title: Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica y rectifica el Reglamento (CE) n° 2200/96 por el que se establece la organización común de mercados en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
market intervention
marketing standard
producer organisation
production aid
vegetable

formats: html pdf print

text: C 381/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 12. 98 COMISIŁN Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica y rectifica el Reglamento (CE) no 2200/96 por el que se establece la organizaci(cid:246)n comœn de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (98/C 381/07) COM(1998) 647 final - 98/0309(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:246)n el 12 de noviembre de 1998) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y en particular su art(cid:242)culo 43, Considerando que conviene ampliar a todos los produc(cid:220) tos retirados del mercado y distribuidos gratuitamente las disposiciones actuales relativas a la aceptaci(cid:246)n por parte de la Comunidad de los gastos de transporte, selecci(cid:246)n y embalaje inherentes a estas distribuciones gratuitas, Vista la propuesta de la Comisi(cid:246)n, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Art(cid:242)culo 1 Visto el dictamen del Comit~ Econ(cid:246)mico y Social, Considerando que el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se esta(cid:220) blece la organizaci(cid:246)n comœn de mercados en el sector de las frutas y hortalizas(cid:216)(˛), modificado, en lo que respecta a determinados c(cid:246)digos de la nomenclatura combinada, por el Reglamento (CE) no 2520/97 de la Comisi(cid:246)n(cid:216)(ˇ), estableci(cid:246) las normas aplicables a las organizaciones de productores reconocidas; que entre dichas normas figura la obligaci(cid:246)n de los productores asociados de vender la totalidad de su producci(cid:246)n a trav~s de la organizaci(cid:246)n de productores; que, no obstante, se establece una exepci(cid:246)n a esta obligaci(cid:246)n en el caso de las ventas directas, en el lugar de la explotaci(cid:246)n, al consumidor para sus necesida(cid:220) des personales; que dicha excepci(cid:246)n, al consumidor para sus necesidades personales; que dicha excepci(cid:246)n est‘ li(cid:220) mitada en volumen; que, para tener en cuenta las pr‘cti(cid:220) cas habituales en determinadas regiones de la Comuni(cid:220) dad, conviene ampliar esta excepci(cid:246)n a las ventas direc(cid:220) tas fuera de la explotaci(cid:246)n, dentro de los l(cid:242)mites de volu(cid:220) men vigentes; Considerando que las versiones francesa, inglesa, ita(cid:220) liana, espa(cid:253)ola, portuguesa y sueca de la letra c) del apartado 4 del art(cid:242)culo 15 del citado Reglamento difie(cid:220) ren de las dem‘s versiones ling(cid:190)(cid:242)sticas; que, por tanto, conviene rectificar dichas versiones; (˛)(cid:217)DO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (ˇ)(cid:217)DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 41. El Reglamento (CE) no 2200/96 queda modificado de la siguiente manera: 1. (cid:217)En el primer gui(cid:246)n del punto 3 de la letra c) del apar(cid:220) tado 1 del art(cid:242)culo 11, se suprimen las palabras (cid:133)en su propia explotaci(cid:246)n(cid:176). 2. (cid:217)En el art(cid:242)culo 30, el texto del apartado 6 se sustituye por el siguiente: (cid:133)6. (cid:218)(cid:217)En las condiciones que se determinen con arre(cid:220) glo al procedimiento establecido en el art(cid:242)culo 46, la Comunidad se har‘ cargo de los gastos de transporte, selecci(cid:246)n y embalaje relacionados con las operaciones de distribuci(cid:246)n gratuita previstas en el apartado 1. (cid:176). Art(cid:242)culo 2 El texto de la letra c) del apartado 4 del art(cid:242)culo 15 del Reglamento (CE) no 2200/96 se sustituye por el si(cid:220) guiente: (cid:133)c) incluir en sus previsiones financieras los medios t~cnicos y humanos necesarios para garantizar el control del cumplimiento de las normas, de las disposiciones fitosanitarias y de los contenidos m‘ximos autorizados de residuos. (cid:176) Art(cid:242)culo 3 El presente Reglamento entrar‘ en vigor el tercer d(cid:242)a si(cid:220) guiente al de su publicaci(cid:246)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser‘ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro


title: Meddelande från kommissionen - Rambestämmelser för stöd till utbildning

eurovoc_concepts:
aid system
aid to undertakings
employment policy
fight against unemployment
integration into employment
vocational training

text: C 343/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 98 RAMBEST´MMELSER FˆR STˆD TILL UTBILDNING (98/C 343/07) (Text av betydelse f‰r EES) I. (cid:217)INLEDNING 1. (cid:217)Att ‰ka syssels…ttningen …r en av de viktigaste utma(cid:220) ningarna f‰r gemenskapen i dag. Trots en gradvis ‰kning av den ekonomiska verksamheten finns det fortfarande omkring 18 miljoner arbetsl‰sa i gemen(cid:220) skapen. Syssels…ttningen var d…rf‰r ett av huvud…m(cid:220) nena vid Europeiska r¿dets m‰te i Amsterdam och fr…mjandet av en ’’h‰g syssels…ttningsniv¿’’ kommer i Amsterdamf‰rdraget att vara en fr¿ga av gemensamt intresse f‰r medlemsstaterna. Det nya avsnitt om sys(cid:220) sels…ttning som kommer att inf‰ras i EG(cid:220)f‰rdraget ¿l…gger medlemsstaterna att utvecka en samordnad strategi f‰r syssels…ttningen och fr…mjandet av en kvalificerad arbetskraft som …r v…lutbildad och an(cid:220) passningsbar och av en arbetsmarknad som kan rea(cid:220) gera snabbt p¿ ekonomiska f‰r…ndringar. Detta m¿l med en h‰g syssels…ttningsniv¿ m¿ste ocks¿ beaktas i samband med gemenskapens ‰vriga politikomr¿den och initiativ. 2. (cid:217)Den viktiga roll utbildningen har f‰r att f‰rst…rka gemenskapens konkurrenskraft och f‰r att skapa och beh¿lla arbetstillf…llen understr‰ks redan 1993 i vit(cid:220) boken om tillv…xt, konkurrenskraft och syssels…tt(cid:220) ning. Vid Europeiska r¿dets m‰ten under de d…rp¿ f‰ljande ¿ren, s…rskilt de i Essen, Cannes och Mad(cid:220) rid, uppmuntrades medlemsstaterna att fr…mja inve(cid:220) steringar i utbildning, som …r mycket viktig f‰r kon(cid:220) kurrenskraften och som fungerar som en katalysator f‰r att stimulera tillv…xten och ¿terf¿ en socialt god(cid:220) tagbar syssels…ttningsniv¿. Vid Europeiska r¿dets ex(cid:220) tra m‰te i Luxemburg om syssels…ttningen den 20 och 21 november 1997 kom medlemsstaternas rege(cid:220) ringar ‰verens om att genomf‰ra f‰rdragets nya be(cid:220) st…mmelser om syssels…ttning. Genom r¿dets resolu(cid:220) tion av den 15 december 1997 om riktlinjer f‰r sys(cid:220) sels…ttningen under ¿r 1998(cid:216)(˛) fastst…lls en rad re(cid:220) kommendationer, som skall genomf‰ras i samtliga medlemsstater genom nationella handlingsplaner. Dessa riktlinjer bekr…ftades vid Europeiska r¿dets m‰te i Cardiff. 3. (cid:217)Av ett stort antal unders‰kningar som gjorts framg¿r att f‰rekomsten av kvalificerad arbetskraft …r mycket viktig f‰r f‰retagens lokaliseringsbeslut. Utbildning har d…rf‰r stor betydelse, inte bara f‰r arbetstagarna, (˛)(cid:217)EGT C 30, 28. 1. 1998, s. 1. som f‰rb…ttrar sin st…llning p¿ arbetsmarknaden och minskar risken f‰r att bli arbetsl‰sa, och f‰r f‰reta(cid:220) gen, som kan utnyttja utbildad arbetskraft f‰r att f‰rb…ttra sin verksamhet, utan …ven f‰r ekonomin i de regioner d…r en h‰gt kvalificerad arbetskraft …r avg‰rande f‰r att regionen skall kunna dra till sig nya investeringar. 4. (cid:217)De insatser som m¿ste g‰ras f‰r att f‰rb…ttra arbets(cid:220) marknadens funktion och minska utbildningsunder(cid:220) skottet kr…ver att samtliga parter agerar, dvs. med(cid:220) lemsstater, f‰retag, enskilda och arbetsmarknadens parter. Kommissionen har sj…lv genomf‰rt olika ini(cid:220) tiativ p¿ utbildningsomr¿det, b¿de i form av gemen(cid:220) skapsinitiativ och i form av komplement till natio(cid:220) nella initiativ. Kommissionen har ocks¿ str…vat efter att integrera utbildningsdimensionen och sin positiva inst…llning till denna i den ‰vriga gemenskapspoliti(cid:220) ken, inbegripet konkurrenspolitiken. Vid Europeiska r¿dets extra m‰te om syssels…ttningen i Luxemburg den 20 och 21 november bekr…ftades att ’’kommis(cid:220) sionen skall se till att kontrollen av statsst‰det inte inverkar h…mmande p¿ de arbetsmarknadspolitiska ¿tg…rder som …r f‰renliga med f‰rdraget’’. 5. (cid:217)Medlemsstaternas initiativ kan inte begr…nsas till att f‰rb…ttra systemen f‰r grundutbildning, yrkesutbild(cid:220) ning och utbildning f‰r arbetsl‰sa. F‰retagen kan inte anpassa sig till strukturella och tekniska f‰r…nd(cid:220) ringar endast genom upps…gningar och anst…llning av extern arbetskraft som …r mera kvalificerad. Det …r n‰dv…ndigt att utforma en f‰rebyggande politik som uppmuntrar arbetstagarna att f‰rb…ttra sin kompe(cid:220) tens och anpassningsf‰rm¿ga och som uppmuntrar f‰retagen att investera i utbildning av sina anst…llda. En s¿dan politik m¿ste syfta till att undvika att mindre kvalificerade arbetstagare glider ut i arbets(cid:220) l‰shet och i st…llet garantera att de f¿r ny utbildning och nya kvalifikationer som kan ‰verf‰ras till andra verksamheter. F‰r att genomf‰ra detta kr…vs bety(cid:220) dande ekonomiska medel och en offentlig insats som kan utg‰ra ett n‰dv…ndigt incitament i hela gemen(cid:220) skapens intresse. Detta utg‰r f‰r ‰vrigt ett av huvud(cid:220) kriterierna f‰r st‰d fr¿n strukturfonderna till investe(cid:220) 11. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/11 ringar i m…nskliga resurser inom ramen f‰r politiken f‰r ekonomisk och social sammanh¿llning. marknaden kommer den att beakta s¿dana positiva effekter av st‰det som kan ber…ttiga en snedvridning av konkurrensen. 6. (cid:217)De flesta av de offentligt finansierade ¿tg…rderna p¿ utbildningsomr¿det omfattas inte av konkurrensre(cid:220) glerna. N…r medlemsstaterna inf‰r ekonomiska eller skattem…ssiga ¿tg…rder som skall ug‰ra incitament f‰r f‰retagen att investera i utbildning av sina an(cid:220) st…llda, …r det emellertid n‰dv…ndigt att se till att s¿(cid:220) dana ¿tg…rder inte strider mot konkurrenspolitikens m¿l som liksom gemenskapspolitiken p¿ utbildnings(cid:220) omr¿det syftar till att s…kerst…lla f‰retagens konkur(cid:220) renskraft. Det ¿ligger kommissionen att i enlighet med reglerna om statligt st‰d i artiklarna 92 och 93 i f‰rdraget unders‰ka om utbildnings¿tg…rderna kan utg‰ra ett st‰d i den mening som avses i artikel 92. 1 i f‰rdraget och att s…kerst…lla att de …r f‰renliga med den gemensamma marknaden. 7. (cid:217)I detta h…nseende kan det konstateras att utbild(cid:220) ningskostnaderna alltmer utg‰r en del av de kostna(cid:220) der som f‰retagen m¿ste b…ra f‰r att kunna f‰rbli konkurrenskraftiga. Det tekniska fram¿tskridandet, inf‰randet av ny teknologi och den snabba utveck(cid:220) lingen inom omr¿det f‰r forskning och teknisk ut(cid:220) veckling tvingar f‰retagen att fortl‰pande utbilda sin personal. Ett st‰d till utbildning som syftar till att f‰r vissa f‰retag minska s¿dana kostnader som de nor(cid:220) malt b‰r b…ra sj…lva och som ligger i deras eget in(cid:220) tresse f‰r att f‰rb…ttra sina anst…lldas kvalifikationer, ger dessa f‰retag en f‰rdel i f‰rh¿llande till deras konkurrenter och kan d…rf‰r snedvrida konkurren(cid:220) sen. 8. (cid:217)Om en ¿tg…rd utg‰r statligt st‰d enligt artikel 92. 1 m¿ste den anm…las till kommissionen i god tid och godk…nnas av denna innan den genomf‰rs. Detta system har som enda syfte att s…kerst…lla att kommis(cid:220) sionen kontrollerar st‰den p¿ f‰rhand f‰r att und(cid:220) vika att ¿tg…rder som f‰rorsakar snedvridningar av konkurrensen som strider mot det gemensamma in(cid:220) tresset genomf‰rs(cid:216)(ˇ). N…r kommissionen unders‰ker om ¿tg…rden …r f‰renlig med den gemensamma (ˇ)(cid:217)Det b‰r p¿pekas att r¿det den 7 maj 1998 med st‰d av arti(cid:220) kel 94 i f‰rdraget antog f‰rordning (EG) nr 994/98 (EGT L(cid:217)142, 14. 5. 1998, s. 1) som bemyndigar kommissionen att fr¿n kravet p¿ f‰rhandsanm…lan undanta vissa kategorier av st‰d som uppfyller kriterierna om f‰renlighet med den ge(cid:220) mensamma marknaden. Bland dessa st‰dkategorier ¿terfinns …ven st‰d till utbildning. 9. (cid:217)Utbildning medf‰r n…mligen i allm…nhet positiva ex(cid:220) terna effekter f‰r hela samh…llet. De resurser ett f‰(cid:220) retag l…gger p¿ utbildning kommer …ven de utbildade arbetstagarna till godo och ‰kar reserven av kvalifi(cid:220) cerade arbetstagare, vilken …ven andra f‰retag kan utnyttja. Totalt sett f‰rst…rker investeringarna i ut(cid:220) bildning gemenskapsindustrins konkurrenskraft och g‰r gemenskapen mera attraktiv som investeringsom(cid:220) r¿de. Eftersom f‰retagen inte beaktar dessa f‰ljd ef(cid:220) fekter vid sina beslut att investera i utbildning …r det m‰jligt att den samlade insats som f‰retagen g‰r p¿ detta omr¿de …r mindre …n vad som …r socialt opti(cid:220) malt, s…rskilt som en investering i utbildning ur f‰re(cid:220) tagens synvinkel inneb…r en risk f‰r att arbetstagarna l…mnar f‰retaget f‰r andra f‰retag efter att ha f¿tt sin utbildning. Denna risk tenderar att vara …nnu st‰rre f‰r ett litet f‰retag, vilket …r en av orsakerna till att sm¿ f‰retag …r tveksamma till att investera i utbildning. Risken …r …ven st‰rre om kvalificatio(cid:220) nerna kan ‰verf‰ras till andra verksamheter. Dessa f‰rh¿llanden g‰r att flertalet st‰d till utbildning inte b‰r betraktas som driftsst‰d och att kommissionen d…rf‰r kan st…lla sig positiv till s¿dana st‰d, i den utstr…ckning de snedvridningar av konkurrensen dessa st‰d kan medf‰ra motiveras eller uppv…gs av att de bidrar till att uppn¿ ett m¿l av gemensamt in(cid:220) tresse som inte kan uppn¿s av enbart marknadskraf(cid:220) terna. Kommissionen har s¿ledes inom ramen f‰r sin politik f‰r statligt st‰d i allm…nhet st…llt sig positiv till utbildningsst‰d. 10. (cid:217)I en ‰nskan att g‰ra gemenskapens kontroll av ut(cid:220) bildningsst‰den mera ‰ppen f‰r insyn och att s…ker(cid:220) st…lla en likabehandling, har kommissionen utformat rambest…mmelser enligt vilka den bed‰mer utbild(cid:220) ningsst‰dens f‰renlighet med den gemensamma marknaden. De kriterier som utvecklas i dessa ram(cid:220) best…mmelser syftar till att s…kerst…lla att endast s¿(cid:220) dant utbildningsst‰d som bidrar till att f‰rverkliga gemenskapens m¿l godk…nns, att dessa st‰d inte ‰verstiger vad som …r n‰dv…ndigt f‰r att skapa inci(cid:220) tament och att st‰den inte utg‰r dolda driftsst‰d. 11. (cid:217)Dessa rambest…mmelser har s¿ledes flera m¿l, n…mli(cid:220) gen -(cid:217)att klarg‰ra tolkningen av artikel 92 och 93 i f‰r(cid:220) draget vad g…ller begreppet st‰d till utbildning C 343/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 98 f‰r att ‰ka r…ttss…kerheten och uppn¿ en st‰rre ‰ppenhet vad g…ller anm…lningsskyldigheten en(cid:220) ligt artikel 93. 3 i f‰rdraget, var ny kompetens eller n…r de ger de anst…llda till(cid:220) f…lle att g‰ra detta. -(cid:217)att s…kerst…lla samst…mmigheten dels mellan kon(cid:220) kurrensreglerna och genomf‰randet av annan ge(cid:220) menskapspolitik, s…rskilt p¿ omr¿det f‰r utbild(cid:220) ning och syssels…ttning, dels mellan reglerna om utbildningsst‰d och reglerna om andra former av st‰d (bland annat i andra riktlinjer eller rambe(cid:220) st…mmelser), och -(cid:217)att g‰ra kommissionens bed‰mning av utbild(cid:220) ningsst‰dens f‰renlighet med den gemensamma marknaden mera ‰ppen. 12. (cid:217)Punkt II definierar vilken typ av ¿tg…rder som kan utg‰ra ett st‰d som omfattas av konkurrensreglerna i f‰rdraget. Punkt III begr…nsar rambest…mmelsernas till…mpningsomr¿de. I punkt IV utvecklas de princi(cid:220) per som kommissionen kommer att grunda sig p¿ vid bed‰mningen av om ¿tg…rder som utg‰r st‰d …r f‰r(cid:220) enliga med den gemensamma marknaden. Dessa principer, som g‰r det m‰jligt att f‰rena m¿len f‰r en aktiv syssels…ttningspolitik med lika spelregler f‰r alla f‰retag, leder kommissionen till att fastst…lla en rad tr‰skelv…rden f‰r st‰dniv¿er, under vilka st‰den kan betraktas som f‰renliga med den gemensamma marknaden. Skillnaderna i de f‰reslagna tr‰skelv…r(cid:220) dena ¿terspeglar hur stora de externa effekterna …r och hur n‰dv…ndiga st‰den …r med h…nsyn till ut(cid:220) bildningens mer eller mindre ‰verf‰rbara karakt…r, f‰retagets storlek och i vilken region det …r bel…get. II. (cid:217)TILL´MPNINGSOMR¯DE FˆR ARTIKEL 92. 1 I EG(cid:220) FˆRDRAGET 13. (cid:217)Dessa rambest…mmelser avser endast ¿tg…rder som omfattas av artikel 92. 1 i f‰rdraget, enligt vilken ’’st‰d som ges av en medlemsstat eller med hj…lp av statliga medel, av vilket slag det …n …r, som snedvri(cid:220) der eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa f‰retag eller viss produktion, […r(cid:129) of‰r(cid:220) enligt med den gemensamma marknaden i den ustr…ckning det p¿verkar handeln mellan medlems(cid:220) staterna’’. Dessa rambest…mmelser avser s¿dant st‰d som gynnar ett eller flera f‰retag eller sektorer ge(cid:220) nom att minska de kostnader som dessa normalt skulle b…ra n…r de ‰nskar att deras anst…llda f‰rv…r(cid:220) ing¿r 14. (cid:217)Det b‰r konstateras att ett stort antal ¿tg…rder p¿ ut(cid:220) bildningsomr¿det inte omfattas av artikel 92. 1 i f‰r(cid:220) draget utan utg‰r allm…nna ¿tg…rder. Huvuddelen av utbildningsinsatserna i staternas traditionella uppgifter och kommer i princip alla personer och ar(cid:220) betstagare generellt till nytta. Statens finansiering av denna typ av utbildnings¿tg…rder gynnar inte vissa f‰retag eller viss produktion i den mening som avses i artikel 92. 1. Av praxis fr¿n kommissionen och Europeiska gemenskapernas domstol framg¿r under vilka omst…ndigheter en ¿tg…rd skall anses som ’’all(cid:220) m…n ¿tg…rd’’ och d…rmed inte omfattas av artikel 92. 1 i f‰rdraget. Detta g…ller bland annat f‰ljande: -(cid:217)Utbildningssystem och grundutbildning (t. ex. l…r(cid:220) lingsutbildning, system f‰r kombinerat arbete och undervisning). -(cid:217)Systemen f‰r utbildning eller omskolning av ar(cid:220) betsl‰sa, bl. a. f‰retagspraktik. -(cid:217)¯tg…rder som direkt riktar sig till arbetstagarna eller till och med vissa kategorier bland dessa ge(cid:220) nom att ge dem m‰jlighet att delta i utbildning oberoende av det f‰retag eller den sektor d…r de arbetar (t. ex. systemet med ett ’’utbildnings(cid:220) konto’’ [learning account(cid:129)). -(cid:217)Generella ordningar f‰r skattel…ttnader (t. ex. skattekrediter) som …r ‰ppna f‰r samtliga f‰retag som investerar i utbildning f‰r arbetstagare och som till…mpas automatiskt. 15. (cid:217)I detta h…nseende …r det dock viktigt att precisera att en ¿tg…rd som, …ven om den teoretiskt sett till…mpas generellt, i praktiken gynnar ett eller flera f‰retag el(cid:220) ler sektorer, …r av s…rskild karakt…r. Detta g…ller s…r(cid:220) skilt de fall d¿ de offentliga myndigheterna vid till(cid:220) l…mpningen av en generell ¿tg…rd har befogenhet att g‰ra en sk‰nsm…ssig bed‰mning som ger dem m‰j(cid:220) lighet att avpassa den ekonomiska insatsen efter om(cid:220) st…ndigheterna i det aktuella …rendet(cid:216)(—). S¿dana ¿t(cid:220) g…rder kan utg‰ra statligt st‰d i den mening som av(cid:220) ses i artikel 92. 1 i f‰rdraget och m¿ste anm…las enligt artikel 93. 3 i f‰rdraget. (—)(cid:217)Se …ven domstolens dom av den 26 september 1996 i m¿l C(cid:220)241/94 Frankrike mot kommissionen (’’Kimberly Clark’’), REG 1996, s. I(cid:220)4551. 11. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/13 16. (cid:217)Slutligen omfattas st‰d av artikel 92. 1 i f‰rdraget en(cid:220) dast i den utstr…ckning det p¿verkar handeln mellan medlemsstaterna. Utbildningsst‰d som beviljas f‰re(cid:220) tag eller sektorer vars verksamhet inte …r eller kan f‰rmodas vara f‰rem¿l f‰r handel mellan medlems(cid:220) staterna (t. ex. vissa lokala tj…nster) omfattas s¿ledes inte av artikel 92. 1 i f‰rdraget. Det b‰r till…ggas att st‰d som uppfyller villkoren enligt regeln om st‰d av mindre betydelse, som denna har definierats av kommissionen(cid:216)((cid:209)), inte heller anses p¿verka handeln mellan medlemsstaterna. S¿dant st‰d omfattas f‰lj(cid:220) aktligen inte heller av artikel 92. 1 i f‰rdraget och …r undantaget fr¿n anm…lningsskyldigheten enligt arti(cid:220) kel 93. 3. III. (cid:217)TILL´MPNINGSOMR¯DE FˆR DESSA RAMBE(cid:220) ST´MMELSER A. (cid:217)Principer 17. (cid:217)Dessa rambest…mmelser …r till…mpliga p¿ allt st‰d till utbildning som anm…ls eller genomf‰rs under den tid best…mmelserna g…ller, med undantag f‰r st‰d till ut(cid:220) bildning i samband med unds…ttning och omstruktu(cid:220) rering av f‰retag i sv¿righeter, s…rskilt st‰d till om(cid:220) skolning av arbetstagare. S¿dant st‰d kommer att bed‰mas i enlighet med best…mmelserna i kommis(cid:220) sionens riktlinjer p¿ det omr¿det(cid:216)((cid:210)). Vad g…ller sm¿ och medelstora f‰retag ers…tter dessa rambest…mmel(cid:220) ser f‰ljaktligen de best…mmelser om st‰d till utbild(cid:220) i gemenskapens nu g…llande ning som f‰reskrivs riktlinjer f‰r statligt st‰d till sm¿ och medelstora f‰(cid:220) retag(cid:216)((cid:211)). 18. (cid:217)Rambest…mmelserna …r i princip till…mpliga p¿ alla sektorer. F‰r sektorer som kommissionen betraktar som k…nsliga och f‰r vilka det finns s…rskilda gemen(cid:220) skapsregler om statligt st‰d (cid:216)((cid:212)), …r rambest…mmel(cid:220) ((cid:209))(cid:217)EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. ((cid:210))(cid:217)F‰r n…rvarande: Gemenskapens riktlinjer f‰r statligt st‰d till unds…ttning och omstrukturering av f‰retag i sv¿righeter (EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. F‰r jordbruk och fiske: EGT C 283, 19. 9. 1997, s. 2). ((cid:211))(cid:217)EGT C 213, 23. 7. 1996, s. 4. ((cid:212))(cid:217)Detta g…ller f‰r n…rvarande varvsindustrin, syntetfiberindust(cid:220) rin, bilsektorn, fiskesektorn, j…rn(cid:220) och st¿lindustrin och transportsektorn. Vad g…ller jordbrukssektorn …r rambest…m(cid:220) melserna inte till…mpliga p¿ sektorerna f‰r produktion, bear(cid:220) betning och saluf‰ring av jordbruksprodukter (bilaga II till EG(cid:220)f‰rdraget). Rambest…mmelserna …r inte till…mpliga p¿ kol(cid:220) och st¿lindustrin, som omfattas av EKSG(cid:220)f‰rdraget. Det b‰r emellertid p¿pekas att kommissionens beslut av den 24 juni 1994 om att avbryta finansieringen av vissa EKSG(cid:220) st‰d p¿ det sociala omr¿det forts…tter att vara till…mpligt till och med utg¿ngen av EKSG(cid:220)f‰rdraget (EGT C 178, 30. 6. 1994, s. 21). serna dock till…mpliga endast i den utstr…ckning de inte strider mot dessa s…rskilda regler. Rambest…m(cid:220) melserna …r emellertid fullt till…mpliga p¿ lufttrans(cid:220) portsektorn. 19. (cid:217)Dessa rambest…mmelser …r till…mpliga p¿ st‰d till ut(cid:220) bildning, oavsett om utbildningsverksamheten be(cid:220) drivs av f‰retagen sj…lva eller av offentliga eller pri(cid:220) vata utbildningscentrum. B. (cid:217)F‰rh¿llandet till syssels…ttningsst‰d 20. (cid:217)S¿dant st‰d till utbildning som avses i dessa rambe(cid:220) st…mmelser skall skiljas fr¿n syssels…ttningsst‰d, vars f‰renlighet med den gemensamma marknaden m¿ste bed‰mas enligt riktlinjerna f‰r syssels…ttningsst‰d(cid:216)((cid:213)). Visserligen motiveras vissa syssels…ttningsst‰d delvis av det faktum att det st‰dmottagande f‰retaget n…r det anst…ller vissa arbetstagare m¿ste b…ra extra kost(cid:220) nader f‰r utbildning. Detta g…ller s…rskilt st‰d som …r avsedda att uppmuntra anst…llning av vissa grup(cid:220) per arbetsl‰sa, vilka har s…rskilda sv¿righeter att komma in p¿ arbetsmarknaden. S¿ l…nge m¿let f‰r och de direkta verkningarna av ett s¿dant st‰d …r att stimulera syssels…ttningen genom att ge incitament till arbetsgivare att f‰reta anst…llningar som denne inte skulle ha f‰retagit utan st‰d, …r dock ett s¿dant st‰d att betrakta som ett rent syssels…ttningsst‰d. Ut(cid:220) bildningen …r s¿ledes sekund…r och utg‰r en del av det anst…llningsf‰rfarande som st‰det avser. I ett s¿(cid:220) dant fall …r det f‰r ‰vrigt ofta om‰jligt att identifiera den del av st‰det som anv…nds f‰r utbildning och att skilja denna fr¿n projektet i sin helhet. ´ven om ett syssels…ttningsst‰d har inslag av utbildning kommer det allts¿ att bed‰mas som ett syssels…ttningsst‰d. Om det …r fr¿ga om en st‰dordning kan medlems(cid:220) staterna forts…tta att anv…nda standardformul…ren f‰r anm…lan av syssels…ttningsst‰d, vilka inneh¿ller ett avsnitt om utbildning(cid:216)((cid:214)). 21. (cid:217)Det b‰r noteras att endast st‰d som inte …r knutet till en investering omfattas av till…mpningsomr¿det f‰r riktlinjerna f‰r syssels…ttningsst‰d. Om ett syssel(cid:220) s…ttningsst‰d som …r knutet till en investering inne(cid:220) h¿ller utbildningsinslag, kommer detta f‰ljaktligen att bed‰mas separat p¿ grundval av dessa rambe(cid:220) st…mmelser. ((cid:213))(cid:217)F‰r n…rvarande: Riktlinjer f‰r syssels…ttningsst‰d (EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4). ((cid:214))(cid:217)EGT C 218, 27. 7. 1996, s. 4. C 343/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 98 IV. (cid:217)KRITERIER FˆR BEDˆMNING AV STˆD TILL UT(cid:220) BILDNING anst…lldes arbetsplats. M‰jligheten att ‰verf‰ra denna utbildning till andra f‰retag eller andra omr¿den …r starkt begr…nsad. A. (cid:217)Generella principer 22. (cid:217)Under vissa omst…ndigheter kan st‰d till utbildning som faller under f‰rbudet i artikel 92. 1 omfattas av n¿got av undantagen i artikel 92. 3. 23. (cid:217)Det viktigaste undantaget i detta h…nseende …r det som f‰ljer av artikel 92. 3 c, enligt vilken kommis(cid:220) sionen f¿r godk…nna st‰d f‰r att underl…tta utveck(cid:220) lingen av vissa n…ringsverksamheter, n…r det inte p¿(cid:220) verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. ¯tg…rder som syftar till att g‰ra ett f‰retags personal mer kompetent bidrar till att st…rka det ber‰rda f‰reta(cid:220) gets konkurrenskraft och underl…ttar d…rmed utveck(cid:220) lingen av vissa n…ringsverksamheter. Utbildning spe(cid:220) lar dessutom en avg‰rande roll i samband med inf‰(cid:220) rande av ny teknologi och fr…mjande av nyskapelser och investeringar. Utbildning kan ocks¿ bidra till att skapa och beh¿lla arbetstillf…llen. Av dessa sk…l kan st‰d till utbildning omfattas av undantaget i artikel 92. 3 c. 24. (cid:217)Det viktigaste argumentet f‰r utbildningsst‰d …r att s¿dant st‰d bidrar till att korrigera vissa brister hos marknaden. Detta g…ller s…rskilt yrkesutbildningen, eftersom denna medf‰r ett stort antal externa effek(cid:220) ter. Betydelsen av utbildningens externa effekter …r i huvudsak knuten till m‰jligheterna att ‰verf‰ra den kunskap och de kvalifikationer som utbildningen ger. Detta …r sk…let till att kommissionen anser det vara motiverat att inta en mera positiv h¿llning gentemot fortbildningsprojekt som till v…sentlig del verkligen gynnar arbetstagarna ut‰ver vad som …r absolut n‰d(cid:220) v…ndigt f‰r deras anst…llning och som inte enbart svarar mot f‰retagets s…rskilda behov. 25. (cid:217)Kommissionen kommer i detta h…nseende att g‰ra en ¿tskillnad mellan s…rskild utbildning och allm…n utbildning enligt f‰ljande: -(cid:217)En allm…n utbildning omfattar undervisning som inte uteslutande eller i huvudsak kan anv…ndas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anst…ll(cid:220) ning i det st‰dmottagande f‰retaget. Den r‰r f‰(cid:220) retagets allm…nna drift och ger f…rdigheter som i stor utstr…ckning g¿r att ‰verf‰ra till andra f‰re(cid:220) tag eller andra arbetsomr¿den. Allm…n utbildning ger de ber‰rda arbetstagarna yt(cid:220) terligare kvalifikationer som direkt kan f‰ras ‰ver p¿ andra f‰retag. Den f‰rb…ttrar arbetstagarnas kvalifi(cid:220) kationsniv¿, deras m‰jligheter att f¿ anst…llning och deras anpassningsf‰rm¿ga och ger s¿ledes ett st‰rre bidrag till f‰rverkligandet av gemenskapens m¿l p¿ omr¿det f‰r syssels…ttning och utveckling av m…nsk(cid:220) liga resurser. 26. (cid:217)F‰ljande kriterier ing¿r bland dem som kan anv…n(cid:220) das f‰r att avg‰ra om utbildningen …r av allm…n ka(cid:220) rakt…r: -(cid:217)Kvalifikationer och kunskap ger upphov till er(cid:220) k…nnande, intyg eller godk…nnande av offentliga myndigheter eller organ eller av andra organ el(cid:220) ler institutioner som staten eller gemenskapen har givit befogenheter p¿ detta omr¿de. En utbild(cid:220) ning som leder till ett utbildnings(cid:220), examens(cid:220) eller annat beh‰righetsbevis som erk…nns av sta(cid:220) ten eller inom ramen f‰r system f‰r intyg om och erk…nnande av yrkeserfarenhet anses vara av all(cid:220) m…n karakt…r. -(cid:217)Det f‰rh¿llandet att utbildningen …r ‰ppen f‰r anst…llda vid olika f‰retag eller organiseras som ett led i ett samarbete mellan flera f‰retag som …r oberoende av varandra. Det b‰r p¿pekas att ett f‰retags internutbildning kan vara av allm…n karakt…r, trots att utbildningen direkt tillfredsst…ller f‰retagets aktuella behov, om de kun(cid:220) skaper den ger i stor utstr…ckning …r av allm…n ka(cid:220) rakt…r. -(cid:217)En s…rskild utbildning omfattar teoretisk och praktisk utbildning som direkt och i huvudsak kan anv…ndas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anst…llning i det st‰dmottagande f‰reta(cid:220) get. Den r‰r f‰retagets specifika verksamhet. En del av denna utbildning …ger normalt rum p¿ den 27. (cid:217)F‰r att godk…nna st‰d enligt artikel 92. 3 c i f‰rdra(cid:220) get, m¿ste kommissionen s…kerst…lla att st‰det inte p¿verkar handeln i negativ riktning i en omfattning 11. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 343/15 som strider mot det gemensamma intresset. F‰r att ett statligt st‰d skall omfattas av detta undantag, m¿ste det s¿ledes fungera som ett incitament och st¿ i proportion till de m¿l av gemensamt intresse som skall uppn¿s med hj…lp av st‰det. Det sistn…mnda villkoret anses vara uppfyllt n…r st‰dniv¿n inte ‰ver(cid:220) skrider de tr‰skelv…rden som fastst…lls i punkt 32. 28. (cid:217)F‰r att bed‰ma om st‰det fungerar som ett incita(cid:220) ment, skall kommissionen granska om st‰det leder till att f‰retagen g‰r s…rskilda utbildningsinsatser, som g¿r ut‰ver f‰retagets normala verksamhet eller de resurser som normalt avs…tts till utbildning. Ett st‰d som r‰r ett f‰retags normala driftskostnader introduktionskurser f‰r nyanst…llda osv. ) (normala och enbart syftar till att l‰pande eller periodvis minska de kostnader som f‰retaget normalt m¿ste b…ra saknar inslag av incitament och kan i allm…nhet inte godk…nnas. Att st‰det fungerar som incitament m¿ste bevisas n…r det g…ller st‰d f‰r s…rskild utbild(cid:220) ning som beviljas stora f‰retag utanf‰r de st‰dregio(cid:220) ner som omfattas av artikel 92. 3 a eller 92. 3 c. I alla andra fall f‰ruts…tts st‰det fungera som incitament av de sk…l som beskrivs n…rmare i punkt 29. 29. (cid:217)Statistiken visar att det finns ett direkt samband mel(cid:220) lan ett f‰retags storlek och sannolikheten f‰r att dess anst…llda skall f¿ utbildning(cid:216)(˛˝). I allm…nhet ‰kar an(cid:220) delen anst…llda som deltar i en utbildning parallellt med f‰retagets storlek. Med tanke p¿ denna bety(cid:220) dande underinvestering vad g…ller utbildnings¿tg…r(cid:220) der i sm¿ och medelstora f‰retag(cid:216)(˛˛), anser kommis(cid:220) sionen att utbildningsst‰d alltid fungerar som ett in(cid:220) citament i sm¿ och medelstora f‰retag och att h‰gre st‰dniv¿er …r till¿tna. I regioner d…r levnadsstandar(cid:220) den …r onormalt l¿g eller d…r det r¿der allvarlig brist p¿ syssels…ttning (artikel 92. 3 a) f‰ruts…tts att st‰det fungerar som incitament …ven f‰r stora f‰retag, ef(cid:220) tersom utbildningen i dessa regioner kan ha f‰rh¿l(cid:220) landevis st‰rre externa effekter. Det …r i dessa regio(cid:220) ner som utgifterna f‰r utbildning samt kvalifikations(cid:220) niv¿n …r som l…gst(cid:216)(˛ˇ) och det gemensamma intresset av att ‰ka denna niv¿ …r som st‰rst f‰r att f‰rb…ttra syssels…ttningssituationen och dra till sig nya investe(cid:220) ringar till regionen. En ‰kning av de till¿tna st‰dni(cid:220) v¿erna …r f‰ljaktligen ocks¿ motiverad. Eftersom ut(cid:220) bildning och omskolning av arbetstagare ocks¿ spelar en viktig roll i samband med industriell omst…llning, kan situationen i de regioner som avses i artikel 93. 2 c motivera samma inst…llning. N…r det g…ller allm…n utbildning kan det alltid f‰ruts…ttas att st‰det funge(cid:220) rar som incitament med tanke p¿ de viktiga externa effekter som utbildning av detta slag har. Om den arbetstagare som f¿r utbildning d…remot har en av(cid:220) talsenlig skyldighet att betala ers…ttning till arbetsgi(cid:220) varen om han eller hon l…mnar f‰retaget inom en viss tid minskar de positiva externa effekterna och kommissionen kommer att anse att ett st‰d till ut(cid:220) bildning i princip inte …r ber…ttigat. B. (cid:217)St‰dber…ttigande kostnader 30. (cid:217)De st‰dber…ttigande kostnaderna i ett projekt f‰r st‰d till utbildning …r f‰ljande(cid:216)(˛—): 1)(cid:217)personalkostnader f‰r l…rare, 2)(cid:217)resekostnader f‰r l…rare och deltagare, 3)(cid:217)andra osv. ), l‰pande kostnader (material, utrustning 4)(cid:217)avskrivningar f‰r instrument och utrustning i f‰r(cid:220) h¿llande till deras anv…ndning f‰r det ifr¿gava(cid:220) rande utbildningsprojektet, 5)(cid:217)r¿dgivningskostnader med avseende p¿ utbild(cid:220) nings¿tg…rderna, 6)(cid:217)personalkostnader f‰r deltagarna i utbildnings(cid:220) projektet upp till det sammanlagda beloppet av de st‰dber…ttigande kostnaderna enligt punkt 1(cid:134)5. St‰dber…ttigande kostnader skall vara dokumente(cid:220) rade, ‰ppna f‰r insyn och f‰rdelade p¿ de olika pos(cid:220) terna. N…r det g…ller de personalkostnader f‰r delta(cid:220) garna i utbildningen som avses i punkt 6 kan endast de timmar d¿ arbetstagarna faktiskt deltagit i utbild(cid:220) ning r…knas, med avdrag f‰r de timmar d¿ de arbetat eller motsvarande. (˛˝)(cid:217)Eurostat, Statistics in Focus, Population and social condi(cid:220) tions, 1996, nr 7, tabell 2. (˛˛)(cid:217)Se kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen p¿ sm¿ och medelstora f‰retag (EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4). (˛ˇ)(cid:217)Eurostat, Statistics in Focus, Population and social condi(cid:220) tions, 1996, nr 7, tabell 1. (˛—)(cid:217)Kommissionen ser i praktiken till att definitionen av st‰dbe(cid:220) r…ttigande kostnader ‰verensst…mmer med de regler om st‰dber…ttigande kostnader inom ramen f‰r strukturfon(cid:220) derna som fastst…lls i kommissionens beslut av den 23 april 1997 (EGT L 146, 5. 6. 1997). C 343/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 11. 98 C. (cid:217)Till¿tna st‰dniv¿er 31. (cid:217)St‰d till utbildning kan godk…nnas enligt artikel 92. 3 i f‰rdraget om nedanst¿ende till¿tna st‰dniv¿er f‰r st‰den iakttas, i f‰rh¿llande till de st‰dber…ttigande kostnader som definierats i punkt 30. 32. (cid:217)Den h‰gsta till¿tna st‰dniv¿n …r 50(cid:216)% f‰r allm…nna utbildningsprojekt och 25(cid:216)% f‰r s…rskilda utbild(cid:220) ningsprojekt. St‰dniv¿n ‰kas med 10 procentenheter (s…rskild utbildning) eller 20 procentenheter (allm…n utbildning) f‰r sm¿ och medelstora f‰retag, med 5 procentenheter f‰r st‰dber…ttigade omr¿den enligt artikel 92. 3 c och med 10 procentenheter f‰r st‰dbe(cid:220) r…ttigade omr¿den enligt artikel 92. 3 a. Detta ger f‰ljande resultat: Stora f‰retag S…rskild utbildning Allm…n utbildning Utanf‰r st‰dber…ttigade om(cid:220) r¿den I ett st‰dber…ttigat omr¿de enligt artikel 92. 3 c I ett st‰dber…ttigat omr¿de enligt artikel 92. 3 a 25 30 35 50 55 60 Sm¿ och medelstora f‰retag S…rskild utbildning Allm…n utbildning Utanf‰r st‰dber…ttigade om(cid:220) r¿den I ett st‰dber…ttigat omr¿de enligt artikel 92. 3 c I ett st‰dber…ttigat omr¿de enligt artikel 92. 3 a 35 40 45 70 75 80 33. (cid:217)De st‰dniv¿er som anges i punkt 32 kan ‰kas med 10 procentenheter om de som erh¿ller utbildning h‰r till de missgynnade kategorierna av arbetstagare (ar(cid:220) betstagare utan utbildning eller med kort utbildning, funktionshindrade, …ldre arbetstagare, kvinnor som ¿terv…nder till arbetsmarknaden,. (cid:216). (cid:216). ). 34. (cid:217)St‰d till utbildning kan endast kumuleras inom de gr…nser f‰r st‰dniv¿er som anges i punkt 32 och 33. V. (cid:217)ANM´LAN OCH BEFINTLIGA STˆDORDNINGAR 35. (cid:217)De ¿tg…rder som i detta dokument inte betecknas som s¿dant statligt st‰d som omfattas av artikel 92. 1 i f‰rdraget beh‰ver inte anm…las till kommissionen. Alla ordningar f‰r st‰d till utbildning och alla fall av ad hoc(cid:220)st‰d till utbildning ut‰ver godk…nda ord(cid:220) ningar, vilka inte uppfyller villkoren i regeln om st‰d av mindre betydelse skall d…remot anm…las till kommissionen enligt best…mmelserna i artikel 93. 3 i f‰rdraget. Detta skall ske i s¿ god tid att kommis(cid:220) sionen kan ta st…llning till om st‰det …r f‰renligt med den gemensamma marknaden. 36. (cid:217)Dessa rambest…mmelser ber‰r inte st‰dordningar som redan har godk…nts av kommissionen d¿ dessa rambest…mmelser offentligg‰rs, bl. a. ¿tg…rder som samfinansieras av strukturfonderna. Kommissionen kommer dock att p¿ nytt granska s¿dana st‰dord(cid:220) ningar med st‰d av artikel 93. 1 i f‰rdraget. Kommis(cid:220) sionen f‰resl¿r i detta h…nseende medlemsstaterna som l…mpliga ¿tg…rder enligt artikel 93. 1 i f‰rdraget -(cid:217)att de fr¿n och med den 1 januari 1999 anm…ler alla st‰dprojekt som genomf‰rs enligt en god(cid:220) k…nd st‰dordning n…r st‰dbeloppet f‰r ett och samma f‰retag ‰verstiger 2,5 miljoner ecu i brut(cid:220) tobidragsekvivalent under tre ¿r och -(cid:217)att de anm…ler alla befintliga st‰dordningar som inte kommer att ha l‰pt ut f‰re den 31 december 1999. 37. (cid:217)Om medlemsstaterna inte accepterar de ¿tg…rder som f‰reslagits kommer kommissionen att se sig tvingad att inleda ett f‰rfarande enligt artikel 93. 2 i f‰rdraget. VI. (cid:217)GILTIGHETSTID OCH REVISION AV RAMBEST´M(cid:220) MELSERNA 38. (cid:217)Kommissionen kommer att grunda sig p¿ dessa ram(cid:220) best…mmelser vid bed‰mningen av st‰d till utbildning under fem ¿r fr¿n dagen f‰r deras offentligg‰rande. F‰re utg¿ngen av denna period kommer rambest…m(cid:220) melserna att ses ‰ver och vid behov revideras