajaehdokkaat eiv(cid:228)t hyv(cid:228)ksyneet min- tosiasiallisen monopoliaseman k(cid:228)(cid:228)nlaisia suojatoimenpiteit(cid:228) (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen est(cid:228)miseksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)t(cid:228) toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja t(cid:228)hdell(cid:228). (3) Liiketoiminnassa vaadittava varovaisuus. (4) Asianomaisilla yrityksill(cid:228) oli mahdollisuus tutustua kaikkiin yrityk- sen asiakirjoihin, jotta ne saattoivat tehd(cid:228) tarjouksen; niiden oli kui- tenkin sitouduttava olemaan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tietoja v(cid:228)(cid:228)rin. 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/3 varalta (esimerkiksi energia- ja vesihuollossa) ja ne kielt(cid:228)ytyiv(cid:228)t ottamasta vastuulleen alueen kehitt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)(cid:228) riski(cid:228) ja sit(cid:228) vaaraa, ett(cid:228) suurasiakkaat ottaisivat infrastruktuurin hal- tuunsa ja mahdollisesti suosisivat omia j(cid:228)rjestelyj(cid:228)(cid:228)n. Suuntaus oli se, ett(cid:228) yhden ostajaehdokkaan hankkiessa koko infrastruk- tuurin yksityist(cid:228)minen olisi tullut paljon kalliimmaksi tai jopa vaarantunut kokonaan. Infrastruktuurin kokonaisuutena yksityist(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vien pyrkimysten rinnalla THA ryhtyi vuoden 1994 alussa neuvotte- lemaan eri sijoittajien kanssa yksitt(cid:228)isten tehtaiden myynnist(cid:228). My(cid:246)s n(cid:228)m(cid:228) yritykset oli kuitenkin keskeytett(cid:228)v(cid:228) tuloksettomina vuoden 1994 lopulla, koska monet ostajaehdokkaat vaativat lii- kevaihtotakuita, joiden antaminen oli mahdotonta, useiden osien myynti osoittautui mahdottomaksi, yksitt(cid:228)isten tarjousten yhteensovittaminen ei onnistunut eik(cid:228) THA:lle sen paremmin kuin alueellekaan n(cid:228)ytt(cid:228)nyt koituvan taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). Kun k(cid:228)ynniss(cid:228) olleet neuvottelut n(cid:228)yttiv(cid:228)t ep(cid:228)onnistuvan, THA kutsui vuoden 1994 alussa koolle teollisuusaluetta k(cid:228)sittelev(cid:228)n kokouksen (Standortkonferenz), jonka tarkoituksena oli edist(cid:228)(cid:228) yksityist(cid:228)mist(cid:228) ja l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) ideoita uusiin ratkaisumalleihin. Leu- nassa toimivia yrityksi(cid:228) pyydettiin kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ratkaisuja ja keskustelemaan niist(cid:228). Lis(cid:228)ksi kokoukseen osallistuivat Thyssen- Sonnenberg ja Westdeutsche Instandhaltungsgesellschaft WIG, jotka olivat kiinnostuneita saneeraus- ja kunnossapitot(cid:246)ist(cid:228). Kokouksen tuloksena syntyi suunnitelma integroituneesta inf- rastruktuuriyhti(cid:246)st(cid:228), jossa alueella toimivat yritykset olisivat osakkaina ja jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olisi pelk(cid:228)n infrastruktuurin hoi- tamisen ja uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)misen lis(cid:228)ksi alueen kehitt(cid:228)minen ja j(cid:228)ljell(cid:228) olevien maa-alueiden ja yrityksen osien yksityist(cid:228)minen. Vaikka suunnitelmasta oli sovittu yhdess(cid:228), yritykset osoittautui- vat kuitenkin eritt(cid:228)in haluttomiksi hankkimaan yhti(cid:246)n osak- keita. Lopulta ainoastaan Linde ja Caproleuna olivat valmiita aloittamaan neuvottelut infrastruktuuriyhti(cid:246)n osakkuudesta. N(cid:228)in voitiin lokakuussa 1994 tehd(cid:228) aiesopimus ja marras- kuussa 1994 esisopimus 51 prosentin osakeosuuden myynnist(cid:228) viel(cid:228) perustamattomasta infrastruktuuriyhti(cid:246)st(cid:228). Yhti(cid:246) perustet- tiin 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1995 InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH -nimisen(cid:228) ja se aloitti liiketoimintansa 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1996. Linden ja Caproleunan kanssa allekirjoitet- tiin yksityist(cid:228)missopimus 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1996 (takau- tuvasti voimassa 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1996 alkaen). Sek(cid:228) Caproleuna ett(cid:228) Linde hankkivat 25,5 prosenttia InfraLeunan osakkeista, ja 49 prosenttia osakkeista j(cid:228)i THA:n seuraajalle BvS:lle. Yhteens(cid:228) 1,53 miljoonan Saksan markan kauppahinta vastasi 51 prosenttia InfraLeunan 3 miljoonan Saksan markan perusp(cid:228)(cid:228)omasta. Tavoitteena on houkutella muitakin Leunassa toimivia sijoittajia hankkimaan BvS:n hallussa olevia osakkeita ja saada lopulta mahdollisuuksien mukaan kaikki alueella toi- mivat yritykset InfraLeunan osakkaiksi. 3. Suunnitelma THA toteutti yksityist(cid:228)miset alueen ominaispiirteet huomioon ottaen, ja n(cid:228)in Leunasta tuli luonteeltaan erilaisten, oikeudelli- sesti itsen(cid:228)isten kemian alan tuotantoyritysten kasaantuma. Sen kunnallistekniikka on huomattavasti tavanomaisia teollisuusalu- eita monimutkaisempaa, mik(cid:228) johtuu yritysten osittaisesta kes- kin(cid:228)isest(cid:228) riippuvuudesta, infrastruktuurin verkostoituneisuu- desta (erityisesti putkistot ja putkisillat) sek(cid:228) kunnallistekniik- kaan tarvittavista yhteyksist(cid:228) (kadut, rautatiet, viem(cid:228)rit, energia- huoltoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t). Alueelle sijoittautuneet tuotantoyritykset ovat riippuvaisia erilaisten raaka-aineiden toimituksista ja sen my(cid:246)t(cid:228) tehokkaasta infrastruktuurista, joka mahdollistaa toimi- tukset. Koska erilaisten palvelujen saanti (energia, kaasu jne. ) ei ollut varmaa, ostajat vaativat yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) THA/ BvS:lt(cid:228) takuut n(cid:228)iden palvelujen toimittamisesta. N(cid:228)in yksityis- t(cid:228)misen edetess(cid:228) syntyi eritt(cid:228)in monimutkainen sopimusten verkosto, jossa BvS velvoitettiin laajoihin toimituksiin useille eri sijoittajille. Olemassa olevat rakenteet olivat 40 vuoden suunnitelmatalouden j(cid:228)lkeen kuitenkin lohduttomassa tilassa ja tarvitsivat perustavanlaatuista uudistamista saneerausta. Saneeraukset oli toteutettava samanaikaisesti kun yksityist(cid:228)- mist(cid:228) ja alueen kehitt(cid:228)mist(cid:228) jatkettiin houkuttelemalla uusia yrityksi(cid:228) sijoittautumaan sinne. ja Leunaan jo sijoittautuneiden yritysten etujen mukaista taas oli, ett(cid:228) infrastruktuurin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) peritt(cid:228)v(cid:228)t kustannukset olivat tar- peeksi edulliset. Lis(cid:228)ksi alueen yritysrakenteen piti olla sellai- nen, ett(cid:228) se takasi niille ensinn(cid:228)kin tiettyjen, tuotantoon tarvit- tavien v(cid:228)lituotteiden ja raaka-aineiden toimitukset sek(cid:228) niiden omien tuotteiden ostajien sijoittautumisen alueelle. N(cid:228)in syntynyt suunnitelma vastasi parhaiten Leunan edell(cid:228) mainituista erityispiirteist(cid:228) johtuvia tarpeita. Samalla se palveli InfraLeuna johtaa raken- sek(cid:228) BvS:n ett(cid:228) sijoittajien etuja: neuudistusta ja toteuttaa investoinnit, jotka ovat alueen infrast- ruktuurin kohentamisen ja uudenaikaistamisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Se kehitt(cid:228)(cid:228) aluetta edelleen ja pyrkii l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n uusia sijoittajia, jotta j(cid:228)ljell(cid:228) olevat teollisuustontit ja tuotanto- yksik(cid:246)t saadaan myyty(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) varten InfraLeunalle siirrettiin alueella sijaitsevia sopivia rakennuksia ja tontteja (yhteens(cid:228) noin 190 hehtaaria sijoittautumiseen varattua aluetta). Lis(cid:228)ksi se tarjoaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toiminnallisen infrastruktuurin sek(cid:228) tarvit- tavat palvelut ja mahdollistaa n(cid:228)in tavaroiden vaihdon ja kulje- tuksen sek(cid:228) takaa toimitukset yrityksille. Rakenneuudistusvaihe on tarkoitus saada p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2000 menness(cid:228). Sijoittajilla on velvollisuus suunnitella ja organisoida oma inf- rastruktuurinsa ik(cid:228)(cid:228)n kuin osuustoiminnallisena liittoutumana. Niiden panos tuo InfraLeunaan tarvittavan asiantuntemuksen ja taitotiedon. Ne kykenev(cid:228)t arvioimaan, mitk(cid:228) tuotannonalat sopivat alueelle siten, ett(cid:228) alueen yritysrakenne t(cid:228)ydentyy mie- lekk(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Niiden sijainti alueen l(cid:228)hell(cid:228) varmistaa sen, ett(cid:228) palvelujen tarjonta suunnataan todellisiin tarpeisiin ja tar- peettomia rakenteita v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n, ja n(cid:228)in saadaan alennettua kus- tannuksia. Koska sijoittajat ovat toisaalta kuluttajan asemassa ja toisaalta InfraLeunan osakkaina tavarantoimittajan asemassa, niiden edun mukaista on pit(cid:228)(cid:228) hinnat alhaisina ja tarjota L 260/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 samalla rakenteita ja palveluja siten, ett(cid:228) kustannukset tulevat katettua. Lis(cid:228)ksi ne ovat varmasti eritt(cid:228)in kiinnostuneita saa- maan Leunaan uusia yrityksi(cid:228), jotka edist(cid:228)v(cid:228)t alueen menestyk- sellist(cid:228) ja tasapainoista kehityst(cid:228) ja merkitsev(cid:228)t n(cid:228)in integraa- tiosta syntyvi(cid:228) lis(cid:228)vaikutuksia ja toisaalta sijoittajille tuotantoon tarvittavien materiaalien edullisia toimituksia. BvS:n kannalta suunnitelma tarjosi mahdollisuuden siirt(cid:228)(cid:228) yksi- tyist(cid:228)mistoimeksianto sek(cid:228) kaikki siihen liittyv(cid:228)t teht(cid:228)v(cid:228)t Infra- Leunalle ja antaa sen toteuttaa ne. Lis(cid:228)ksi InfraLeuna otti hoi- taakseen LWS:n ja LWG:n yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) tekem(cid:228)t palvelu- ja toimitussopimukset ja vapautti ne n(cid:228)in toimitusvel- voitteista alueelle sijoittautuneita sijoittajia kohtaan. tarvitsivat Kehitetyn mallin perusta ja ehdoton edellytys sen menestykselle olivat n(cid:228)in ollen kunkin osapuolen edut: BvS:n oli hoidettava julkinen yksityist(cid:228)mistoimeksiantonsa ja yksityist(cid:228)misprosessin yhteydess(cid:228) tekem(cid:228)ns(cid:228) sopimukset, kun taas Leunassa toimivat yritykset toimivan infrastruktuurin hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n hintaan sek(cid:228) suunnitelman kannalta j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) uusien sijoittajien sijoittautumista alueelle. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) BvS:n tavoitteena oli ja pit(cid:228)(cid:228) kehitt(cid:228)miskustannukset mahdollisimman alhaisina saada samalla takuut siit(cid:228), ett(cid:228) infrastruktuurin yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228) ei k(cid:228)ytt(cid:228)isi hyv(cid:228)kseen (monopoli-) asemaansa. T(cid:228)m(cid:228)n takuun saattoivat antaa vain Leunaan sijoittautuneet yritykset, sill(cid:228) Inf- raLeunan palvelujen kallistuminen ja monopolien syntyminen ja hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246) ei olisi ollut niidenk(cid:228)(cid:228)n edun mukaista. Vaikka Caproleuna ja Linde olivat Leunassa toimivista yrityk- sist(cid:228) aluksi ainoat InfraLeunan osakkeiden hankinnasta kiinnos- tuneet yritykset, ne olivat my(cid:246)s teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n sopivat kumppanit. Vakiintuneina kemian alan yrityksin(cid:228) niill(cid:228) oli riitt(cid:228)v(cid:228) asiantun- temus uusien yritysten hankkimiseksi alueelle ja niiden kanssa neuvottelemiseksi. Lis(cid:228)ksi niill(cid:228) oli laaja kemianteollisuuden rakenteen sek(cid:228) sen teknis-taloudellisten kytk(cid:246)sten ja kehityksen tuntemus. Ne kykeniv(cid:228)t arvioimaan ja suunnittelemaan integ- raation vaikutuksia ja niill(cid:228) oli tarvittavat yhteydet, kokemusta ja p(cid:228)tev(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228). Sit(cid:228) paitsi niill(cid:228) oli Leunan suurimpina teollisuusyrityksin(cid:228) vahva halu saada InfraLeuna nopeasti menestym(cid:228)(cid:228)n: Caproleuna on l(cid:228)hes kaikkien palvelujen suuri tai ainakin keskisuuri ostaja ja se voi mahdollisten uusien pai- kalle sijoittautuvien yritysten my(cid:246)t(cid:228) odottaa uusia integraatio- vaikutuksia yhteisty(cid:246)st(cid:228) niiden kanssa. Linde voi olettaa teolli- suuskaasujen myynnin kasvavan vain, jos alue kehittyy suotui- sasti. N(cid:228)in ollen InfraLeuna ei ole suuntautunut tavoittelemaan voit- toa, vaan sen toiminta perustuu rajoitettuun voittoon pyrkimi- seen. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) sen on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) liiketoimin- tansa niin, ett(cid:228) sen kustannukset saadaan katettua ja saavute- taan sellainen kassavirta, jolla pystyt(cid:228)(cid:228)n kattamaan juoksevat uudelleeninvestointi- ja kunnossapitokulut. Voitoista osakkaille voidaan jakaa ainoastaan enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia perusp(cid:228)(cid:228)- omasta. Voiton loppuosan on j(cid:228)(cid:228)t(cid:228)v(cid:228) yritykseen. InfraLeunan palveluksessa oli 906 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tam- mikuuta 1996. Ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin jatku- vasti siten, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n 600:aan. Vuonna 1996 InfraLeunan liikevaihto oli 437 miljoonaa Saksan markkaa ja vuonna 1997 taas 409 miljoonaa Saksan markkaa. Tavanomaisen liiketoi- minnan tulos vuonna 1996 j(cid:228)i [(cid:133)] (*) Saksan markkaa tappiol- ja vuonna 1997 tappio oli [(cid:133)] (*) Saksan markkaa. liseksi K(cid:228)ynniss(cid:228) olevien korjaust(cid:246)iden ja rakenneuudistusten vuoksi tappio vuonna 1996 oli [(cid:133)] (*) Saksan markkaa ja vuonna 1997 puolestaan [(cid:133)] (*) Saksan markkaa. Kassavirta oli [(cid:133)] (*) Saksan markkaa vuonna 1996 ja [(cid:133)] (*) Saksan markkaa vuonna 1997. 4. InfraLeunan yksitt(cid:228)iset toiminnot 4. 1 Investoinnit/rakenneuudistus Aluksi olemassa olevat rakenteet on korjattava, uudenaikaistet- tava ja muunnettava vastaamaan alueen tosiasiallisia vaatimuk- sia sek(cid:228) voimassaolevia, viranomaisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) turvallisuus- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)standardeja. Suuri osa olemassa olevista verkos- toista ja rakenteista on t(cid:228)ysin vanhentuneita, rappeutuneita ja ylimitoitettuja, ja n(cid:228)in ollen muun muassa liian korkeiden kus- tannusten vuoksi niiden k(cid:228)ytt(cid:228)minen olisi eritt(cid:228)in tappiollista. Sen vuoksi rautatieverkkoa on supistettava 156 kilometrist(cid:228) 55 kilometriin, juomavesiverkkoa 90 kilometrist(cid:228) 31 kilometriin ja katuverkkoa 120 kilometrist(cid:228) 20 kilometriin. T(cid:228)t(cid:228) varten BvS laati yhdess(cid:228) Caproleunan, Linden ja asiantuntijoiden kanssa aluetta koskevan toimenpideohjelman, joka kattaa ajan- jakson 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1995 aina 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulu- kuuta 2000 ja joka liitettiin yksityist(cid:228)missopimukseen niin sanottuna liiketoimintasuunnitelmana. Liiketoimintasunnittel- massa esitettiin tarkat tiedot kaikista toimenpiteist(cid:228) ja inves- toinneista, jotka olivat tarpeen alueen saneeraamiseksi, raken- teen uudistamiseksi, ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen korjaamiseksi ja niin edelleen, mukaan lukien kustannukset. Lis(cid:228)ksi InfraLeuna tar- joaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n alan tiet(cid:228)myksens(cid:228), jotta suunnitelmaa voidaan muokata asiantuntevasti rakenneuudistuksen edetess(cid:228) ilmene- vien tarpeiden mukaan. N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat edellytys sille, ett(cid:228) InfraLeuna voi pitk(cid:228)ll(cid:228) t(cid:228)ht(cid:228)imell(cid:228) harjoittaa toimintaa alu- eella taloudellisesti. 4. 2 Raivaus- ja purkuty(cid:246)t Raivaus- ja purkut(cid:246)ihin kuuluvat kaikki toimenpiteet tehdaslai- tosten ja teknisten rakenteiden sek(cid:228) rakennusten purkamiseksi, purkuj(cid:228)tteen, poistetun maamassan, rakennusaineiden, laittei- den ja varastoitujen aineiden poiskuljettamiseksi ja k(cid:228)sittelemi- ja maan tasoittamiseksi. Rai- seksi, onkaloiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi vaus- ja purkuty(cid:246)suunnitelma on osa liiketoimintasuunnitel- maa, ja yksitt(cid:228)istapauksissa sen mukaan voidaan suorittaa my(cid:246)s maanalaista raivausta, jos se on tontin suunnitellun k(cid:228)yt(cid:246)n kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Useimmilla maa-alueilla on rakennuk- sia ja tehdaslaitoksia, joita on k(cid:228)ytettykemianteollisuuden tuo- 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/5 tannossa vuosikymmenten ajan, mutta joita ei voida en(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) niiden rappeutuneisuuden ja saastuneisuuden vuoksi. Van- hojen rakenteiden purkamisen ja poistamisen kustannukset ovat huomattavat, niiden tarkka arviointi etuk(cid:228)teen on usein mahdotonta ja ne ovat yleens(cid:228) moninkertaiset tontin arvoon verrattuna. InfraLeuna ei pystyisi her(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sijoittajien kiin- nostusta yrityksille tarkoitettuja maa-alueita kohtaan ja myy- m(cid:228)(cid:228)n niit(cid:228) ellei tontteja ensin raivata. Suurin osa rakenneuudis- tus- ja purkutoimenpiteist(cid:228) toteutetaan julkisia hankintoja kos- kevien yhteensovittamisesta tekomenettelyjen annettujen neuvoston direktiivien 92/50/ETY (5), 93/36/ETY (6) ja 93/37/ETY (7) mukaisesti. Lis(cid:228)ksi InfraLeuna hankkii muista tilauksista ja toimeksiannoista kustakin v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme tarjo- usta. sopimusten InfraLeunan osakkaiden suosiminen tai muiden yritysten syrji- minen on kielletty. Niin kutsutuilla ydinalueilla (katuverkosto, rautatieverkosto, putkisillat, vedenjakelu ja j(cid:228)tevedenk(cid:228)sittely, energiantuotanto- ja -jakelu), jotka ovat sille monopolin kaltai- sia liiketoiminta-aloja, sen on noudatettava tariffij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka perustuu seuraaviin periaatteisiin: (cid:151) rajoitetun voiton periaate (cid:151) kustannusten kohdentaminen tunnustettujen kaupallisten periaatteiden mukaisesti kaikille tilaajille ket(cid:228)(cid:228)n syrjim(cid:228)tt(cid:228) 4. 3 Yritysten hankinta ja uudet alueelle sijoittautujat teella (cid:151) hintadifferointi m(cid:228)(cid:228)rien ja toimitettujen palvelujen perus- Vastuu alueen yksityist(cid:228)misen jatkamisesta siirtyy BvS:lt(cid:228) Infra- Leunalle. Sen vuoksi InfraLeuna mainostaa aluetta laajasti alan aikakauslehdiss(cid:228) ja jakaa alueesta laatimaansa tiedotusmateriaa- lia ja esitteit(cid:228) mahdollisille ostajaehdokkaille. Se neuvottelee sijoittajien kanssa ja pyrkii luomansa alueelle sijoittautumista koskevan suunnitelman mukaisesti houkuttelemaan n(cid:228)it(cid:228) osta- maan maa-aloja ja sijoittamaan alueelle. Tontit myyd(cid:228)(cid:228)n kunnallistekniikalla varustetun teollisuusalueen markkinahintaan. Saksa on esitt(cid:228)nyt asiasta kolme riippumatto- mien asiantuntijoiden lausuntoa. Lausunnon antajat ovat tulleet siihen tulokseen, ett(cid:228) korkein saatavissa oleva hinta on 25 Sak- san markkaa neli(cid:246)metrilt(cid:228), sill(cid:228) niiden mukaan Saksan uusissa osavaltioissa on ylitarjontaa teollisuustonteista. (cid:151) alalla tavanomaisten liukuvien hintojen soveltaminen (cid:151) tarvittavien uudelleeninvestointierien ja rahoituskustannus- ten huomioonottaminen (8) (cid:151) toimitusten ja palvelujen tarjoaminen samalla tavoin kuin ulkopuolisille (toisistaan riippumattomien osapuolten v(cid:228)li- sen liiketoimen periaate). Muutoin InfraLeuna tarjoaa palveluja hinnoilla, jotka neuvotel- laan kulloisenkin ostajan kanssa. T(cid:228)ss(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n yhteydess(cid:228) se ei saa syrji(cid:228) eik(cid:228) suosia yksitt(cid:228)isi(cid:228) ostajia. 4. 4 Infrastruktuuripalvelujen tarjoaminen 5. InfraLeunan rahoitus BvS:lt(cid:228) InfraLeunal1e siirtyy my(cid:246)s vastuu vaadittavan infra- struktuurin ja palvelujen tarjoamisesta alueella. Niihin kuuluvat muun muassa kadut, s(cid:228)hk(cid:246)n- ja h(cid:246)yryntoimitukset, juomave- den, raakaveden ja j(cid:228)(cid:228)hdytysveden toimittaminen, j(cid:228)tevesien k(cid:228)sittely, laboratoriopalvelut, kaapelointi s(cid:228)hk(cid:246)njakelua varten, tehdaspalokunta, posti- ja viestint(cid:228)palvelut, putkisiltojen tarjoa- minen kaasuputkia varten, nesteiden siirt(cid:228)minen eri tuotanto- yksik(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) ja kaatopaikka. Lis(cid:228)ksi InfraLeuna saa tuloja omistamiensa rakennusten osien vuokrauksesta. Palvelujen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t maksavat InfraLeunalle saamastaan palve- lusta. Putkijohdot ja putket asennetaan yritysten kustannuksella ja yritykset omistavat ne, kun taas putkisiltojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ne maksavat vuokraa. Yksityist(cid:228)missopimuksen mukaan InfraLeu- nan on hintoja laskiessaan noudatettava tiettyj(cid:228) periaatteita. (5) EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 1. (6) EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 1. (7) EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 54. rahoitusta. T(cid:228)st(cid:228) summasta BvS my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) Suunnitelma ja liiketoimintasuunnitelma esitettiin BvS:n neu- voa-antavan komitean (9) tarkasteltavaksi ja se hyv(cid:228)ksyi Infra- Leunalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)ksi yhteens(cid:228) 1,13 miljardia Saksan mark- kaa yhteens(cid:228) 730 miljoonaa Saksan markkaa ja Sachsen-Anhaltin osavaltio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) investointeihin 300 miljoonaa Saksan markkaa (liitto- valtion ja osavaltioiden yhteisen 24. puiteohjelman mukai- sesti (10)). Saksan Buna GmbH:lle, S(cid:228)chsische Olefinwerke GmbH:lle, Leuna-Werke GmbH:lle, Leuna-Polyolefine GmbH:lle ja BSL Polyolefinverbund GmbH:lle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)ksi ehdotta- masta tuesta tehdyll(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 96/545/EY (11) komissio hyv(cid:228)ksyi 100 miljoonan Saksan markan investointi- kustannukset vuonna 1995. (8) Yleisten kaupallisten periaatteiden mukaisesti laskelmaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)omakustannukset. (9) Neuvoa-antava komitea on BvS:(cid:228)(cid:228)n kuuluva riippumaton elin. Sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on arvioida suunnitelmia ja valvoa, ett(cid:228) julkiset varat k(cid:228)y- tet(cid:228)(cid:228)n suunniteltuun tarkoitukseen. Sen nimitt(cid:228)(cid:228) valtiovarainminis- teri(cid:246) ja sen j(cid:228)senin(cid:228) on riippumattomia tilintarkastajia. Kyseess(cid:228) olevaan aikaan j(cid:228)senet olivat Roland Bergerin ja C&L:n asiantunti- joita. (10) N 531/95 SG(96) D/4868, 22. 5. 1996, hyv(cid:228)ksytty tukiohjelma. (11) EYVL L 239, 19. 9. 1996, s. 1. L 260/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 Yleiskatsaus InfraLeunan rahoituksesta Toimenpide Summa (miljoonaa DEM) Investoinnit/Rakenneuudistus (1) Raivaus- ja purkuty(cid:246)t (1) Kassavirran korvaaminen (1) K(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oma Yhteissumma 800 250 50 30 1 130 (1) Yksityist(cid:228)missopimuksen mukaan varoja voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) joustavasti n(cid:228)iden kustannuserien v(cid:228)lill(cid:228) siten, ett(cid:228) seuraavat rahoituksen siirrot ovat mahdolli- sia: 50 miljoonaa Saksan markkaa raivaus- ja purkut(cid:246)iden sek(cid:228) tappioiden v(cid:228)lill(cid:228), 100 miljoonaa Saksan markkaa raivaus- ja purkut(cid:246)iden sek(cid:228) inves- tointien v(cid:228)lill(cid:228) ja 50 miljoonaa Saksan markkaa investointien ja tappioiden v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelyn my(cid:246)t(cid:228) tappioiden korvaamiseen varattuja varoja voidaan korottaa 100 miljoonalla Saksan markalla yhteens(cid:228) 150 miljoonaan Saksan markkaan. Alunperin BvS, Caproleuna ja Linde olivat liiketoimintasuunni- telmassa varanneet rakenneuudistus- ja investointikustannuksiin 960 miljoonaa Saksan markkaa. Neuvoa-antava komitea tuli kuitenkin toimenpiteiden luetteloa perusteellisesti tarkasteltu- aan siihen tulokseen, ett(cid:228) kustannukset oli arvioitu liian suu- riksi ja leikkasi niit(cid:228) 160 miljoonalla 800 miljoonaan Saksan markkaan. Liiketoimintasuunnitelman mukaan investointeja oli vuoden 1998 alkuun menness(cid:228) tarkoitus toteuttaa yhteens(cid:228) 550 miljoonan Saksan markan arvosta. T(cid:228)h(cid:228)n ajankohtaan menness(cid:228) investointeja saatiin viiv(cid:228)stysten vuoksi toteutettua kuitenkin vain 275 miljoonalla Saksan markalla. Toimenpiteet ovat siis viiv(cid:228)styneet, mutta puuttuvat toimenpiteet on kuiten- kin edelleen tarkoitus toteuttaa. BvS sitoutui my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n raivaus- ja purkut(cid:246)ihin yhteens(cid:228) 250 miljoonaa Saksan markkaa. Lis(cid:228)ksi se antoi vuodelle 1996 InfraLeunan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 135 miljoonaa Saksan markkaa lis(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)llisyyden edist(cid:228)mist(cid:228) koskevan lain (Arbeitsf(cid:246)rderungsgesetz, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)AFG(cid:148)) 249h §:n nojalla (12). BvS oli sitoutunut sii- hen, ett(cid:228) jos n(cid:228)it(cid:228) materiaalikustannuksiin vuodelle 1996 varat- tuja varoja ei k(cid:228)ytet(cid:228) kokonaan, se maksaa erotuksen InfraLeu- nalle, kunhan varat k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n samoihin toimenpiteisiin (13). Komissio l(cid:228)hti siit(cid:228) oletuksesta, ett(cid:228) AFG:n nojalla my(cid:246)nnettyj(cid:228) varoja k(cid:228)ytett(cid:228)isiin vuonna 1996 yhteens(cid:228) 100 miljoonaa Sak- san markkaa ja otti sen vuoksi menettely(cid:228) aloittaessaan huomi- oon 35 miljoonaa Saksan markkaa enemm(cid:228)n. Tosiasiassa vuonna 1996 k(cid:228)ytettiin vain 35,4 miljoonaa Saksan markkaa, (12) NN 117/92; AFG:n 249h §:n mukaisten toimenpiteiden tarkoituk- sena on korjata ymp(cid:228)rist(cid:246)haittoja ja ehk(cid:228)ist(cid:228) ennalta ymp(cid:228)rist(cid:246)- haittojen aiheuttamia riskej(cid:228) uusien osavaltioiden entisill(cid:228) teolli- suusalueilla. Kyseisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen mukaan t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukea palkka- ja materiaalikuluihin. Samalla toimenpi- teell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan ty(cid:246)paikkoja erityisesti ty(cid:246)tt(cid:246)mille nuorille, ik(cid:228)(cid:228)ntyneille ja vammaisille. Komissio totesi, ett(cid:228) ensimm(cid:228)iseen Treuhandia koskeneeseen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen sis(cid:228)ltyneen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksen mukaisesti julkisten varojen my(cid:246)nt(cid:228)minen ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 aiheutettujen ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen korjaamiseen ei ole valtiontukea, eik(cid:228) nuorison tukemiseen liittyvi(cid:228) ja sosiaa- lipalvelujen puitteissa toteutettuja toimia ole katsottava palveluiksi, joiden tarjonnan alalla on kilpailua. Komissio katsoi, ettei kyseisten toimenpiteiden kohdalla ole kysymys valtiontuista. (13) Investointeihin tai tappioihin siirtoja koskevat joustonvarat nousi- sivat vastaavasti, ja lis(cid:228)ksi niit(cid:228) voitaisiin korottaa AFG:n 249h §:n mukaisesti my(cid:246)nnettyjen varojen avulla vuonna 1996 toteutettujen toimenpiteiden arvon verran. rahoittaa joten BvS:n maksettavaksi j(cid:228)i 99,6 miljoonan Saksan markan erotus. BvS onnistui neuvotteluilla sopimaan maksuvelvoit- teensa alentamisesta 38 miljoonaan Saksan markkaan; n(cid:228)in BvS enint(cid:228)(cid:228)n 288 miljoonalla Saksan markalla. Saksan v(cid:228)litt(cid:228)mien tietojen mukaan raivaus- ja purkut(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvat kustannukset n(cid:228)ytt(cid:228)- v(cid:228)t todellakin j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n noin 100 miljoonaa Saksan markkaa alun perin arvioitua pienemmiksi. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) InfraLeuna hy(cid:246)- tyy huomattavasta hintojen laskusta. purkutoimenpiteit(cid:228) raivaus- ja Yksityist(cid:228)missopimuksen 12 §:n mukaan BvS sitoutuu korvaa- maan syntyneet ja negatiivisen kassavirran raken- neuudistusvaiheen aikana. T(cid:228)ll(cid:228) perusteella arvioitu kassavirta vuosille 1996(cid:150)2000 on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) + 36,8 miljoonaa Saksan markkaa. tappiot BvS antaa InfraLeunan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 30 miljoonaa Saksan markkaa k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)omaa. Lis(cid:228)ksi BvS on sitoutunut siihen, ett(cid:228) Sachsen-Anhaltin osaval- tion tuen osoittautuessa suunniteltua 300 miljoonaa Saksan markkaa pienemm(cid:228)ksi se ottaa erotusta vastaavan rahoituso- suuden vastuulleen tarkasti m(cid:228)(cid:228)ritellyin edellytyksin. Yksityist(cid:228)missopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) InfraLeuna on vapautettu julkisoikeudellisesta vastuusta ja yksityisoikeudelli- jotka sesta vastuuvelvollisuudesta sellaisten vahinkojen osalta, ovat aiheutuneet tehdaslaitosten toiminnasta tai maa-alueiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 (aiemmalta omista- jalta periytyneet velvoitteet). Sit(cid:228) paitsi se on 90-prosenttisesti vapautettu riskien torjumistoimenpiteist(cid:228) aiheutuvista kustan- nuksista ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 aiheutuneiden vahin- kojen osalta; InfraLeunan osuus n(cid:228)ist(cid:228) kustannuksista voi olla enint(cid:228)(cid:228)n 5 miljoonaa Saksan markkaa. Saksa arvioi n(cid:228)iden toi- mien kokonaiskustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi noin 150 miljoonaa Sak- san markkaa. Varojen alkuper(cid:228) (1) (miljoonaa DEM) BvS Investoinnit/rakenneuudistus Sachsen-Anhaltin osavaltio Investoinnit/rakenneuudistus BvS BvS BvS Yhteens(cid:228) Raivaus- ja purkuty(cid:246)t Tappioiden korvaaminen/negatii- vinen kassavirta K(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oma 400 300 288 50 30 1 068 (1) Taulukkoon eiv(cid:228)t sis(cid:228)lly ne 100 miljoonaa Saksan markkaa, jotka BvS my(cid:246)nsi jo aikaisemmin investointeihin ja rakenneuudistukseen, AFG:n 249h §:n nojalla my(cid:246)nnetyt varat eik(cid:228) BvS:n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) vapautus aikaisemmalta omistajalta periytyneist(cid:228) velvoitteista. 6. Varojen maksaminen ja k(cid:228)yt(cid:246)n valvonta Yksityist(cid:228)missopimukseen sis(cid:228)ltyy m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset siit(cid:228), miten BvS antaa rahoitusvarat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n: BvS maksaa 657 miljoonan Sak- san markan yhteissumman Berliinin Landeszentralbank-pankin (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)LZB(cid:148)) tilille. T(cid:228)m(cid:228) summa onkirjattava InfraLeu- 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/7 nan p(cid:228)(cid:228)omavaraukseen. InfraLeunalla ei ole tilin yksinomaista InfraLeuna saa BvS:lt(cid:228) 73 miljoonan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta. Lis(cid:228)ksi Saksan markan saatavan, joka er(cid:228)(cid:228)ntyy maksettavaksi vasta sit- ten, kun LZB-pankin tilille maksettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on k(cid:228)ytetty. Sek(cid:228) pankkitilill(cid:228) olevalle m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lle ett(cid:228) InfraLeunan saatavalle BvS:lt(cid:228) maksetaan 3,5 prosentin vuosikorkoa inflaation korvaamiseksi, ja my(cid:246)s korot ovat InfraLeunan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Liiketoimintasuunnitelmaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)n maksuvalmiussuunnitel- man mukaisesti InfraLeuna pyyt(cid:228)(cid:228) BvS:(cid:228)(cid:228) siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n varat lii- ketoiminnassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)lle tililleen. InfraLeuna voi poiketa lii- ketoimintasuunnitelmasta ainoastaan BvS:n suostumuksella, ja asiasta syntyneet erimielisyydet ratkaistaan sovittelu- ja v(cid:228)li- miesmenettelyll(cid:228), josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n yksityist(cid:228)missopimuksen 27 §:ss(cid:228). InfraLeunan varat on pidett(cid:228)v(cid:228) erill(cid:228)(cid:228)n ostajan konsernin rahaliikenteest(cid:228). Lis(cid:228)ksi BvS voi kielt(cid:228)yty(cid:228) maksujen suorittami- sesta, jos se ep(cid:228)ilee varojen k(cid:228)yt(cid:246)n moitteettomuutta. InfraLeunan on annettava BvS:lle selvitys k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) annettujen varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) nelj(cid:228)nnesvuosittain. Tappioiden korvaamiseen tarkoitettujen varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) on annettava selvitys puolivuo- joiden sittain. Selvitysten yhteydess(cid:228) on esitett(cid:228)v(cid:228) asiakirjoja, todenper(cid:228)isyys voidaan tarkistaa, BvS:n on p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) milloin tahansa InfraLeunan tiloihin tutkimaan sen asiakirjoja, ja BvS voi antaa asiakirjoja riippumattoman asiantuntijan tutkittaviksi. My(cid:246)s varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat erimielisyydet ratkaistaan 27 §:n mukaisella sovittelu- ja v(cid:228)limiesmenettelyll(cid:228). V(cid:228)limies on t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) joko D(cid:252)sseldorfissa toimivan Institut der Wirtschaftspr(cid:252)fer -instituutin johtokunnan puheenjohtajan nimit- t(cid:228)m(cid:228) tilintarkastaja tai Saksan tilintarkastustuomioistuin Bun- desrechnungshof. 7. Lopputilitys, takaisinmaksu ja kannusteet Rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) InfraLeuna esitt(cid:228)(cid:228) lopputilityk- sen, jonka BvS voi tarkastaa kaikin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevin keinoin. LZB-pankin tilille j(cid:228)(cid:228)neet varat sek(cid:228) varat, jotka InfraLeuna on nostanut tililt(cid:228), mutta joita se ei ole k(cid:228)ytt(cid:228)nyt rakenneuudistus- vaiheen loppuun menness(cid:228), on maksettava takaisin BvS:lle. BvS:ll(cid:228) on velvollisuus maksaa kullekin ostajalle 25 prosenttia palautetuista varoista kannustimena s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)miseen. Maksettava summa voi kuitenkin olla enint(cid:228)(cid:228)n 20 miljoonaa Saksan mark- kaa, joten jos varoja s(cid:228)(cid:228)styy enemm(cid:228)n kuin 80 miljoonaa Sak- san markkaa, kannustuslisi(cid:228) ei koroteta t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n yli. InfraLeuna maksaa sitten kaikki BvS:lt(cid:228) saamansa tappioiden korvaamiseen tarkoitetut varat LZB-pankin tilill(cid:228) olevista varoista takaisin BvS:lle; BvS maksaa InfraLeunalle samansuu- ruisen avustuksen, joka on luettavissa tuloksi ja verotettavissa. 9. Asian kannalta merkitykselliset markkinat Komissio on tutkinut, voiko toimenpiteill(cid:228) olla vaikutuksia yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan. L(cid:228)ht(cid:246)kohtana oli se, ett(cid:228) Leunassa valmistettujen tuotteiden kauppa on periaatteessa yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ist(cid:228), joten toimenpiteiden kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta oli pidett(cid:228)v(cid:228) mahdollisena. Erityisen merkitt(cid:228)v(cid:228) seikka oli se, ett(cid:228) DOMO valmistaa Leunassa synteettisi(cid:228) kuituja ja ett(cid:228) kyseess(cid:228) on herkk(cid:228) ala, johon sovelletaan synteettikuituteolli- suudelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea koskevaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228) (14). Sen vuoksi my(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228) tukea tuottajille niilt(cid:228) olisi mahdollisesti pit(cid:228)nyt vaatia kapasiteetin pienent(cid:228)mist(cid:228). Sit(cid:228) vastoin yhteis(cid:246)n laajuisen kaupan olemassaolo InfraLeunan tarjoamien palvelui- den osalta oli pikemminkin kyseenalaista. III KOLMANSIEN ESITT˜M˜T HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA Komissio sai menettelyn aloittamisen j(cid:228)lkeen huomautuksia yhdelt(cid:228) j(cid:228)senvaltiolta, kolmelta teollisuusj(cid:228)rjest(cid:246)lt(cid:228) ja nelj(cid:228)lt(cid:228) yritykselt(cid:228). Kyseinen j(cid:228)senvaltio katsoi, ett(cid:228) seudulle sijoittautunut kemian- teollisuus oli jo aiemmin saanut tukea huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin ja ett(cid:228) my(cid:246)s InfraLeunan tapauksessa olisi sovellettava tiukkoja arviointiperusteita, jotta S(cid:228)chsische Olefinwerke- ja Buna- yhti- (cid:246)iden toiminnan v(cid:228)lillinen suosinta ei olisi mahdollista. Lis(cid:228)ksi j(cid:228)senvaltio oli sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat johtaisivat 1,78 miljoonan Saksan markan tukeen ty(cid:246)paikkaa kohden ja suuryritysten kohdalla sallittu tuen 35 prosentin intensiteetti ylitett(cid:228)isiin merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Sen mielest(cid:228) oli ep(cid:228)selv(cid:228)(cid:228), kuinka paljon varoja k(cid:228)ytett(cid:228)isiin uusien sijoittajien hankkimiseen ja voisivatko Leunaan investoijat J(cid:228)senvaltio my(cid:246)nsi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen kaupan mahdollisuudet olivat teollisuuskaasujen kohdalla rajalliset. Kuitenkin sen mukaan muilla teollisuuskaasujen valmistajilla olisi oltava seudulla samat kilpailumahdollisuudet ja niiden olisi saatava perustaa ilmanhajotuslaitoksia Sachsen-Anhaltiin samalla tuki-intensitee- till(cid:228) kuin Linde. Lis(cid:228)ksi j(cid:228)senvaltio tuki komission esitt(cid:228)mi(cid:228) asi- aan liittyvi(cid:228) ep(cid:228)ilyj(cid:228) ja viittasi siihen, ett(cid:228) synteettikuituteolli- suudelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea koskeva yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246) kos- kee polyamidikuituja ja sen vuoksi rahoitustuen seurauksena kapasiteettia olisi mahdollisesti v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228). lis(cid:228)tukia. saada 8. Tappiontasausten poistaminen rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen InfraLeunalla ei rakenneuudistuksen j(cid:228)lkeen saa olla mahdolli- suutta saada BvS:n korvaamien tappioiden lis(cid:228)ksi muita helpo- tuksia yhti(cid:246)veroon tai yhteis(cid:246)veroon liittyvien tappiontasausten avulla. Sen vuoksi tappiontasaukset todetaan rakenneuudistus- vaiheen j(cid:228)lkeen paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) j(cid:228)rjestetyss(cid:228) verotarkastuksessa. Muissakin huomautuksissa tuettiin ep(cid:228)ilyj(cid:228), jotka komissio oli menettely(cid:228) aloittaessaan tuonut esille. Teollisuusj(cid:228)rjest(cid:246)t koros- tivat toimenpiteen kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaikutusta kaprolaktaa- min ja polyamidikuitujen kauppaan j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Ne viittasivat t(cid:228)m(cid:228)n alan herkkyyteen, jolla kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)aste oli vuonna 1996 vain 71 prosenttia. Lis(cid:228)ksi ne painottivat kap- (14) EYVL C 346, 30. 12. 1992, s. 2. L 260/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 aiheuttamat rolaktaamin tuotantoon my(cid:246)nnettyjen tukien v(cid:228)lillist(cid:228) vaiku- tusta polyamidikuitujen tuotantoon, jos jokin tuottaja tuottaisi molempia. Koska olisi hyvin ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) InfraLeu- nan toiminta tuottaisi voittoa, BvS:n toimenpiteit(cid:228) voitiin nii- den mielest(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) ainoastaan v(cid:228)lineen(cid:228), jonka avulla Leunassa toimivat tuottajat, varsinkin Linde AG ja Caproleuna, saisivat mahdollisuuden alentaa tuotantokustannuksiaan ja parantaa n(cid:228)in kilpailukyky(cid:228)(cid:228)n. J(cid:228)rjest(cid:246)jen tietojen mukaan t(cid:228)llaisten pal- velujen kustannukset muodostivat monessa tapauksessa jopa 30 prosenttia lopputuotteen kokonaiskustan- nuksista. J(cid:228)rjest(cid:246)t pelk(cid:228)siv(cid:228)t InfraLeunan tarjoavan palvelujaan valmistuskustannuksia alhaisemmalla hinnalla, niin ett(cid:228) kulutta- jat hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t palveluista joutumatta vastaamaan niist(cid:228) itse tai maksamaan tarjoajalle asianmukaista maksua. Erityist(cid:228) huolta n(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)iss(cid:228) her(cid:228)tti tappioiden mahdollinen korvaaminen jopa 150 miljoonalla Saksan markalla, sill(cid:228) se johtaisi niiden mukaan silmiinpist(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen. Lis(cid:228)ksi teolli- suusj(cid:228)rjest(cid:246)jen mielest(cid:228) toimenpiteet olivat t(cid:228)ysin vastoin Euroopan kemianteollisuuden pyrkimyksi(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kansainv(cid:228)- linen kilpailukykyns(cid:228) ja parantaa sit(cid:228). Kilpailijat painottivat sit(cid:228), ett(cid:228) Caproleuna GmbH oli [(cid:133)] (*) DOMO-konsernin kokonaan omistama tyt(cid:228)ryhti(cid:246). Beaulieu- konserni tuottaa niiden mukaan noin 54 prosenttia Euroopan polyamidimattolangasta. Edelleen ne v(cid:228)ittiv(cid:228)t, ett(cid:228) InfraLeunalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki parantaisi Caproleunan kilpailukyky(cid:228) ep(cid:228)- oikeudenmukaisesti ja pysyv(cid:228)sti, vaikuttaisi kielteisesti muiden tuottajien kilpailukykyyn ja auttaisi DOMO/Beaulieuta vahvista- maan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaansa. Ne pelk(cid:228)siv(cid:228)t my(cid:246)s, ett(cid:228) kyseiset toimenpiteet vaikuttaisivat eritt(cid:228)in todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kap- rolaktaamin ja sen v(cid:228)lituotteiden hintoihin. Lis(cid:228)ksi kolmansista, joiden etua asia koskee, kaksi ilmaisi pel- k(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228), ett(cid:228) Caproleuna ja Linde siirt(cid:228)isiv(cid:228)t omia mainonta- kulujaan InfraLeunan maksettaviksi. Ne viittasivat European Che- mical News-lehdess(cid:228) julkaistuihin teollisuusalueen mainoksiin. Niiss(cid:228) InfraLeuna k(cid:228)ytti Caproleunan ja Linden nimi(cid:228) aluetta mainostaessaan. Vastauksessaan n(cid:228)ihin huomautuksiin Saksa painotti sit(cid:228), ettei kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen ollut mahdollista, koska maksut Infra- Leunalle oli tarkoitettu yleishy(cid:246)dyllisten palvelujen tarjoami- sesta aiheutuvien kulujen kattamiseen sek(cid:228) riskien torjuntaan. Rahoituksen my(cid:246)nt(cid:228)minen kyseisille toimenpiteille oli Saksan mukaan ehdoton edellytys alueen toiminnan jatkumiselle, teh- daslaitosten ja maa-alueiden yksityist(cid:228)miselle ja n(cid:228)in ollen my(cid:246)s BvS:lle annetun julkisen yksityist(cid:228)misteht(cid:228)v(cid:228)n loppuun- saattamiselle. Aiemmilta omistajilta periytyneist(cid:228) velvoitteista vapautuminen sek(cid:228) raivaus- ja purkuty(cid:246)t ja infrastruktuurin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarjoaminen eiv(cid:228)t sen mukaan vaikuta kilpailuun, sill(cid:228) valtion toimenpiteill(cid:228) alue ja tehdaslaitokset vasta saataisiin sel- laiseen kuntoon, ett(cid:228) ne voidaan yksityist(cid:228)(cid:228). Saksa jatkoi perusteluinaan, ett(cid:228) koska toimenpiteisiin ei liitty- nyt suosimista eik(cid:228) vaikutuksia kilpailuun, kyseess(cid:228) ei ollut EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Sen mukaan kaikki InfraLeunan infrastruktuuri- ja huoltoyksik(cid:246)t olisivat useiden eri yritysten yhteisess(cid:228) ja rinnak- kaisessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) maksua vastaan eiv(cid:228)tk(cid:228) ne toimineet pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n jotakin yksitt(cid:228)ist(cid:228) tuotantotoimintaa varten. Saksa totesi, ett(cid:228) t(cid:228)llaisiin tarkoituksiin kyseisten yritysten oli hankittava laitteistot omalla vastuullaan ja kustannuksellaan. Sen mielest(cid:228) tehokkaan infrastruktuurin tarjoamisesta Leunassa aiheutuvista kustannuksista huolehtiminen ei voinut vaikuttaa kilpailuun, koska muilla markkinatalousj(cid:228)rjestelmiss(cid:228) toimivilla teollisuus- alueilla toimivat kilpailijat eiv(cid:228)t joudu maksamaan t(cid:228)llaisia kus- tannuksia. N(cid:228)in kyseisilt(cid:228) yrityksilt(cid:228) ei sen vuoksi poistettu mit(cid:228)(cid:228)n sellaisia kustannuksia, joita yritykset yleens(cid:228) joutuvat maksamaan. P(cid:228)invastoin, Saksan mukaan ilman valtiontukea mik(cid:228)(cid:228)n sijoittaja ei olisi ottanut vastuulleen kustannuksia, jotka aiheutuvat Leunan infrastruktuurin kunnostamisesta ja vuosi- kymmenien aikana kasaantuneiden korjaust(cid:246)iden toteuttami- sesta. Sen mielest(cid:228) ei ollut mahdollisuutta saada mit(cid:228)(cid:228)n yksi- tyist(cid:228) tahoa ottamaan haltuunsa masentavassa kunnossa olevia aikaisempia tehdaslaitoksia ja raivaamaan, saneeraamaan ja uusimaan niit(cid:228). L(cid:228)nsi-Euroopassa ei n(cid:228)in ollen ollut t(cid:228)t(cid:228) tapa- usta vastaavaa ennakkotapausta, ja toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- myys liittyi suoraan suunnitelmatalouden olosuhteisiin ja huo- noon talouden hoitoon. Suosimisestakaan ei Saksan mielest(cid:228) voinut olla kyse, koska rahoitus rajoitettaisiin ehdottomaan v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n ja kaikkien toteutettujen toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys ja suhteellisuus tutkittaisiin, ja lis(cid:228)ksi niist(cid:228) j(cid:228)rjestett(cid:228)isiin tarvittaessa avoin tarjouskilpailu. Kuluttajien Inf- raLeunan palveluista maksamat hinnat olisivat markkinahinto- jen tasolla ja ne kattaisivat kustannukset. Saksan mukaan my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n syntyvien ty(cid:246)paikkojen perusteella suoritettava arviointi ei olisi mahdollinen, koska rahoitusosuu- det liittyisiv(cid:228)t julkisten teht(cid:228)vien hoitamiseen eik(cid:228) niill(cid:228) olisi yhteytt(cid:228) ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen. Lis(cid:228)ksi Saksa huomautti, ett(cid:228) InfraLeunan osakkeenomistajat voisivat saada voittoa ainoastaan enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia sijoit- tamastaan perusp(cid:228)(cid:228)omasta. N(cid:228)iden rajoitettujen taloudellisten mahdollisuuksien vuoksi niiden ei voitu odottaa sijoittavan Inf- raLeunaan huomattavia m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) omia varoja. Suunnitelman toi- minta perustui Saksan mukaan toisilleen vastakkaisten, luon- teeltaan ainoastaan v(cid:228)lillisesti aineellisten etujen tasapainoon, niin ett(cid:228) InfraLeunan palvelujen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) peritt(cid:228)v(cid:228)n hinnan maksamista olisi pidett(cid:228)v(cid:228) suhteellisena vastasuorituksena eik(cid:228) sen lis(cid:228)ksi voitaisi odottaa mit(cid:228)(cid:228)n muuta panosta. Sachsen-Anhaltiin sijoittautumaan halukkaat investoijat l(cid:246)yt(cid:228)- v(cid:228)t Saksan mukaan muitakin teollisuusalueita vastaavanlaisilla ehdoilla, ja mik(cid:228)(cid:228)n ei est(cid:228)isi niit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) t(cid:228)llaisia ehtoja hyv(cid:228)kseen, sill(cid:228) teollisuustonteista on tosiasiassa ylitarjontaa. Saksa vakuutti, ett(cid:228) toisin kuin oli ep(cid:228)ilty, tappioiden korvaa- jonka avulla kan- minen nimenomaan ei ollut toimintatukea, nattamattomien laitosten toimintaa pidett(cid:228)isiin yll(cid:228). Sen mukaan olisi otettava huomioon, ett(cid:228) InfraLeunalla oli poikke- uksellinen teht(cid:228)v(cid:228) hoidettavaan; pit(cid:228)(cid:228) tehdaslaitokset toimin- nassa rakenneuudistuksen aikana, jotta alueella on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tarvittavat palvelut. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaisi tavanomaisiin toimintoi- hin verrattuna valtavien lis(cid:228)kustannusten syntymist(cid:228). Niit(cid:228) aiheutuu Saksan mukaan ensinn(cid:228)kin laitosten vanhentuneisuu- desta ja ylimitoitetusta koosta, mink(cid:228) vuoksi niiden k(cid:228)ytt(cid:246) on ep(cid:228)taloudellista, ja toiseksi niiden kunnossapitoon tarvittavista erityistoimenpiteist(cid:228) kuten kiertotiet, v(cid:228)liaikaiset putkijohdo- tukset jne. Lis(cid:228)ksi tappioiden korvaamisella autettaisiin Infra- Leunaa ainoastaan ylitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vaikea ajanjakso, mik(cid:228) olisi v(cid:228)lt- 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/9 t(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), jotta se voisi pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) toimia tehokkaasti ilman lis(cid:228)tuen tarvetta. Varojen joustavasta ja taloudellisesti k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) eri kustannuseriin oli p(cid:228)(cid:228)tetty siksi, ett(cid:228) yksityist(cid:228)mis- sopimuksen tekohetkell(cid:228) oli ollut mahdoton arvioida yksitt(cid:228)is- ten riskien laajuutta. Saksan mukaan huonoimman mahdollisen tuloksen toteutumisen varalta sovittiin varmuuden vuoksi siit(cid:228), ett(cid:228) tappioiden korvaamiseen tarkoitettuja varoja oli mahdol- lista korottaa 150 miljoonalla Saksan markalla. Saksa kiisti ep(cid:228)ilyt siit(cid:228), ett(cid:228) varoja olisi k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin otta- malla Caproleuna ja Linde mukaan aluetta koskevaan mainon- taan. Sen mukaan InfraLeunan mainosstrategiaan p(cid:228)invastoin kuului alueella jo menestyksell(cid:228) toimivien yritysten nimien mainitseminen ilmoituksissa. N(cid:228)in pyrittiin saamaan aikaan my(cid:246)nteinen vaikutus ja vahvistamaan Leunan ulkoista kuvaa kemianteollisuuden alueena. T(cid:228)llaisia sopimuksia oli Saksan mukaan Caproleunan ja Linden lis(cid:228)ksi tehty jo my(cid:246)s Chemtec Leunan ja Leuna Harze GmbH:n kanssa ja teht(cid:228)isiin todenn(cid:228)- k(cid:246)isesti Leuna Polymerin, Atochemin ja Spezialchemie Leuna GmbH:n kanssa. Sopimuksissa sovittiin InfraLeunan ja asian- omaisten yritysten maksavan kulloinkin kulut puoliksi. IV ARVIOINTI Selvitett(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli, kuuluivatko toimenpiteet EY:n perustamisso- pimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Perustamisso- pimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaan yhteismarkkinoille ei sovellu j(cid:228)senvaltion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) taikka valtion varoista muo- dossa tai toisessa my(cid:246)nnetty tuki, joka v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) tai uhkaa v(cid:228)(cid:228)- rist(cid:228)(cid:228) kilpailua suosimalla jotakin yrityst(cid:228) tai tuotannonalaa silt(cid:228) osin kuin se vaikuttaa j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa ja 3 koh- dassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tietyist(cid:228) poikkeuksista t(cid:228)h(cid:228)n periaatteelliseen kieltoon. Sachsen-Anhaltin osavaltion ja BvS:n InfraLeunalle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) tuki my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n valtion varoista. Sachsen-Anhaltin osavaltio kuuluu Saksan liittovaltiorakenteeseen ja on osavaltiona osa valtiovaltaa. Samoin BvS on julkinen viranomainen. Sen toi- minta rahoitetaan julkisista varoista ja se toimii valtion laitok- sena, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on yksityist(cid:228)(cid:228) hallussaan pit(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) yri- tykset julkisesta toimeksiannosta yleisen edun mukaisesti. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan tarkoituk- sena on est(cid:228)(cid:228) vaikutukset j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. Kuten Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on useaan otteeseen todennut (15), huomioon on otettava ainoastaan kulloisenkin toimenpiteen vaikutus, ei sen perustetta, muotoa tai tavoitetta. N(cid:228)in ollen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat vain toimenpiteet, jotka todella vai- kuttavat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan ja v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t kilpai- lua. (15) Asia 173/73, Italia v. komissio, tuomio 2. 7. 1974 (Kok. 1974, s. 709) ja asia 310/85, Deufil v. komissio, tuomio 24. 2. 1987 (kok. 1987, s. 901). T(cid:228)ll(cid:228) perusteella j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) on tutkittu toimenpiteiden vaiku- jotta voidaan p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), onko kyseess(cid:228) EY:n tukset yksitellen, perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valti- ontuki. 1. Raivaus- ja purkukustannukset luettuna InfraLeunalla ja purkut(cid:246)it(cid:228) varten BvS my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) enimmill(cid:228)(cid:228)n Raivaus- 288 miljoonaa Saksan markkaa. AFG-lain perusteella jo vuonna 1996 my(cid:246)nnetyt 35,4 miljoonaa Saksan markkaa k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n mukaan yhteens(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 323,4 miljoonaa Saksan markkaa raivaus- ja purkukustannuksiin. Yksityist(cid:228)missopimuksen 14 §:n 3 kohdan mukaan InfraLeunan on teht(cid:228)v(cid:228) selkoa varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) nelj(cid:228)n- nesvuosittain. Menettelyn kuluessa Saksa on vakuuttanut, ett(cid:228) InfraLeuna j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) toimenpiteiden toteutuksesta julkisia tarjo- uskilpailuja tai, ellei lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) edellytet(cid:228), hankkii tar- jouksia v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmelta tarjoajalta. n(cid:228)in on Entisen DDR:n kemianteollisuusalueiden toiminnan jatkami- sesta ja yksityist(cid:228)misest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tettiin jo Saksojen yhdistymisen aikaan tai heti sen j(cid:228)lkeen. Sijoittajien Leunaan houkuttelemi- sen ehdoton edellytys olivat purkuty(cid:246)t ja alueiden puhdistus, joten jo THA laati raivaus- ja purkuty(cid:246)suunnitelman p(cid:228)(cid:228)peri- aatteet ja k(cid:228)ynnisti k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ty(cid:246)t. Yksityist(cid:228)missuunnitelman 10 §:n mukaan raivaus- ja purkuvelvollisuus siirtyi InfraLeu- nalle ja sen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toteuttamiseksi laadittiin raivaus- ja pur- kuty(cid:246)suunnitelma. Rakenneuudistusvaiheen aikana InfraLeunan on purettava, raivattava ja kuljetettava pois alueellaan sijaitsevat vanhentuneet tai ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset tehdaslaitokset, varusteet ja muut esineet. Komissio toteaa, ett(cid:228) useimmat rakennukset ovat erit- t(cid:228)in saastuneita ja ett(cid:228) joissakin tapauksissa on mahdollisesti suoritettava maanalaisia raivaust(cid:246)it(cid:228) ja poistettava saastunut maaper(cid:228). Saksan esitt(cid:228)mien tietojen mukaan alueet olisi pit(cid:228)nyt raivata joka tapauksessa riippumatta siit(cid:228), mik(cid:228) yritys alueet ostaa ja mill(cid:228) liiketoiminnan alalla se toimii, ja raivauksesta oli p(cid:228)(cid:228)tetty jo ennen alueen siirtymist(cid:228) InfraLeunan haltuun. Raivaus- ja purkut(cid:246)it(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n toteuteta jonkin tietyn yrityksen suosi- miseksi, vaan tavoitteena on saada kemianteollisuuden alue k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoiseen kuntoon. Sit(cid:228) paitsi ostajat tulevat maksa- maan tonteista noin 25 Saksan markkaa neli(cid:246)metrilt(cid:228), mik(cid:228) vastaa vastaavista, k(cid:228)ytt(cid:246)valmiista ja kunnallistekniikalla varus- tetuista yritys- ja teollisuustonteista uusissa osavaltioissa mak- settavaa markkinahintaa (16). N(cid:228)in ollen se, ett(cid:228) julkiset viran- omaiset vastaavat raivaus- ja purkut(cid:246)iden kustannuksista, ei johda InfraLeunan eik(cid:228) maa-alueiden ostajien suosimiseen (17). P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): Raivaus- ja purkut(cid:246)ihin my(cid:246)nnetyt 288 miljoonaa Saksan markkaa eiv(cid:228)t ole valtiontukea. (16) Katso komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa- alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sis(cid:228)ltyvist(cid:228) tuista, EYVL C 209, 10. 7. 1997, s. 3. (17) Katso my(cid:246)s komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 95/253/EY, EYVL L 159, 11. 7. 1995, s. 21. L 260/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 2. Ymp(cid:228)rist(cid:246)haitoista johtuvat kustannukset Yksityist(cid:228)missopimuksen 17 §:ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) BvS vapaut- taa InfraLeunan sellaisten ymp(cid:228)rist(cid:246)haittojen kustannuksista, jotka jo olivat olemassa ennen omaisuuden siirtymist(cid:228) Infra- Leunan hallintaan tai joiden syy periytyy ajalta ennen omaisuu- den siirtymist(cid:228) sille, vaikka haitat olisivatkin aiheutuneet alueen teollisesta tai yritystoimintak(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) rakenneuudistusvaiheen aikana. Yksityist(cid:228)missopimuksen 17 §:n mukaan riippumaton asiantuntija tutkii ymp(cid:228)rist(cid:246)haitat ja BvS:n on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) Inf- raLeunan laatima kustannus- ja toimenpidesuunnitelma ennen sen toteuttamista. My(cid:246)s t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) InfraLeunan on han- kittava kustakin toimenpiteest(cid:228) tarjoukset v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmelta p(cid:228)tev(cid:228)lt(cid:228) tarjouksen tekij(cid:228)lt(cid:228). Lis(cid:228)ksi BvS:ll(cid:228) on oikeus osallis- tua tarjouskilpailun j(cid:228)rjest(cid:228)miseen, seurata sit(cid:228) ja hyv(cid:228)ksy(cid:228) toi- menpiteet. Menettelyn kuluessa Saksa asetti kustannusten rajaksi 150 miljoonaa Saksan markkaa. Jo ensimm(cid:228)iseen Treuhand-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen (18) sis(cid:228)ltyneen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) koskevan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen yhteydess(cid:228) komissio totesi, ettei julkisten varojen my(cid:246)nt(cid:228)minen ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 aiheutettujen ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen poistamiseen ja kor- jaamiseen ole valtiontukea. Uusissa osavaltioissa sijaitsevia yri- tyksi(cid:228) ei voida saattaa vastuuseen ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumisesta, joka oli aiheutettu entisen DDR:n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n aikana, jolloin yrityksill(cid:228) ei ollut vaikutusvaltaa asiaan. Komissio ja Saksa sopi- vat, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osa ymp(cid:228)rist(cid:246)n saastumisesta oli aiheutunut ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 ja ettei ole mahdollista m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) osuus saastumisesta on aiheutunut tehdaslaitosten toimin- nasta tai olemassaolosta 1 p(cid:228)iv(cid:228)n hein(cid:228)kuuta 1990 j(cid:228)lkeen. Uusissa osavaltioissa eiv(cid:228)t pystyneet mukauttamaan tehdaslaitoksia heti 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1990 vanhojen osavaltioiden standardien mukaisiksi. Sen sijaan lai- tosten sulkeminen ja lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisiksi muuttaminen vei aikaa, ja sill(cid:228) v(cid:228)lin niiden aiheuttama saastuminen jatkui v(cid:228)(cid:228)j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228). sijaitsevat yritykset t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)viin poistamiseen Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) valtiontukea koskevien yhteis(cid:246)n suuntaviivojen (19) 3. 2. 2 kohdan mukaisesti t(cid:228)llaiseen investointeihin ymp(cid:228)rist(cid:246)haittojen my(cid:246)nnettyyn tukeen voidaan olla soveltamatta EY:n perusta- missopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa, jos saastumisen aiheutta- jaa ei voida saada selville eik(cid:228) saattaa vastuuseen, ja kunhan mik(cid:228)(cid:228)n yritys tai liiketoiminnan ala ei saa siit(cid:228) vastikkeetonta InfraLeunan kohdalla komissio tuli kuitenkin siihen hy(cid:246)ty(cid:228). tulokseen, ett(cid:228) se vapautetaan saastuneen alueen omistajaa kos- kevasta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesta velvoitteesta. Sen vuoksi komissio sovelsi yhteis(cid:246)n suuntaviivojen 3. 4 kohtaa: Yhteis(cid:246)n suuntaviivojen 1. 2 kohdan mukaisesta ja EY:n perustamissopi- muksen 130 r artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyst(cid:228) periaatteesta, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava, voidaan poiketa, ja tuki voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) toimintatueksi, joka vapauttaa InfraLeu- nan ymp(cid:228)rist(cid:246)vahingoista aiheutuvista kustannuksista. Sit(cid:228) paitsi ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen osuus, jota ei pystyt(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rittele- m(cid:228)(cid:228)n, ei johda ostajan suosimiseen, sill(cid:228) ostajat maksavat ton- teista k(cid:228)yv(cid:228)n markkinahinnan. (18) NN 108/91 SG(91) D/17825, 26. 9. 1991. (19) EYVL C 72, 10. 3. 1994, s. 3. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): Ainoastaan m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)t(cid:246)n osa 150 miljoonasta Saksan markasta, jotka on tarkoitettu InfraLeunan vapauttami- seen ymp(cid:228)rist(cid:246)haittoja koskevasta vastuusta, on valtiontukea. T(cid:228)m(cid:228) tuki soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille. 3. Investoinneista ja rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset Komission tutkimusten l(cid:228)ht(cid:246)kohtana oli, ett(cid:228) BvS:n ja Sachsen- Anhaltin osavaltion rahoitusosuus investoinneista ja raken- neuudistuksesta saattaisi johtaa sek(cid:228) loppukuluttajien, InfraLeu- nan ett(cid:228) sen osakkaiden suosimiseen. Saksan mielest(cid:228) rakenneuudistukseen ja investointeihin my(cid:246)n- nettyj(cid:228) varoja ei pit(cid:228)isi luokitella valtiontueksi, koska ne eiv(cid:228)t tuotannonalojen suosimista aiheuta yksitt(cid:228)isten yritysten tai eiv(cid:228)tk(cid:228) n(cid:228)in ollen my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) kilpailua tai vaikuta j(cid:228)sen- valtioiden v(cid:228)liseen kauppaan. Sen mukaan rakenneuudistukseen ja investointeihin my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n aiempien vir- heiden korjaamiseen ja ovat kustannuksia, joita Saksan uusien osavaltioiden lis(cid:228)ksi mink(cid:228)(cid:228)n muun L(cid:228)nsi-Euroopan maan yri- tyksill(cid:228) ei ole. Lis(cid:228)ksi Saksan mielest(cid:228) infrastruktuurin luomi- nen oli ainoastaan julkisen teht(cid:228)v(cid:228)n hoitamista tarjoamalla yleishy(cid:246)dyllist(cid:228) palvelua eik(cid:228) n(cid:228)in ollen suosinut mit(cid:228)(cid:228)n yksit- t(cid:228)ist(cid:228) yrityst(cid:228) tai tuotannonalaa. BvS ei sen k(cid:228)sityksen mukaan ollut voinut vaikuttaa Leunassa vallitseviin olosuhteisiin vaan sen oli mukauduttava niihin. Sen vuoksi BvS:n oli yksityistet- t(cid:228)v(cid:228) tuotannonalat useassa osassa ja infrastruktuuri kokonai- sena. Saksa totesi, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi kokonaan uusien yksikk(cid:246)- jen perustamiseen oli rakenneuudistuksen yhteydess(cid:228) varattu ainoastaan 38 miljoonaa Saksan markkaa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli jaettu seu- raavien yksik(cid:246)iden kesken: osia keskusj(cid:228)tevesij(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (15 miljoonaa Saksan markkaa), huolintakeskusrakennus (4,5 miljoonaa Saksan markkaa), s(cid:228)ili(cid:246)iden puhdistuspalvelu- keskus (13 miljoonaa Saksan markkaa), maakaasun paineen- alennus- ja jakeluasema (2,9 miljoonaa Saksan markkaa) sek(cid:228) putkisiltoja ynn(cid:228) muuta. N(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat kaikkien Leu- nassa toimivien yritysten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) maksua vastaan. Sen sijaan korvaaviin investointeihin tarvittaisiin Saksan mukaan noin 115 miljoonaa Saksan markkaa (esim. tehdaslaitosten kunnos- taminen ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja turvallisuusstandardien mukaisiksi ja pie- nent(cid:228)minen tarvittavaan kokoon). Korjausty(cid:246)t ja uuden infra- struktuurin luominen Leunaan olisi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n edellytys alu- een yksityist(cid:228)miselle BvS:lle annetun julkisen teht(cid:228)v(cid:228)n mukai- sesti. Saksan perustelujen mukaan tehdaslaitosten tila ja niist(cid:228) aiheutuvat kustannukset huomioon ottaen mik(cid:228)(cid:228)n yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut ottamaan laitoksia haltuunsa ilman huomattavaa tukea julkisista varoista. N(cid:228)in ollen uudistamist(cid:246)i- hin on varattu 547 miljoonaa Saksan markkaa, mik(cid:228) kattaa my(cid:246)s saneeraust(cid:246)iden kustannukset. Saksa totesi, ett(cid:228) toiminto- jen osittaisen p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyden vuoksi yksitt(cid:228)isten kustannus- erien erottelu toisistaan on vaikeaa. Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n rautateiden, raa- kaveden, j(cid:228)tevesien, kanavien, katujen, juomaveden ja palontor- tarvittaisiin junnan 171,7 miljoonan Saksan markan saneeraustoimenpiteet ja 277 miljoonan Saksan markan investoinnit, jotka voidaan akti- voida. N(cid:228)in Saksan mukaan vaihtoehtona olisi ollut lis(cid:228)ksi vain jatkanut infrastruktuurin tarjoamista. Siin(cid:228) se, ett(cid:228) BvS olisi tapauksessa BvS:n olisi ensinn(cid:228)kin t(cid:228)ytynyt maksaa kaikki kus- tannukset sek(cid:228) lis(cid:228)ksi ottaa vastuulleen rakenneuudistuksen ep(cid:228)onnistumisen vaara ja hoitaa tehdaslaitosten toimintaa itse. Sen vuoksi Saksan mukaan kustannukset kuuluivat kokonaan julkishallinnon alueeseen ja vastuulle, sill(cid:228) BvS oli ainoastaan turvaamiseksi palveluiden alan 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/11 siirt(cid:228)nyt tehdaslaitosten rakenneuudistusta ja saneerausta kos- kevan teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) yksityiselle. 3. 1 Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jien saama etu / hinnanmuodostus Komissio l(cid:228)hti siit(cid:228), ett(cid:228) Leunassa toimivia tuottajia todenn(cid:228)- k(cid:246)isesti suosittaisiin v(cid:228)lillisesti, jos InfraLeuna tarjoaisi palvelu- jaan omia kustannuksiaan halvemmalla. Kyseenalaista oli my(cid:246)s se, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin alueella toimivat tuotantoyritykset osallistuisi- vat saneerauskustannuksiin. Perusteeton kustannusten alentami- nen olisi komission mielest(cid:228) johtanut kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen, joka olisi vaikuttanut j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. Lis(cid:228)ksi komissio ep(cid:228)ili, ett(cid:228) InfraLeunan noudattama rajoitetun voiton periaate saattaisi johtaa viel(cid:228) suurempaan k(cid:228)ytt(cid:228)jien suosimiseen, kun periaatteen vuoksi hinnat pidett(cid:228)isiin mahdol- lisesti keinotekoisen alhaisina eiv(cid:228)tk(cid:228) muualla toimivat k(cid:228)ytt(cid:228)- j(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)sisi osallisiksi n(cid:228)ist(cid:228) alennuksista. ja muut N(cid:228)in ollen komissio tutki InfraLeunan tapaa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) hinnat. Yksityist(cid:228)missopimuksen 15 §:n mukaan periaatteena on, ett(cid:228) InfraLeunalla on velvollisuus tarjota palvelujaan kaikille yrityk- sille suosimatta tai syrjim(cid:228)tt(cid:228) ket(cid:228)(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi yksityist(cid:228)missopi- muksessa erotellaan toisistaan niin kutsutut ydinalat, joilla Inf- raLeunalla on monopoliasema, liiketoiminnan alat. Monopoliaseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n est(cid:228)miseksi sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n erikseen, miten hinnat on laskettava monopolialoilla. InfraLeunalla on velvollisuus jakaa kaikki kustannukset kaik- kien k(cid:228)ytt(cid:228)jien kesken tunnustettujen kaupallisten periaatteiden mukaisesti. T(cid:228)h(cid:228)n kuuluvat sek(cid:228) poisto-, rahoitus-, uudelleenin- vestointi- ett(cid:228) kunnossapitokustannukset. Lis(cid:228)ksi hinnat on eri- laistettava m(cid:228)(cid:228)rien ja palvelujen perusteella ja k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) liuku- via hintoja ottaen huomioon rajoitetun voiton periaate. Muilla aloilla InfraLeunan on tarjottava palvelujaan alan tavanomaisilla ehdoilla ja hinnoilla. Se voi neuvotella niist(cid:228) vapaasti, mutta sen on otettava t(cid:228)ss(cid:228)kin yhteydess(cid:228) huomioon rajoitetun voi- ton periaate. miskustannukset). Menettelyn kuluessa Saksa esitti komissiolle useita InfraLeunan eri asiakkaiden kanssa tekemi(cid:228) toimitussopi- muksia sek(cid:228) eri alojen kustannuslaskelmia. Niiden perusteella komissio vakuuttui siit(cid:228), ett(cid:228) InfraLeunan palvelujen hinnat ovat todellakin tavanomaisten markkinahintojen tasolla eiv(cid:228)tk(cid:228) miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa erityisen edullisia. Komissio keskusteli Saksan kanssa mahdollisuudesta ottaa edell(cid:228) kuvattu tariffij(cid:228)rjestelm(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n my(cid:246)s muilla InfraLeu- nan liiketoiminnan aloilla. Komission mielest(cid:228) erityisesti tap- pioiden korvaamiseen maksettaviin varoihin liittyi hintatukien vaara, sill(cid:228) yksityist(cid:228)missopimuksessa InfraLeuna velvoitettiin ainoastaan tarjoamaan palveluitaan alan tavanomaisilla ehdoilla mahdollisimman edullisin hinnoin. Saksa huomautti t(cid:228)h(cid:228)n, ett(cid:228) monopolialojen hintoja koskevat t(cid:228)sm(cid:228)lliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset oli tar- koitettu ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iseksi takuuksi siit(cid:228), ettei monopoliasemaa k(cid:228)ytet(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin perusteettomiin hinnankorotuksiin ja sen my(cid:246)t(cid:228) hintojen pit(cid:228)miseksi alhaisina. Muilla aloilla t(cid:228)t(cid:228) vaaraa ei Sak- san mukaan nimenomaan ollut. Sen mukaan InfraLeuna on muilla aloilla kilpailutilanteessa, joka pakottaa sen mukautu- maan kilpailijoiden toimintaan ja noudattamaan markkinoilla vallitsevaa hintatasoa. Tariffij(cid:228)rjestelm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen olisi n(cid:228)in ollen tarpeetonta ja merkitsisi pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) pai- nolastia. Toivottuun tulokseen, monopoliaseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n est(cid:228)miseen ja hintojen alhaisina pit(cid:228)miseen, p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)isiin Saksan mukaan kyseisill(cid:228) aloilla pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n markkinavoimienkin v(cid:228)li- tyksell(cid:228). Komissio hyv(cid:228)ksyi Saksan perustelut osittain. Periaatteessa voi- tiin olettaa, ett(cid:228) on osakkaiden etujen mukaista tarjota Infra- Leunan palveluja kustannukset kattavalla hinnalla. Toisaalta oli otettava huomioon, ett(cid:228) osakkaat olivat samanaikaisesti palve- lujen ostajia ja sen vuoksi niille on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) paljon etua siit(cid:228), ett(cid:228) ne voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) InfraLeunan palveluita mahdollisim- man halvalla. Komissio katsoi, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toiminnan kan- nalta oli tarpeen luoda lis(cid:228)varmistus, jonka my(cid:246)t(cid:228) voitaisiin sulkea pois hintatuen mahdollisuus ja joka houkuttelisi osak- kaita laskemaan hinnat todella kustannukset kattaviksi. Komis- sio ja Saksa sopivat, ett(cid:228) sopiva tapa oli sulkea pois mahdolli- suus saada hyvitys tappiosta kertakorvauksena. N(cid:228)in varmistet- tiin, ettei mahdollisia tappioiden korvausmaksuja ollut mahdol- lista sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) hinta- tai kustannuslaskelmiin tai tukea niill(cid:228) hintoja. Mainitut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset yhdess(cid:228) hankkeen perustana olevan koko- naissuunnitelman kanssa vakuuttivat komission siit(cid:228), ett(cid:228) oli riitt(cid:228)v(cid:228)n varmaa, ettei asiakkaita suosittu v(cid:228)lillisesti. Monopoli- aloilla InfraLeunan on siirrett(cid:228)v(cid:228) kaikki kustannukset k(cid:228)ytt(cid:228)jille. Koska poistot otetaan huomioon hintaa laskettaessa, arvon- lis(cid:228)ykset, kunnossapito- ja rakenneuudistuskustannukset siirty- v(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)jille, ja n(cid:228)in ne osallistuvat kustannuksiin maksami- ensa hintojen kautta. Komissio totesi, ettei julkisista varoista maksettavilla varoilla voida tukea hintoja, sill(cid:228) tariffit lasketaan erill(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) maksuista ja varsinkin tappioiden korvaamiseen tarkoitetuista maksuista ainoastaan todellisten kulujen perus- teella ja riippumatta varojen l(cid:228)hteest(cid:228). Lis(cid:228)ksi hintoihin sis(cid:228)lty- v(cid:228)t my(cid:246)s niin kutsutut vaihtoehtokustannukset korkokulujen osalta tunnustettujen kaupallisten periaatteiden mukaisesti sek(cid:228) InfraLeunan toiminnasta johtuvat kustannukset (esim. kehitt(cid:228)- Lis(cid:228)ksi komissio tutki, v(cid:228)hensik(cid:246) InfraLeunan sitoutuminen rajoitetun voiton periaatteeseen alueella toimivien yritysten kustannustaakkaa valtiontukikysymysten kannalta merkitykselli- sesti, ja oliko periaate omiaan v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailua. Hintojen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen voi periaatteessa olla tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228), jos se perustuu kyseisen valtion toimintaan ja EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)t edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t muuten. T(cid:228)llaisessa tapauksessa j(cid:228)senvaltio tai sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleva laitos ei sovella tariffia kuten tavallinen talouden toimija, vaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) taloudellisen hy(cid:246)dyn tuottamiseksi kyseess(cid:228) olevalle yritykselle luopumalla voitosta, jonka se muuten saisi (20). (20) Vrt. yhdistetyt asiat 67, 68 ja 70/85, Landbouwschap v. komissio, tuomio 2. 2. 1988 (Kok. 1988, s. 219). L 260/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 Komission oli siis p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228), perustuiko sitoutuminen rajoite- tun voiton periaatteeseen Saksan valtion toimintaan, jolloin sit(cid:228) olisi pidett(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)senvaltion my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n(cid:228) tai valtion varoista my(cid:246)nnettyn(cid:228) tukena. Huomioon oli otettava InfraLeunan j(cid:228)r- jest(cid:228)ytyminen tietyss(cid:228) mieless(cid:228) osuustoiminnalliseksi ryhm(cid:228)ksi, InfraLeunan perustamisen erityisolosuhteet sek(cid:228) se, ett(cid:228) valtio on InfraLeunassa vain v(cid:228)hemmist(cid:246)osakas. Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaan osuuskunnan organisaatiomuodon erityispiirre on se, ett(cid:228) sen tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) j(cid:228)sentens(cid:228) elinkeinoa tai liiketoimintaa harjoittamalla yhteist(cid:228) taloudellista toimintaa (21). N(cid:228)in ollen osuuskuntien p(cid:228)(cid:228)tavoitteena on yhteenliittym(cid:228)n ja yhteisen organisaation avulla helpottaa j(cid:228)senten taloudellista toimintaa, mutta ei k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) liittym(cid:228)n toimintaa voiton saavutta- miseksi, vaikkakaan t(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta ei ole periaatteessa sul- jettu pois. BvS valitsi yhdess(cid:228) muiden osakkeenomistajien kanssa tietoisesti t(cid:228)m(cid:228)n vaihtoehdon Leunan yksityist(cid:228)misen edist(cid:228)miseksi. Hahmotelma perustuu osuuskunnalliseen perus- ajatukseen ja toimii vain sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) sijoittajat itse tarjoavat alueella tarvittavia palveluja InfraLeunan muodostavan yhteenliittym(cid:228)n puitteissa edullisesti. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) v(cid:228)hemmis- InfraLeunasta on julkisessa omistuksessa, mutta t(cid:246)osuus kyseess(cid:228) on vain v(cid:228)liaikainen vaihe, joka p(cid:228)(cid:228)ttyy, kun BvS:n osakkeet saadaan myyty(cid:228) muille sijoittajille. Komissio tuli siihen tulokseen, ett(cid:228) rajoitetun voiton periaattee- seen sitoutuminen ei johtunut Saksan valtion toiminnasta, vaan on yksityist(cid:228)missuunnitelman toiminnan v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n edellytys, jota on tarkasteltava yhteydess(cid:228) Saksan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukai- seen osuuskunnallisen yhteenliittym(cid:228)n malliin. 3. 2 InfraLeunan saama etu Rahoitustuki my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n suoraan InfraLeunalle ja se voi k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) varoja. InfraLeunan omistamat laitokset uudenaikaistetaan julkisin varoin ja kunnostetaan viimeisimm(cid:228)n teknisen kehityk- sen tasolle. Ei kuitenkaan ole itsest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) InfraLeuna hy(cid:246)tyi avustuksista taloudellisesti, sill(cid:228) taloudellinen etu ei synny pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n itse omistamisesta, vaan omaisuuden k(cid:228)ytt(cid:246)- kelpoisuudesta ja mahdollisuuksista hy(cid:246)ty(cid:228) siit(cid:228). Komissio otti t(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtaa arvioidessaan huomioon sen, ett(cid:228) InfraLeunan liiketoiminta ja sen tavoitteet on m(cid:228)(cid:228)ritelty tarkasti ja sen toiminta rajoittuu infrastruktuuripalvelujen tar- joamiseen ja j(cid:228)ljell(cid:228) olevien liiketoimintatonttien yksityist(cid:228)mi- seen. Sen kaiken toiminnan on liitytt(cid:228)v(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tavoitteluun. Yksitt(cid:228)isten liiketoiminnan alojen tai nii- den osien kokonaisuudesta irrottamiseen, myymiseen tai vuok- raamiseen vaaditaan osakkaiden yksimielinen hyv(cid:228)ksynt(cid:228). N(cid:228)in ollen InfraLeuna ei voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) omaisuuttaan vapaasti. Sen sijaan omaisuus on sidottu InfraLeunan liiketoimintaan. Lis(cid:228)ksi (21) Osto- ja liiketoimintaosuuskuntia koskevan lain (Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften, GenG) § 1. InfraLeunaa sitoo rajoitetun voiton periaate. Mahdollisten voit- tojen k(cid:228)ytt(cid:228)minen p(cid:228)(cid:228)oman korottamiseen ei ole mahdollista. My(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n periaatteen muuttamiseksi, tai kumoamiseksi vaaditaan osakkaiden yksimielinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi Edell(cid:228) esitettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ettei toimenpiteiden voitu katsoa suosivan InfraLeunaa taloudelli- sesti. InfraLeuna ei saa laitosten kunnossapidosta ja uuden- aikaistamisesta todellista taloudellista etua, koska ne on sidottu pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n liiketoiminnan tarkoitukseen k(cid:228)ytett(cid:228)viksi ja koska InfraLeunalla on periaatteellinen velvollisuus hankkia toimin- nallaan vain v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) voittoja. Jotta valvontamahdollisuudet oli- sivat paremmat ja sen my(cid:246)t(cid:228) estett(cid:228)isiin tehdaslaitosten myy- minen ja niiden k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksen muuttaminen, komissio pit(cid:228)(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) BvS s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden pro- sentin osakkuuden InfraLeunassa rakenneuudistuksen loppuun saakka. 3. 3 Osakkaiden saama etu Erityisen ongelmallista InfraLeunan saamien tukien arvioinnissa oli se, ett(cid:228) Caproleuna ja Linde ovat samanaikaisesti sek(cid:228) alu- een kehitt(cid:228)ji(cid:228) ett(cid:228) infrastruktuurin hoitajia ja k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228). Niiden pel(cid:228)ttiin k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n asemaansa osakkaina perusteettomasti tois- ten alueelle sijoittautuneiden yritysten vahingoksi luomalla alu- eelle julkisten varojen turvin infrastruktuurin, joka olisi suun- nattu nimenomaan niiden omia tarpeita vastaavaksi. Lis(cid:228)ksi oli mahdollista, ett(cid:228) alueelle rakennettaisiin tarpeettomia laitoksia ylisuurin kustannuksin, sill(cid:228) aluksi komissio ei pystynyt totea- maan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) valvottiin. Komission mie- lest(cid:228) vaarana oli my(cid:246)s, ett(cid:228) Caproleuna ja Linde voisivat saada vastasuorituksetta huomattavia voittoja osuudestaan InfraLeu- naan. 3. 3. 1 Osakkaiden InfraLeunan asiakkaina saama etu Aluksi komissio tutki, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin osakkaiden olisi mahdol- lista k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) InfraLeunan palveluja muita edullisemmin ehdoin (esim. muita ostajia halvemmilla hinnoilla). Komissio toteaa, ett(cid:228) InfraLeunaa koskee syrjint(cid:228)kielto. Se ei saa tehd(cid:228) eroa eri asiakkaiden v(cid:228)lille eik(cid:228) soveltaa tarjoamaansa palveluun mit(cid:228)(cid:228)n muita kuin objektiivisia arviointiperusteita. Syrjint(cid:228)kieltoa voi- daan muuttaa ainoastaan osakkaiden yksimielisell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) toinen valvontamekanismi sis(cid:228)ltyy Infra- Leunan omistusrakenteeseen. InfraLeuna yksityistet(cid:228)(cid:228)n lopulta kokonaan, kun BvS myy osakkeensa alueelle sijoittautuneille uusille sijoittajille, mink(cid:228) my(cid:246)t(cid:228) varmistuu etujen jakaantumi- nen laajalle. Useat eri yritykset ovatkin tehneet osakkeista sito- via tarjouksia, ja t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) BvS:n osakkeet on varattu myy- t(cid:228)v(cid:228)ksi 4 prosentin osuutta lukuun ottamatta. Steag ja MEAG ostavat kumpikin 12,25 prosenttia osakkeista, Rhodia GmbH 10 prosenttia ja InfraLeuna Beteiligungs GmbH my(cid:246)s 10 pro- senttia. InfraLeuna Beteiligungs GmbH on viiden alueelle sijoit- tautuneen yrityksen pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n InfraLeunan osakkuutta varten perustama yritys. Yhdell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n sen osakasyrityksist(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n yhteytt(cid:228) Linde AG:hen eik(cid:228) Caproleunaan. Kaikkien 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/13 hankintasopimusten voimaantuloa lykk(cid:228)(cid:228) ehto, jonka mukaan yksityist(cid:228)mishankkeelle vaaditaan komission hyv(cid:228)ksynt(cid:228). T(cid:228)llai- sella erilaisten etujen keskitt(cid:228)misell(cid:228) taataan, ettei yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)ist(cid:228) osakasta suosita, koska omistajarakenne tuo muka- naan keskin(cid:228)isen valvonnan ja osakkaiden on p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) komp- romissiin poikkeavien n(cid:228)k(cid:246)kantojen v(cid:228)lill(cid:228). miseksi olisi v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 15 vuoden ajaksi rakenneuudistuk- sen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228) estett(cid:228)v(cid:228) mahdollisuus, ett(cid:228) yksi osakas tai siihen kytk(cid:246)ksiss(cid:228) oleva tai sit(cid:228) l(cid:228)hell(cid:228) oleva yritys hankkii yli 24,5 prosenttia InfraLeunan osakkeista. Komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) olemassa olevat mekanismit todellakin todenn(cid:228)k(cid:246)isesti est(cid:228)v(cid:228)t yksitt(cid:228)ist(cid:228) osakasta hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) ase- itselleen. maansa muita edullisemman tilanteen luomiseksi Sopimukset k(cid:228)ytt(cid:228)jien kanssa tekee InfraLeunan johto, jota puolestaan sitovat yhti(cid:246)kokouksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset. Yhti(cid:246)sopimuk- sen mukaan yhti(cid:246)n johdon on hankittava etuk(cid:228)teen osakkaiden yksimielinen suostumus sopimusten tekemiselle InfraLeunan osakkaiden kanssa, jos sopimuksen kakonaisarvo on suurempi kuin 1 miljoonaa Saksan markkaa vuodessa tai 5 miljoonaa Saksan markkaa voimassaoloaikanaan. InfraLeunassa sovelle- taan siis keskin(cid:228)isen valvonnan k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ja yhti(cid:246)kokouksessa teht(cid:228)viin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin vaikuttavat monenlaiset huomioon otetta- vat kannat ja edut. Komissio katsoo, ett(cid:228) asiaan liittyvi(cid:228) keskeisi(cid:228) ongelmia on osakkeenomistajien mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) asemaansa v(cid:228)(cid:228)rin, mink(cid:228) vuoksi edell(cid:228) kuvattua valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on tehostet- tava. Seuraavia osatekij(cid:246)it(cid:228) on tarkistettava: (cid:151) InfraLeunan yhti(cid:246)sopimuksen 11 §:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) on t(cid:228)yden- nett(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) sopimuksen 6 §:n 5 kohdan a alakohdan (velvoite hankkia etuk(cid:228)teen yhti(cid:246)kokouksen yksimielinen suostumus sopimusten tekemiselle InfraLeunan osakkaiden kanssa) muuttamiseen, t(cid:228)ydent(cid:228)miseen tai poistamiseen vaaditaan osakkeenomistajien yksimielinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. Lis(cid:228)ksi yhti(cid:246)sopimusta on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) siten, ettei t(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) voida muuttaa ennen kuin rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymi- sest(cid:228) on kulunut 15 vuotta. (cid:151) Vaatimus yksimielisen suostumuksen hankkimisesta sopi- muksen arvon ylitt(cid:228)ess(cid:228) tietyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ei ole tarpeeksi kat- tava rajoitus, sill(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen kiert(cid:228)minen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan mahdollista laatimalla sopimus tiettyyn muotoon. Niinp(cid:228) InfraLeunan yhti(cid:246)sopimuksen 6 §:n 5 kohdan a ala- kohdasta on poistettava rajoitus, jossa yksimielinen suostu- mus vaaditaan sopimusten tekemiseen osakkaiden kanssa, kun sopimusten arvo ylitt(cid:228)(cid:228) 1 miljoonaa Saksan markkaa vuodessa tai 5 miljoonaa Saksan markkaa koko voimassa- oloaikanaan, niin ett(cid:228) yksimielisen suostumuksen vaatimus koskee kaikkia sopimuksia. (cid:151) Yhti(cid:246)sopimusta ja etenkin sen 13 §:n 4 kohtaa ja 3 §:(cid:228)(cid:228) on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) osinkojen jakamista koskeva kielto sek(cid:228) InfraLeunan sitoutuminen rajoitettujen voittojen peri- aatteeseen ovat voimassa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 15 vuoden ajan raken- neuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228). (cid:151) Kuten edell(cid:228) on esitetty, valvonnan perusperiaatteena on etujen hajaantuminen yhti(cid:246)kokouksessa. T(cid:228)m(cid:228)n varmista- 3. 3. 2 Osakkeenomistajina saatu etu ja BvS:n ainoastaan osakkeiden ominaisuudessa Komissio tutki, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Caproleuna ja Linde hy(cid:246)tyisiv(cid:228)t osakkeenomistajan osavaltion rahoitusosuuksista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) oli otettava huomioon, ett(cid:228) osakkeenomistajat maksoivat hankkimastaan 51 prosentin omistusosuudesta nimellisarvon, yhteens(cid:228) 1,53 miljoonaa Saksan markkaa, vaikka oli oletetta- vissa, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuuden ja mahdollisesti my(cid:246)s itse osak- keiden arvo voisi toimenpiteiden edetess(cid:228) nousta huomattavasti ja se voitaisiin realisoida myym(cid:228)ll(cid:228) niit(cid:228). Kun otetaan huomi- oon, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) arvonnousu johtui pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n julkisista varoista my(cid:246)nnetyist(cid:228) tuista, komissio katsoi, ett(cid:228) mahdollisuus saada huomattavaa voittoa myym(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuutta ja osakkeita tai osinkojen v(cid:228)lityksell(cid:228) on mahdollisesti valtiontukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys- ten kannalta merkityksellinen etu osakkaille. Komissio totesi asiasta seuraavaa: InfraLeunan k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuu- den k(cid:228)ytt(cid:246) on tarkkaan rajattu ennalta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyihin tarkoituk- siin ja sen myymiseen vaaditaan yhti(cid:246)kokouksen yksimielinen suostumus. Yksityist(cid:228)missopimuksen 15 §:n 2 kohdan mukaan InfraLeunaa koskee velvoite hoitaa laitosten toimintaa 15 vuo- den ajan toiminnan sille siirtymisest(cid:228) (1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1996). Poistot tehdaslaitoksista tehd(cid:228)(cid:228)n periaatteessa niiden k(cid:228)ytt(cid:246)aikaa vastaavasti hyvin pitk(cid:228)n ajan kuluessa, joten niiden kirjanpitoarvo ei vastaa niiden tosiasiallista arvoa. Sen vuoksi osakkaiden n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan mahdotonta saada lis(cid:228)etua k(cid:228)ytt(cid:246)- omaisuuden myynnist(cid:228), edellytt(cid:228)en ett(cid:228) tehdaslaitoksista teh- d(cid:228)(cid:228)n poistoja, tai koska niiden arvoa on yli 15 vuoden k(cid:228)yt(cid:246)n j(cid:228)lkeen pidett(cid:228)v(cid:228) h(cid:228)vi(cid:228)v(cid:228)n pienen(cid:228). Lis(cid:228)ksi laitosten purkukus- tannukset ovat eritt(cid:228)in korkeat, niin ett(cid:228) romuarvo tuskin kat- taa niit(cid:228), varsinkaan 15 vuoden j(cid:228)lkeen. Osakkaiden InfraLeu- nan osakkuudesta saamat osingot on rajoitettu 10 prosenttiin perusp(cid:228)(cid:228)omasta. Jos osakkeet myyd(cid:228)(cid:228)n toiselle omistajalle, rajoitus koskee my(cid:246)s uutta omistajaa. Komissio tuli siihen tulokseen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) olosuhteet eiv(cid:228)t peri- aatteessa suosi osakkaita. Omaisuuden realisointi myym(cid:228)ll(cid:228) on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mahdotonta, sill(cid:228) purkukustannukset ovat yleens(cid:228) romuarvoa korkeammat ja n(cid:228)in ollen tuskin saatavissa takaisin. Lis(cid:228)ksi omaisuuden myynnist(cid:228) saataisiin varoja vain yhti(cid:246)lle, ei ja varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) osakkeenomistajille osakkeenomistajille, maksettaviin osinkoihin on rajoitettu. Vaikka k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuu- den kirjanpitoarvo nousisikin, n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan mahdotonta, ett(cid:228) se johtaisi osakkeiden markkina-arvon mainittavaan nousuun niiden nimellisarvoon verrattuna, sill(cid:228) sitoutuminen v(cid:228)h(cid:228)isen voiton periaatteeseen, osinkojen jakamisen rajoittaminen 10 prosenttiin sijoitetusta p(cid:228)(cid:228)omasta ja my(cid:246)s ostajaa koskevat k(cid:228)ytt(cid:246)rajoitukset est(cid:228)v(cid:228)t todellisen tuottoarvon kohoamisen. N(cid:228)in osakkeenomistajat eiv(cid:228)t suuria osinkoja maksamalla voi hankkia haltuunsa valtion tukemien varojen arvoa eik(cid:228) osakkei- den ostaminen kiinnosta muita kuin alueelle sijoittautuneita L 260/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 sijoittajia. Komissio otti huomioon my(cid:246)s sen, ett(cid:228) kiinte(cid:228)kor- koisella sijoituksella saa vapailla p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoilla v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 4(cid:150)5 prosentin osingon, ja ottamalla suuremman riskin voi hel- posti p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) 10 prosenttiin. Niinp(cid:228) vuonna 1997 osakkeita ostamalla saattoi p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) jopa 40 prosentin osinkoihin. Kun siis otetaan huomioon, ettei InfraLeuna todenn(cid:228)k(cid:246)isesti pysty tuot- tamaan voittoa eik(cid:228) voitonjako siten ole mahdollista, mink(cid:228) vuoksi siihen sijoittaminen on siis riskialtista, osinkojen rajoit- taminen enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttiin on sopivaa. Edell(cid:228) esitettyjen n(cid:228)k(cid:246)kohtien perusteella komissio tuli siihen tulokseen, ettei t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa ole kyse osakkeenomistajien taloudellisesta suosimisesta. Jotta perusteetonta hy(cid:246)ty(cid:228) ei mis- s(cid:228)(cid:228)n tapauksessa p(cid:228)(cid:228)sisi kuitenkaan syntym(cid:228)(cid:228)n, komissio vaatii Saksaa antamaan riippumattoman asiantuntijan teht(cid:228)v(cid:228)ksi Inf- raLeunan osakkeiden markkina-arvon arvioinnin. Se on teht(cid:228)v(cid:228) InfraLeunan 15 vuoden tuottoarvon ja jakamattomien voittojen perusteella. Osakkeiden ostajien on maksettava osakkeista n(cid:228)in m(cid:228)(cid:228)ritellyn markkina-arvon mukainen ostohinta. Siin(cid:228) tapauk- sessa, ett(cid:228) markkina-arvo osoittautuu tosiasiassa osakkeiden nimellisarvoa korkeammaksi, Caproleunan ja Linde AG:n on maksettava erotus BvS:lle. Lis(cid:228)ksi InfraLeunalle on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) velvollisuus jatkaa toimintaa 15 vuoden ajan rakenneuudistuk- sen p(cid:228)(cid:228)ttymisen (31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000) j(cid:228)lkeen ja yksi- tyist(cid:228)missopimuksen 15 §:n 2 kohtaa on muutettava vastaa- vasti. N(cid:228)in pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228) yli 15 vuoden k(cid:228)yt(cid:246)n j(cid:228)lkeen laitosten arvo on todella laskenut niin paljon, ettei nii- den myymisell(cid:228) voida hankkia voittoa. tutkimuksen, kohtaisen kuvauksen muun muassa yksitt(cid:228)isist(cid:228) toimenpiteist(cid:228), niiden kohteena olevista alueista ja kyseess(cid:228) olevista rakennus- ten osista sek(cid:228) arvioiduista kustannuksista. Liiketoimintasuun- nitelman laatimiseen osallistui Caproleunan, Linden ja BvS:n ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) sek(cid:228) riippumattomia asiantuntijoita. Lis(cid:228)ksi BvS:n jonka mukaan neuvoa-antava komitea suoritti kustannukset pieneniv(cid:228)t alunperin arvioidusta 960 miljoonasta Saksan markasta 800 miljoonaan Saksan markkaan (22). Yhti(cid:246)- kokous voi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yksinkertaisella enemmist(cid:246)ll(cid:228) liiketoiminta- suunnitelman tarkistamisesta ja muuttamisesta, mutta BvS:ll(cid:228) on kuitenkin valvontamahdollisuus: se voi vastustaa muutettua liiketoimintasuunnitelmaa, mink(cid:228) seurauksena yhti(cid:246)kokouksen on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) liiketoimintasuunnitelman muutokset yksimie- lisesti. Jos sopimukseen ei p(cid:228)(cid:228)st(cid:228), riita ratkaistaan puolueetto- massa sovittelu- ja v(cid:228)limiesmenettelyss(cid:228) yksityist(cid:228)missopimuk- sen 27 §:n mukaisesti. Edell(cid:228) kuvaillun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n ja sen perusteella, ett(cid:228) investointi- ja rakenneuudistusohjelma laadittiin jo ennen yksityist(cid:228)mist(cid:228), komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) Caproleuna ja Linde eiv(cid:228)t pystyisi mukauttamaan laitoksia omien vaatimustensa mukaisesti. Joka tapauksessa tilannetta tarkkaillaan investointiraporttien avulla, jotka Saksan on toimitettava komissiolle nelj(cid:228)nnesvuosittain ja joiden perusteella riippumattoman arvioijan on ensin tarkastet- tava toimenpiteiden kustannukset ja niiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys. 3. 3. 3 Alueen kehitt(cid:228)jin(cid:228) saatu etu Komissio pelk(cid:228)si, ett(cid:228) Caproleuna ja Linde voisivat alueen kehitt(cid:228)jin(cid:228) vaikuttaa laitosten rakentamiseen siten, ett(cid:228) laitokset suunniteltaisiin niiden omien etujen mukaisia tarpeita vastaa- viksi. Selvill(cid:228) ei ollut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n se, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuluja valvot- tiin suhteessa yksitt(cid:228)isten toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyteen ja kustannusten suuruuteen. Komissio pelk(cid:228)si sit(cid:228), ett(cid:228) joko Caproleuna ja Linde tai ty(cid:246)t toteuttava urakoitsija veloittaisivat liian suuria kustannuksia tuhlaten siten julkisia varoja. Toinen ongelma-alue liittyi Caproleunalle ja Lindelle maksettuihin kan- jotka olivat suuruudeltaan 25 prosenttia k(cid:228)ytt(cid:228)- nustuslisiin, m(cid:228)tt(cid:246)mist(cid:228), BvS:lle palautetuista summista. ja Jatkuvan kustannusseurannan osalta komissio toteaa, ett(cid:228) Infra- Leuna noudattaa julkisia hankintoja koskevan oikeuden ja eri- tyisesti julkisia hankintoja koskevien komission direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Silloin kun urakasta ei n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan tarvitse j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) julkista tarjouskilpailua, InfraLeunan velvolli- suutena on hankkia tarjous v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmelta p(cid:228)tev(cid:228)lt(cid:228) tarjo- uksentekij(cid:228)lt(cid:228), jollei kyse ole v(cid:228)h(cid:228)merkityksisest(cid:228) sopimuksesta. Saksa on selv(cid:228)sti taannut t(cid:228)m(cid:228)n. InfraLeunan on teht(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s laatun(cid:228)k(cid:246)kohtien tarjouksen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) kustannus- perusteella. Yksityist(cid:228)missopimuksen 11 §:n 3 kohdan a ala- kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) useiden tarjousten ollessa saman- arvoisia on suosittava Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevia yrityksi(cid:228). Saksa on taannut, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) goodwill-lauseke poiste- taan 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyn komission kannan- oton ja 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyn Saksan ilmoituksen mukaisesti. Kuten edell(cid:228) jo mainittiin, BvS tarkastaa nelj(cid:228)nnes- vuosittain, kuinka InfraLeuna on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt varoja. BvS voi vas- tustaa vahvistettujen summien korottamista, jolloin yhti(cid:246)kokouksen on teht(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228) yksimieli- nen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. Jos yksimielisyyteen ei p(cid:228)(cid:228)st(cid:228), on yksityist(cid:228)missopi- muksen 27 §:n mukaisesti aloitettava sovittelu- ja v(cid:228)limiesme- nettely. Jos BvS katsoo, ett(cid:228) varoja ei ole k(cid:228)ytetty oikeaan tar- koitukseen tai kustannukset on ilmoitettu liian suuriksi, on ensin yritett(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) osakkeenomistajienv(cid:228)liseen yksimielisyy- liiketoimintasuunnitelmassa Komissio totesi ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) Caproleuna ja Linde eiv(cid:228)t voi- neet vaikuttaa paljon rakenneuudistus- ja investointitoimenpi- teiden toteuttamiseen. V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tet- tiin jo ennen InfraLeunan perustamista ja yksityist(cid:228)missopi- muksen allekirjoittamista. Komissio oli vakuuttunut siit(cid:228), ett(cid:228) liitteen(cid:228) osa yksityist(cid:228)mis- liiketoimintasuunnitelma, joka oli suunnitelmaa, sis(cid:228)lsi kaikki suunnitellut toimenpiteet, ja siten rakenneuudistusohjelma oli valmis jo ennen yksityist(cid:228)missopi- muksen tekemist(cid:228). Liiketoimintasuunnitelmasis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yksityis- (22) InfraLeunan liiketoimintasuunnitelmassa luetellaan yksityiskohtai- sesti kaikki toimenpiteet ja niiden arvioidut kustannukset. BvS:n neuvoa-antava komitea pystyi siten toisin kuin muissa yksityist(cid:228)- mishankkeissa ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa analysoimaan tarkasti yksitt(cid:228)is- ten toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyden ja kustannukset. Komissio olettaa sen vuoksi, ett(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t korjaavat toimenpiteet on toteutettu mahdollisesti liian korkeiden kustannusten laskemiseksi asianmukaiselle tasolle. 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/15 teen, ja jos se ei onnistu, on aloitettava sovittelu- ja v(cid:228)limies- menettely yksityist(cid:228)missopimuksen 27 §:n mukaisesti. Komissio katsoo, ett(cid:228) BvS on ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarvittavat val- vontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, joiden avulla se osakkeenomistajana ja my(cid:246)s v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien investointien rahoittajana voi hyv(cid:228)ksynt(cid:228)- ja vastustusoikeuttaan k(cid:228)ytt(cid:228)en jatkuvasti valvoa tarkkaan inves- tointien ja rakenneuudistuksen laajuutta ja tarkoituksenmukai- suutta. Urakoiden kilpailuttaminen ja useiden tajousten han- kinta antavat lis(cid:228)takuun siit(cid:228), ett(cid:228) kustannukset eiv(cid:228)t ole liian korkeita, vaan urakat toteutetaan markkinahinnoilla. Komissio pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s kannustuslisi(cid:228) koskevaa s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) lis(cid:228)j(cid:228)rjes- telm(cid:228)n(cid:228), jolla voidaan valvoa kustannusten pienent(cid:228)mist(cid:228). Lupaus, jonka mukaan Caproleuna ja Linde saavat osan kustan- nuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228), auttaa rajoittamaan toimenpiteet ehdottomasti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miin ja ansaitsee sen vuoksi periaatteessa hyv(cid:228)ksyn- n(cid:228)n. Niinp(cid:228) komissio on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n 96/545/EY hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)llaisen DOW Chemical Companylle maksetun kannustuslis(cid:228)n tukena (23). Komissio tutki t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen, ovatko n(cid:228)m(cid:228) asiat olosuhteiltaan toisiinsa verrattavissa, jotta se voisi arvioida, voidaanko Capro- leunalle ja Lindelle maksettuja kannustuslisi(cid:228) koskeva s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) hyv(cid:228)ksy(cid:228) samoin kuin DOW Chemical Companyn tapauksessa. l(cid:228)hdett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kannustuslisien maksa- Periaatteessa oli mista sijoittajille oli molemmissa tapauksissa pidett(cid:228)v(cid:228) julkisten varojen my(cid:246)nt(cid:228)misen(cid:228). DOW Chemical Company otti hal- tuunsa tuotantolaitokset THA:lta tarkoituksenaan toteuttaa ensin rakenneuudistus ja lopulta harjoittaa kannattavaa tuotan- totoimintaa. Sijoittaja k(cid:228)ytti t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen paljon omia varojaan, kun taas Caproleuna ja Linde osallistuivat rahoituk- seen ainoastaan osakep(cid:228)(cid:228)omaansa vastaavalla summalla. Ne eiv(cid:228)t kuitenkaan voi odottaa InfraLeunasta omistamilleen osak- keille tuottoa lukuun ottamatta ep(cid:228)varmoja osinkoja, jotka ovat enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia niiden osakep(cid:228)(cid:228)omasta. Saksa v(cid:228)itti, ett(cid:228) toisin kuin DOW Chemical Companya koske- vassa asiassa, jossa toimenpiteest(cid:228) hy(cid:246)tyiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa tai jopa yksinomaan sijoittajat, InfraLeunaa koskevassa asiassa sijoitta- jien osallistuminen rahoitukseen hy(cid:246)dytt(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)asiassa julkista tahoa. BvS my(cid:246)nt(cid:228)isi kannustuslis(cid:228)t vastikkeeksi t(cid:228)st(cid:228) hy(cid:246)dyst(cid:228). Caproleuna ja Linde antaisivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n taitotietonsa ja hoitai- sivat BvS:n puolesta teollisuusalueen kehitt(cid:228)misen, uusien sijoit- tajien tuomisen alueelle ja infrastruktuurin tarjoamisen. Lis(cid:228)ksi ne antaisivat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n huomattavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n omia varojaan ja henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. Vuonna 1995 BvS:n, Caproleunan ja Linden palkkaama riippumaton asiantuntijaryhm(cid:228) k(cid:228)ytti l(cid:228)hes koko vuoden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien investointitoimenpiteiden m(cid:228)(cid:228)rittele- miseen ja kustannusanalyysin laatimiseen. Lis(cid:228)ksi Caproleunan ja Linden johdolla saavutettaisiin s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228), mink(cid:228) vuoksi molempien osallistuminen hankkeeseen oli eritt(cid:228)in toivottavaa. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) oli merkityksellist(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) yritykset olivat Leunan suurimmat sijoittajat, joilla oli siten paljon kokemusta (23) Ks. alaviite 11. rakenneuudistus- ja investointitoimenpiteiden toteuttamisesta, joten niiden kokemusta voitiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksi. T(cid:228)m(cid:228)n perus- teella THA ehdotti tuolloin, ett(cid:228) n(cid:228)ille yrityksille annettaisiin osuus s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n osuuden olisi oltava tarpeeksi suuri, jotta se todella muodostaisi houkuttelevan kannustimen, mutta toisaalta sen olisi oltava suhteessa toimenpiteiden kokonais- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Lopulta enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi sovittiin 20 miljoonaa Saksan markkaa yrityst(cid:228) kohden. Niinp(cid:228) Caproleunalle ja Lin- delle maksettavat kannustuslis(cid:228)t muodostaisivat tuloksesta riip- puvan korvauksen sijoittajien panoksesta. Komissio ei voinut hyv(cid:228)ksy(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) perusteluja. InfraLeunaa kos- keva suunnitelma perustuu periaatteessa siihen, ett(cid:228) kaikkien osallistujien, my(cid:246)s sijoittajien ja osakkeenomistajien, todellinen hy(cid:246)ty muodostuu viime k(cid:228)dess(cid:228) infrastruktuurin tarjoamisesta ja uusien sijoittajien tulemisesta alueelle. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) InfraLeunan tarjoamien palvelujen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) joka kattaa kaikki kustannukset, on maksettava korvaus, mukaan lukien kehityskustannukset. Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n, Saksan useaan kertaan selvitt(cid:228)m(cid:228)n periaatteen perusteella komissio voi p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n osallistuja ei saa sellaista hy(cid:246)ty(cid:228), jolla olisi merkityst(cid:228) valtiontukioikeuden kannalta. Kannustuslisien maksaminen olisi ristiriidassa t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n kanssa. Ensin- n(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n Saksa ei ole pystynyt osoittamaan, mink(cid:228) laatuisia pal- veluja ja kuinka paljon palveluja sijoittajat todella tarjosivat. Niinp(cid:228) komission mielest(cid:228) sijoittajat eiv(cid:228)t tarjonneet vastasuori- tusta, mink(cid:228) vuoksi korvaus ei ole oikeutettu. Ennemminkin valtion rahoitus on valtion yksipuolisesti toteuttama toimen- pide, joka on valtiontukik(cid:228)sitteen olennainen osatekij(cid:228). Toiseksi kannustuslis(cid:228) merkitsee sijoittajille taloudellista etua, jota ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) tukena, koska toisin kuin DOW Chemical Companya koskevassa asiassa Linde ja Caproleuna eiv(cid:228)t juu- rikaan osallistu itse kokonaissuunnitelmaan. Komissio katsoo sen vuoksi, ett(cid:228) kannustuslisien maksamista ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Investointeihin ja rakenneuudistukseen my(cid:246)nnetty P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): 700 miljoonan Saksan markan summa ei muodosta tukea. T(cid:228)m(cid:228)n varmistamiseksi on kuitenkin t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) tietyt ehdot. 4. K(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oma BvS antaa InfraLeunan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n rakenneuudistusvaiheen aikana 30 miljoonaa Saksan markkaa k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)omaa. My(cid:246)nnetyn k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oman k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) on toimitettava nelj(cid:228)nnesvuosittain todisteet, joiden perusteella BvS voi tarkistaa kulujen suuruu- den ja niiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyden. Jos InfraLeuna pystyy katta- maan kulut omilla tuloillaan, julkisia varoja ei saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). Komissio suhtautuu periaatteessa varauksellisesti k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)- oman my(cid:246)nt(cid:228)miseen, koska kustannuksista vapauttaminen voi olla yrityksen tukemista ja siten johtaa yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen kilpai- lun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen. L 260/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 Komissio katsoo, ett(cid:228) InfraLeunan tapauksessa k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oman my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) on arvioitava samalla tavalla kuin investointi- ja rakenneuudistuskustannusten kattamista valtion varoin. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella ei ole kyse InfraLeunan suosimisesta, koska t(cid:228)m(cid:228) ei saa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varoja oman etunsa mukaisesti, vaan sen on k(cid:228)ytet- t(cid:228)v(cid:228) ne m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyihin yhti(cid:246)t(cid:228) koskeviin tarkoituksiin ja kohtei- siin. Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)jien suosimista ei voi esiinty(cid:228), koska kustan- nukset, jotka maksetaan my(cid:246)nnetyll(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)omalla, on otet- tava mukaan hintalaskelmiin, eik(cid:228) hintojen alentaminen ole sen vuoksi mahdollista. InfraLeunan osakkeenomistajien suosimi- nen ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole mahdollista, koska kuvaillut valvontaj(cid:228)r- jestelm(cid:228)t, tarvittaessa komission tarpeellisena pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) muo- dossa, riitt(cid:228)v(cid:228)t est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n varojen k(cid:228)yt(cid:246)n muihin tarkoituksiin kuin mihin ne oli tarkoitettu. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): 30 miljoonan Saksan markan summa ei muodosta tukea. k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)omaan InfraLeunan my(cid:246)nnetty 5. Tappioiden kattaminen InfraLeunan rakenne on monimutkainen, ja sen perustana on erilaisten etujen tasapaino ja yksitt(cid:228)isten osallistujien suosimi- sen tai syrjimisen poissulkeminen. Komissio suhtautuu suunni- telmaan periaatteessa my(cid:246)nteisesti. Tasapainoisesta valvontaj(cid:228)r- jestelm(cid:228)st(cid:228) huolimatta on edelleen olemassa riski, ett(cid:228) vapaasti k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaa tappioiden kattamista voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)- rin hintatukena. Komissio katsoo, ett(cid:228) se voi tehd(cid:228) lopullisen my(cid:246)nteisen arvion suunnitelmasta vasta sen j(cid:228)lkeen, kun hinta- tuet on tehty mahdottomiksi kielt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tappioiden kattami- nen. Komission mielest(cid:228) tappioiden kattaminen ei ole edes tar- peen. Saksan mukaan tappioiden kattamisesta sovittiin p(cid:228)(cid:228)asi- assa sen vuoksi, ett(cid:228) varmuuden vuoksi olisi mahdollista kor- vata tiettyj(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) riskej(cid:228), joiden esiintymist(cid:228) ja laajuutta ei voitu ennustaa sopimuksen tekohetkell(cid:228). Komissio ei voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) t(cid:228)llaista varotoimenpidett(cid:228), ja tiedot osoittavat, ettei- v(cid:228)t riskit ole toteutuneet. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228): Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee t(cid:228)m(cid:228)n perusteella, ett(cid:228) tappioiden kattamista ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Jos tappioiden kattaminen osoit- tautuu v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi, on siit(cid:228) ilmoitettava komissiolle erik- seen, ja komission on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) se. 6. Kolmansien erityiset ep(cid:228)ilyt Tarjotut palvelut ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa alueellisia infrastruktuuripalve- luja. My(cid:246)nnettyjen varojen v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246) ja yksitt(cid:228)isten kustan- nustekij(cid:246)iden ilmoittaminen liian suuriksi ei ole mahdollista laajan valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n vuoksi. InfraLeunan suunnitelma mainostaa aluetta siell(cid:228) jo toimivien yritysten avulla mainiten niiden nimet mainoksissa voidaan komission mielest(cid:228) hyv(cid:228)k- sy(cid:228), jos kyseiset yritykset osallistuvat kustannuksiin kohtuulli- sessa m(cid:228)(cid:228)rin. T(cid:228)m(cid:228) edellytys t(cid:228)yttyy, koska InfraLeuna ja kysei- nen yritys jakavat kulut puoliksi. Komissio pystyi my(cid:246)s hylk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)ilyt siit(cid:228), ett(cid:228) Caproleu- nan ja Linde AG:n kilpailijoita estett(cid:228)isiin sijoittautumasta seu- dulle. Saksan uusissa osavaltioissa ja erityisesti Sachsen-Anhal- tin osavaltiossa on ylitarjontaa teollisuustonteista, joiden osta- minen on mahdollista kaikille yrityksille milloin tahansa, mink(cid:228) vuoksi kilpailijat voivat sijoittautua alueelle samoin ehdoin kuin Caproleuna ja Linde AG. Erityisesti Leunaan sijoittautumisen ja InfraLeunaan osakkaana osallistumisen osalta komissio toteaa, ett(cid:228) yksityist(cid:228)missopimus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) suojan kilpailijoita vastaan: yksityist(cid:228)missopimuksen 6 §:n 2 kohdan mukaan osakkeenomistajilla on vastustusoikeus, jos BvS k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) optio-oikeuttaan myyd(cid:228)kseen tontteja InfraLeu- nan tai muiden osakkaiden suorille kilpailijoille. Yksityist(cid:228)mis- sopimuksen 3 §:n 4 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) jonkin osakkaan suora kilpailija voi ostaa osuuksia InfraLeunasta ainoastaan kaikkien osakkaiden selv(cid:228)ll(cid:228) suostumuksella. T(cid:228)ll(cid:228) on merki- tyst(cid:228) BvS:n osto-option suhteen (yksityist(cid:228)missopimuksen 3 §:n 5 kohta), jonka mukaan Caproleunan ja Linde AG:n on kunkin myyt(cid:228)v(cid:228) 1 prosentti osakkeistaan BvS:n valitsemalle sijoitta- jalle. Komissio toteaa t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228), ett(cid:228) yleinen vaatimus, jonka mukaan uusien osakkaiden ottaminen osakeyhti(cid:246)(cid:246)n edellytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228), on tavallinen yhti(cid:246)oikeudessa. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa kaikki osakkeet 4:(cid:228)(cid:228) prosenttia lukuun ottamatta on jo tarkoi- tus myyd(cid:228), jolloin yksityist(cid:228)missopimuksen 3 §:n 4 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyll(cid:228) suojalla kilpailijoita vastaan ei ole juurikaan merki- tyst(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) lauseke voidaan yleisyytens(cid:228) vuoksi hyv(cid:228)ksy(cid:228). Komission mielest(cid:228) tilanne on kuitenkin toisenlainen yksityist(cid:228)- missopimuksen 6 §:n 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn vastustusoikeuden osalta. Kilpailijoiden yleinen poissulkeminen, joka n(cid:228)ytt(cid:228)isi ole- van mahdollista t(cid:228)m(cid:228)n lausekkeen perusteella, ei ole oikeutet- tua. Koska InfraLeuna on sitoutunut varmistamaan eri etujen v(cid:228)lisen tasapainon ja syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyden periaatteen, t(cid:228)llainen kertakaikkinen poissulkeminen olisi p(cid:228)invastoin ristiriidassa kokonaissuunnitelman kanssa. Komissio toteaa, ett(cid:228) kolmansien esille ottamat ep(cid:228)ilyt ovat perusteettomia. Suurin osa toimenpiteist(cid:228) ei muodosta tukea; yksitt(cid:228)isten yritysten ep(cid:228)suora tukeminen, ja siten tuotantokus- tannusten pienent(cid:228)minen ja kilpailukyvyn parantaminen, ei ole mahdollista. Niinp(cid:228) synteettikuituteollisuuden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty kapasiteetin supistaminen ei ole tarpeen. 7. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) Komissio suhtautuu kaiken kaikkiaan my(cid:246)nteisesti suunnitel- maan, johon InfraLeuna perustuu. Kemianteollisuuden teolli- suusalueen yksityist(cid:228)minen oli vaikea teht(cid:228)v(cid:228) julkisille viran- 6. 10. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 260/17 ja toiseksi oli pysytt(cid:228)v(cid:228) omaisille: ensinn(cid:228)kin oli otettava huomioon alueen nykyiset etenev(cid:228)n kehityksen olosuhteet mukana, huolehdittava alueelle sijoittautuneiden yritysten tar- peista ja t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) yksityist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) otetut velvolli- suudet. Sen j(cid:228)lkeen kun THA/BvS olivat vuosikausia yritt(cid:228)neet l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) infrastruktuurille yksityisen sijoittajan, komission mie- lest(cid:228) laadittu suunnitelma on paras ratkaisu. Sen avulla julkiset viranomaiset voivat t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) velvollisuutensa yksityist(cid:228)(cid:228) Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevat yritykset ja saattaa t(cid:228)m(cid:228)n teht(cid:228)- v(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. toimenpiteet Tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) suunnitellut eiv(cid:228)t suosi yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n hankkeeseen osallistujista, jos komission asettamia ehtoja noudatetaan. Toimenpiteet mahdollistavat Inf- ja rakenneuudistusvaiheen loppu- raLeunan elinkelpoisuuden, misen j(cid:228)lkeen saavutetaan tasapainoinen kassavirta, mink(cid:228) seu- rauksena InfraLeunan rahoitusta voidaan pit(cid:228)(cid:228) turvattuna pit- k(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). tai jos Jos Komissio toteaa edelleen, ett(cid:228) investointi- ja rakenneuudistus- toimenpiteiden kustannuksia pit(cid:228)isi olla mahdollista nostaa, jos lis(cid:228)toimenpiteiden toteuttaminen se on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). ja raken- investointi- osoittautuu v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi neuudistustoimenpiteiden kustannukset nousevat ulkoisten tekij(cid:246)iden vaikutuksesta, voidaan enint(cid:228)(cid:228)n 100 miljoonaa Sak- san markkaa purku- ja raivaust(cid:246)ihin varatusta summasta k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) investointeihin ja rakenneuudistukseen. Varoja ei kuiten- kaan saa siirt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ksi toisiin tarkoituksiin ilman hyv(cid:228)k- synt(cid:228)(cid:228) BvS:lt(cid:228), jonka on tarkistettava toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t- t(cid:246)myys ja asianmukaisuus. Muut varojen siirrot eiv(cid:228)t ole mah- dollisia, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Seuraavat rahoitusavustukset, jotka Saksa on my(cid:246)nt(cid:228)nyt Infra- j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)Infra- Leuna Infrastruktur und Service GmbH:lle, Leuna(cid:148), eiv(cid:228)t ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia: Investointi- ja rakenneuudistusavustukset (enint(cid:228)(cid:228)n) Purku- ja raivaust(cid:246)ihin my(cid:246)nnetyt avustukset (enint(cid:228)(cid:228)n) K(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oma (enint(cid:228)(cid:228)n) Yhteens(cid:228) 700 miljoonaa Saksan markkaa 288 miljoonaa Saksan markkaa 30 miljoonaa Saksan markkaa 1 018 miljoonaa Saksan markkaa 2 artikla M(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)t(cid:246)n osa ymp(cid:228)rist(cid:246)vahinkojen korjaamiseen my(cid:246)n- netyst(cid:228) 150 miljoonan Saksan markan kokonaissummasta on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, joka kuitenkin soveltuu yhteismarkkinoille. Loppuosa ei ole tukea. 3 artikla Saksan on varmistettava, ett(cid:228) kaikki InfraLeunan tarjoamat pal- velut ovat ilman syrjint(cid:228)(cid:228) ja ilman poikkeuksia kaikkien alu- eella toimivien yritysten saatavilla kohtuullista korvausta vas- taan. 4 artikla Saksan on varmistettava, ett(cid:228) InfraLeunan, Linde AG:n, Capro- leuna GmbH:n ja Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Son- deraufgaben -viraston v(cid:228)list(cid:228) yksityist(cid:228)missopimusta ja Infra- Leunan yhti(cid:246)sopimusta muutetaan seuraavien kohtien mukai- sesti: 1) Yksityist(cid:228)missopimusta ja erityisesti sen 12 §:(cid:228)(cid:228) on muu- tettava siten, ettei en(cid:228)(cid:228) ole mahdollista, ett(cid:228) Bundes- f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgaben kattaa anstalt 50 miljoonan Saksan markan tappiot. 2) Yksityist(cid:228)missopimusta ja erityisesti sen 3 §:(cid:228)(cid:228) on t(cid:228)yden- nett(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 1 prosentti InfraLeunan osak- keista on oltava Bundesanstalt f(cid:252)r vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin hallussa rakenneuudistuksen ajan (31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2000). 3) Yksityist(cid:228)missopimusta on muutettava my(cid:246)s siten, ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n osakkaista ei saa rakenneuudistuksen aikana eik(cid:228) sit(cid:228) seuraavien 15 vuoden aikana omistaa osakkeista enemp(cid:228)(cid:228) kuin 24,5 prosenttia. Saksan on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) sek(cid:228) Caproleunan ett(cid:228) Linde AG:n osakeomis- tukset pienennet(cid:228)(cid:228)n 24,5 prosenttiin. Sopimuksen 3 §:n 5 kohdan toisesta lauseesta on poistettava sanat (cid:148)[(cid:133)] raken- neuudistusvaiheen p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen [(cid:133)](cid:148), jotta BvS voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) osto-optiotaan milloin tahansa. Lis(cid:228)ksi 3 §:n 3 kohdan ensimm(cid:228)ist(cid:228) lausetta on muutettava siten, ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n ostaja ei saa hankkia enemp(cid:228)(cid:228) kuin 24,5 pro- senttia InfraLeunan osakep(cid:228)(cid:228)omasta. 4) Yksityist(cid:228)missopimuksen 11 §:n 3 kohdan goodwill-lau- seke on poistettava. 5) Yksityist(cid:228)missopimusta ja erityisesti sen 11 §:n 3 kohdan b alakohtaa on muutettava siten, ett(cid:228) InfraLeuna voi k(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) BvS:n raivaust(cid:246)ihin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) summasta enint(cid:228)(cid:228)n ja raken- 100 miljoonaa Saksan markkaa investointi- neuudistustoimenpiteisiin ainoastaan, jos osoittautuu v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi toteuttaa lis(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisia toimenpiteit(cid:228) tai jos investointi- ja rakenneuudistustoimenpiteiden kustannuk- set nousevat ulkoisten tekij(cid:246)iden vaikutuksesta. Varojen siirt(cid:228)miselle on kuitenkin saatava ensin BvS:n hyv(cid:228)ksynt(cid:228). L 260/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 6. 10. 1999 BvS:n on tarkistettava riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella toimenpiteiden v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys ja asianmu- kaisuus. Muut varojen siirrot eiv(cid:228)t ole mahdollisia. 2. Saksan on ilmoitettava komissiolle EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikista tapauksista, joissa poiketaan muutetusta sopimuksesta, sek(cid:228) vero- tai mui- den etujen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228). 6) Yksityist(cid:228)missopimuksen 14 §:n 4 kohdan kolmas ala- kohta on poistettava. 7) Yksityist(cid:228)missopimuksen 6 §:n 2 kohdan toisesta lauseesta on poistettava sanat (cid:148)tai InfraLeunan suorille kilpailijoille(cid:148). 8) Yksityist(cid:228)missopimuksen 15 §:n 2 kohtaa on muutettava siten, ett(cid:228) InfraLeunalla on velvollisuus harjoittaa toimin- taansa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 15 vuotta rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymi- sen (31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000) j(cid:228)lkeen. 9) InfraLeunan yhti(cid:246)sopimuksen 11 §:(cid:228)(cid:228) on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) yhti(cid:246)sopimuksen 6 §:n 5 kohdan a alakohdan muuttaminen, t(cid:228)ydent(cid:228)minen tai poistaminen on mahdol- lista ainoastaan yksimielisell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228). Lis(cid:228)ksi InfraLeu- nan yhti(cid:246)sopimuksen 6 §:n 5 kohdan a alakohdasta on poistettava sanat (cid:148)jos sopimuksen kokonaisarvo ylitt(cid:228)(cid:228) 1 miljoonaa Saksan markkaa koko sen voimassaolo- aikana(cid:148). 10) InfraLeunan yhti(cid:246)sopimusta on muutettava siten, ett(cid:228) Inf- raLeunan velvollisuutta noudattaa rajoitettujen voittojen ja osinkojen jakokieltoa periaatetta, syrjint(cid:228)kieltoa (3 §) (13 §:n 4 kohta) ei voida muuttaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 15 vuoteen rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228). 5 artikla Saksan on varmistettava, ett(cid:228) InfraLeunan osakkeista maksetaan markkinahinta. Osakkeiden markkina-arvon arvioinnissa on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) riippumatonta arvioijaa. Arvion on perustuttava joka lasketaan rakenneuudistuksen p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) tuottoarvoon, seuraavilta 15 vuodelta, ja maksamatta j(cid:228)tettyihin voittoihin. Tarvittaessa yksityist(cid:228)missopimusta ja InfraLeunan yhti(cid:246)sopi- musta on muutettava. Jos markkina-arvo osoittautuu osakkei- den nimellisarvoa suuremmaksi, Saksan on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) Caproleuna ja Linde AG maksavat erotuksen BvS:lle. 6 artikla Saksan on toimitettava komissiolle j(cid:228)ljenn(cid:246)s muutetusta 1. sopimuksesta kuukauden kuluessa sen tekemisest(cid:228). 7 artikla 1. Saksan on toimitettava komissiolle puolivuosittain kerto- mukset rakenneuudistuksen edistymisest(cid:228) ja yksityist(cid:228)missopi- muksen eri kohtien mukaan my(cid:246)nnettyjen varojen maksami- sesta, jotta komissio voi valvoa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen noudatta- mista. Kertomukset on toimitettava kertomuskautta seuraavan vuoden alkupuoliskolla. 2. Saksan on toimitettava komissiolle yksityist(cid:228)missopimuk- sen 10 §:n 3 kohdassa ja 11 §:n 3 kohdassa tarkoitetut todis- teet, 14 §:n 3 kohdassa tarkoitetut todisteet ja nelj(cid:228)nnesvuosit- taiset investointiraportit sen j(cid:228)lkeen, kun riippumaton asiantun- tija on ensin arvioinut kustannusten suuruuden ja toimenpitei- den v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyden. Komissiolle on toimitettava my(cid:246)s 14 §:n 4 kohdassa tarkoitettu loppuselvitys. 8 artikla Saksa ei saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) InfraLeunalle muita varoja sen raken- neuudistussuunnitelman tukemiseksi, jota t(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koskee. 9 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tiedoksiantamisesta, mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) se on toteuttanut t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen noudattamiseksi. 10 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen