title: 98/734/EG: Entscheidung der Kommission vom 30. November 1998 über eine gemeinsame technische Vorschrift für terrestrische Satellitenfunkanlagen (LMES) zum Betrieb in den Frequenzbändern 1,5/1,6 GHz (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 3695) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Community certification
satellite communications
technical regulations
technical standard
telecommunications

text: 29. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 351/37 II (Nicht ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 30. November 1998 (cid:129)ber eine gemeinsame technische Vorschrift f(cid:129)r terrestrische Satellitenfunk- anlagen (LMES) zum Betrieb in den Frequenzb(cid:132)ndern 1,5/1,6 GHz (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 3695) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (98/734/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 98/13/EG des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates vom 12. Februar 1998 (cid:129)ber Telekommunikationsendeinrichtungen und Satelliten- funkanlagen einschließlich der gegenseitigen Anerken- nung ihrer Konformit(cid:132)t (1), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 2 zweiter Gedankenstrich, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Kommission hat gem(cid:132)ß Artikel 7 Absatz 2 erster Gedankenstrich der Richtlinie 98/13/EG die Maßnahme zur Festlegung der Satellitenfunkanlagen, die eine techni- sche Vorschrift erfordern, erlassen und das entsprechende Bedarfsprofil definiert. Die diesbez(cid:129)glichen harmonisierten Normen bzw. Teil- normen zur Erf(cid:129)llung der grundlegenden Anforderungen, die in technische Vorschriften umzusetzen sind, sollten verabschiedet werden. Um die Kontinuit(cid:132)t des Marktzugangs f(cid:129)r Hersteller zu gew(cid:132)hrleisten, sind (cid:154)bergangsbestimmungen f(cid:129)r die nach nationalen Allgemeinzulassungsverfahren genehmigten Einrichtungen erforderlich. Der Vorschlag wurde gem(cid:132)ß Artikel 29 Absatz 2 dem Zulassungsausschuß f(cid:129)r Telekommunikationsendeinrich- tungen (ACTE) vorgelegt. (1) ABl. L 74 vom 12. 3. 1998, S. 1. Die mit dieser Entscheidung erlassene gemeinsame tech- nische Vorschrift entspricht der Stellungnahme des ACTE — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Diese Entscheidung gilt f(cid:129)r Satellitenfunkanlagen, die in den Geltungsbereich der in Artikel 2 Absatz 1 genannten harmonisierten Norm fallen. (2) Mit dieser Entscheidung wird eine gemeinsame tech- nische Vorschrift f(cid:129)r terrestrische Satellitenfunkanlagen zum Betrieb in den Frequenzb(cid:132)ndern 1,5/1,6 GHz erlassen. Artikel 2 (1) Die gemeinsame technische Vorschrift umfaßt die von der zust(cid:132)ndigen Normenorganisation erstellte harmo- nisierte Norm, die im geltenden Umfang den grundle- genden Anforderungen in Artikel 17 der Richtlinie 98/ 13/EG entspricht. Die Fundstelle der Norm ist dem Anhang I zu entnehmen. (2) Satellitenfunkanlagen, die unter diese Entscheidung fallen, m(cid:129)ssen der in Absatz 1 genannten gemeinsamen technischen Vorschrift entsprechen, die grundlegenden L 351/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 29. 12. 98 Anforderungen in Artikel 5 Buchstaben a) und b) der Richtlinie 98/13/EG erf(cid:129)llen und den Anforderungen aller (cid:129)brigen geltenden Richtlinien gen(cid:129)gen, insbeson- dere denen der Richtlinien 73/23/EWG (1) und 89/ 336/EWG (2) des Rates. (3) Anhang II Tabelle A gibt die Grenzen uner- w(cid:129)nschter Emissionen (cid:129)ber 1 000 MHz und außerhalb der B(cid:132)nder 1 626,5 MHz bis 1 645,5 MHz und 1 656,6 MHz bis 1 660,5 MHz an, die vor dem 1. Juni 2002 gelten. Anhang II Tabelle B gibt die Grenzen an, die vom 1. Juni 2002 an gelten. Artikel 4 Allgemeinzulassungsregelungen (1) Nationale f(cid:129)r Einrichtungen, die unter die im Anhang aufgef(cid:129)hrte harmonisierte Norm fallen, verlieren ihre G(cid:129)ltigkeit drei Monate nach dem Datum der Annahme dieser Entschei- dung. Satellitenfunkanlagen, die nach diesen nationalen (2) Allgemeinzulassungsregelungen wurden, k(cid:148)nnen weiterhin auf dem nationalen Markt vertrieben und in Betrieb genommen werden. genehmigt Artikel 5 Artikel 3 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Die f(cid:129)r die Durchf(cid:129)hrung der Verfahren nach Artikel 10 der Richtlinie 98/13/EG benannten Stellen wenden nach Bekanntgabe dieser Entscheidung die im Anhang aufge- f(cid:129)hrte harmonisierte Norm auf Satellitenfunkanlagen an, die unter Artikel 1 Absatz 1 dieser Entscheidung fallen, bzw. sorgen f(cid:129)r deren Anwendung. Br(cid:129)ssel, den 30. November 1998 F(cid:129)r die Kommission Martin BANGEMANN Mitglied der Kommission (1) ABl. L 77 vom 26. 3. 1973, S. 29. (2) ABl. L 139 vom 23. 5. 1989, S. 19. 29. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 351/39 ANHANG I Fundstelle der geltenden harmonisierten Norm Harmonisierte Norm gem(cid:132)ß Artikel 2: Satellite Earth Stations and Systems (SES); Land Mobile satellite Earth Stations (LMES) operating in the 1,5/1,6 GHz frequency bands providing voice and/or data communications (Satellitenfunkanlagen und -systeme (SES); Terrestrische Satellitenfunkanlagen (LMES), zum Betrieb in den Frequenzb(cid:132)ndern 1,5/1,6 GHz f(cid:129)r Sprach- und Datenkommunikation) ETSI Europ(cid:132)isches Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen Sekretariat TBR44: Mai 1998 (mit Ausnahme des Vorworts) Zusatzinformation Das Europ(cid:132)ische Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen ist gem(cid:132)ß der Richtlinie 83/189/EWG des Rates (1) anerkannt. Die obengenannte harmonisierte Norm wurde aufgrund eines nach den entsprechenden Verfahren der Richtlinie 83/189/EWG erteilten Auftrags erstellt. Der vollst(cid:132)ndige Text der obengenannten harmonisierten Norm ist bei folgenden Stellen erh(cid:132)ltlich: Europ(cid:132)isches Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Europ(cid:132)ische Kommission GD XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Br(cid:129)ssel oder kann bei allen anderen Organisationen angefordert werden, die ETSI-Normen zur Verf(cid:129)gung stellen. Eine Liste dieser Organisationen ist im Internet unter der Adresse www. ispo. cec. be abrufbar. (1) ABl. L 109 vom 26. 4. 1983, S. 8. L 351/40 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 29. 12. 98 ANHANG II TABELLE A Liste unerw(cid:129)nschter Emissionen (cid:129)ber 1 000 MHz und außerhalb der B(cid:132)nder 1 626,5 MHz bis 1 645,5 MHz und 1 656,6 MHz bis 1 660,5 MHz, die vor dem 1. Juni 2002 gelten Tr(cid:132)ger sendet Tr(cid:132)ger sendet nicht EIRP-Grenze (dBpW) Meßbandbreite (kHz) EIRP-Grenze (dBpW) Meßbandbreite (kHz) Frequenzbereich (MHz) 1 000 bis 1 525 1 525 bis 1 559 1 559 bis 1 600 1 600 bis 1 626 1 626 bis 1 626,5 49 49 49 74 84 1 645,5 bis 1 645,6 104 1 645,6 bis 1 646,1 1 646,1 bis 1 655,9 1 655,9 bis 1 656,4 1 656,4 bis 1 656,5 1 660,5 bis 1 661 1 661 bis 1 690 1 690 bis 3 400 3 400 bis 10 700 10 700 bis 21 200 21 200 bis 40 000 84 74 84 104 84 74 49 (Anmerkung 2) 55 (Anmerkung 3) 61 67 100 100 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 48 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Anmerkung 1 Die niedrigeren Grenzen gelten bei den (cid:154)bergangsfrequenzen. Anmerkung 2 Im Band 3 253,0 MHz bis 3 321,0 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHz-Meßbandbreite 82 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Anderswo in diesem Band gilt die Leistungsgrenze in dieser Tabelle. Anmerkung 3 In jedem der B(cid:132)nder 4 879,5 MHz bis 4 981,5 MHz, 6 506,0 MHz bis 6 642,0 MHz und 8 132,5 MHz bis 8 302,5 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHZ-Meßbandbreite 72 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Im Band 9 759,0 MHz bis 9 963,0 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHz-Meßbandbreite 61 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Anderswo in diesem Band gilt die Leistungsgrenze in dieser Tabelle. 29. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 351/41 TABELLE B Liste unerw(cid:129)nschter Emissionen (cid:129)ber 1 000 MHz und außerhalb der B(cid:132)nder 1 626,5 MHz bis 1 645,5 MHz und 1 656,6 MHz bis 1 660,5 MHz, die vom 1. Juni 2002 an gelten Tr(cid:132)ger sendet Tr(cid:132)ger sendet nicht EIRP-Grenze (dBpW) Meßbandbreite (kHz) EIRP-Grenze (dBpW) Meßbandbreite (kHz) Frequenzbereiche (MHz) 1 000 bis 1 525 1 525 bis 1 559 1 559,0 bis 1 580,42 1 580,42 bis 1 605,0 49 49 50 50 1 605,0 bis 1 610,0 (Anmerkung 4) 1 610 bis 1 626,0 1 626 bis 1 626,5 1 645,5 bis 1 645,6 1 645,6 bis 1 646,1 1 646,1 bis 1 655,9 1 655,9 bis 1 656,4 1 656,4 bis 1 656,5 1 660,5 bis 1 661 1 661 bis 1 690 1 690 bis 3 400 3 400 bis 10 700 10 700 bis 21 200 21 200 bis 40 000 74 84 104 84 74 84 104 84 74 49 (Anmerkung 2) 55 (Anmerkung 3) 61 67 100 100 1 000 1 000 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 50 50 (Anmerkung 5) 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 1 000 1 000 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Anmerkung 1 Die niedrigeren Grenzen gelten bei den (cid:154)bergangsfrequenzen. Anmerkung 2 Im Band 3 253,0 MHz bis 3 321,0 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHz-Meßbandbreite 82 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Anderswo in diesem Band gilt die Leistungsgrenze in dieser Tabelle. Anmerkung 3 In jedem der B(cid:132)nder 4 879,5 MHz bis 4 981,5 MHz, 6 506,0 MHz bis 6 642,0 MHz und 8 132,5 MHz bis 8 302,5 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHz-Meßbandbreite 72 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Im Band 9 759,0 MHz bis 9 963,0 MHz darf die h(cid:148)chste EIRP in einer — und nur in einer — 100 kHz-Meßbandbreite 61 dBpW nicht (cid:129)berschreiten. Anderswo in diesem Band gilt die Leistungsgrenze in dieser Tabelle. Anmerkung 4 Lineare Interpolation von 40 dBpW in 100 kHz bei 1 605,0 MHz bis 74 dBpW in 100 kHz bei 1 610,0 MHz. Anmerkung 5 Lineare Interpolation von 40 bBpW in 100 kHz bei 1 605,0 MHz bis 48 dBpW in 100 kHz bei 1 610,0 MHz


title: Verordening (EG) nr. 2568/98 van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 2568/98 VAN DE COMMISSIE van 30 november 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoer- pr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 december 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 november 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 322/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 999 052 999 204 999 052 999 052 388 524 528 600 999 039 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 42,9 42,9 78,3 78,3 60,8 60,8 55,0 55,0 57,0 48,1 37,2 53,4 85,3 56,2 62,2 19,4 46,4 85,2 77,4 58,1 85,3 58,6 96,1 47,4 71,9 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Decyzja Komisji z dnia 30 listopada 1998 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej lądowych ruchomych stacji satelitarnych (LMES) działających w pasmach częstotliwości 1,5/1,6 GHz (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 3695)Tekst mający znaczenie dla EOG.

formats: html pdf print

text: 13/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 193 31998D0734 L 351/37 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 29. 12. 1998 DECYZJA KOMISJI z dnia 30 listopada 1998 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej lądowych ruchomych stacji satelitarnych (LMES) działających w pasmach częstotliwości 1,5/1,6 GHz (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 3695) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (98/734/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, wspólna regulacja techniczna przyjęta w niniejszej decyzji jest zgodna z opinią ACTE, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę 98/13/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 12 lutego 1998 r. odnosząca się do telekomunika- cyjnych urządzeń końcowych oraz urządzeń naziemnych stacji satelitarnych, w tym wzajemnego uznawania ich zgodności (1), w szczególności jej art. 7 ust. 2 tiret drugie, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: a także mając na uwadze, co następuje: Artykuł 1 Komisja przyjęła środek określający typ urządzeń naziemnych stacji satelitarnych, dla których jest wymagana wspólna regulacja techniczna, jak również związana z nim deklaracja w sprawie zakresu, zgodnie z art. 7 ust. 2 tiret pierwsze; należy przyjąć odpowiednie zharmonizowane normy lub ich czę- ści, wdrażające zasadnicze wymagania, które mają zostać prze- kształcone we wspólną regulację techniczną; w celu zapewnienia producentom ciągłego dostępu do rynków, należy wprowadzić regulacje przejściowe dotyczące urządzeń homologowanych zgodnie z krajowymi przepisami w zakresie homologacji; wniosek został przedłożony Komitetowi (ACTE), zgodnie z art. 29 ust. 2; (1) Dz. U. L 74 z 12. 3. 1998, str. 1. 1. Niniejsza decyzja stosuje się do urządzeń naziemnych stacji satelitarnych wchodzących w zakres zharmonizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1. 2. Niniejsza decyzja ustanawia wspólną regulację techniczną dotyczącą lądowych ruchomych stacji satelitarnych (LMES) dzia- łających w pasmach częstotliwości 1,5/1,6 GHz. Artykuł 2 1. Wspólna regulacja techniczna obejmuje zharmonizowaną normę opracowaną przez właściwy organ normalizacyjny i wdra- żającą w odpowiednim zakresie zasadnicze wymagania określone w art. 17 dyrektywy 98/13/WE. Odniesienie do normy przedsta- wione jest w załączniku I. 2. Urządzenia naziemnych stacji satelitarnych objęte niniejszą decyzją są zgodne ze wspólną regulacją techniczną określoną w ust. 1, spełniają podstawowe wymagania określone w art. 5 194 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 23 lit. a) i b) dyrektywy 98/13/WE oraz spełniają wymagania wszyst- kich innych mających zastosowanie dyrektyw, w szczególności dyrektyw Rady 73/23/EWG (1) i 89/336/EWG (2). 3. W załączniku II tabela A określa wartości graniczne niepożą- danych emisji powyżej 1000 MHz i poza pasmami od 1626,5 MHz do 1645,5 MHz oraz od 1656,6 MHz do 1660,5 MHz, obowiązujące przed dniem 1 czerwca 2002 r. W załączniku II tabela B określa odpowiednie wartości graniczne, które będą obo- wiązywać od dnia 1 czerwca 2002 r. Artykuł 4 1. Krajowe przepisy w zakresie homologacji obejmujące urządze- nia objęte zharmonizowaną normą określoną w załączniku tracą moc po trzech miesiącach od dnia przyjęcia niniejszej decyzji. 2. Urządzenia naziemnych stacji satelitarnych homologowane na mocy takich przepisów krajowych mogą dalej być wprowadzane do obrotu w danym kraju i wprowadzane do użytku. Artykuł 3 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 5 Notyfikowane organy wyznaczone do realizacji procedur określonych w art. 10 dyrektywy 98/13/WE w odniesieniu do urządzeń naziemnych stacji satelitarnych objętych art. 1 ust. 1 niniejszej stosowanie zharmonizowanej normy określonej załączniku I po notyfikacji niniejszej decyzji. zapewniają decyzji stosują lub Sporządzono w Brukseli, dnia 30 listopada 1998 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji (1) Dz. U. L 77 z 26. 3. 1973, str. 29. (2) Dz. U. L 139 z 23. 5. 1989, str. 19. 13/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 195 ZAŁĄCZNIK I Odniesienie do mającej zastosowanie zharmonizowanej normy Zharmonizowaną normą określoną w art. 2 niniejszej decyzji jest: Naziemne stacje i systemy satelitarne (SES); Lądowe ruchome stacje satelitarne (LMES) działające w pasmach częstotliwości 1,5/1,6 GHz, umożliwiające przesy- łanie głosu i danych ETSI Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych Sekretariat ETSI TBR44: maj 1998 r. (oprócz przedmowy) Dodatkowe informacje Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych jest organem uznanym zgodnie z dyrektywą Rady 83/189/EWG (1). Zharmonizowana norma określona wyżej została opracowana na podstawie zalecenia wydanego zgodnie z odpo- wiednim procedurami dyrektywy 83/189/EWG. Pełny tekst normy zharmonizowanej, do której odniesienie nastąpiło powyżej można otrzymać od: Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych 650, route des Lucioles F−06921 Sophia Antipolis Cedex Komisja Europejska, DG XIII/A/2–(BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B−1049 Bruksela lub od innych organizacji odpowiedzialnych za udostępnianie norm ETSI. Wykaz tych organizacji i instytucji znaj- duje się na stronie internetowej po adresem www. ispo. cec. be. (1) Dz. U. L 109 z 26. 4. 1983, str. 8. 196 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 23 ZAŁĄCZNIK II TABELA A Wartości graniczne niepożądanych emisji powyżej 1 000MHz i poza pasmami od 1626,5 MHz do 1645,5 MHz oraz od 1656,6 MHz do 1660,5 MHz, obowiązujące przed dniem 1 czerwca 2002 r. Pasmo częstotliwości (MHz) Wartość graniczna EIRP (dBpW) Pasmo pomiarowe (kHz) Wartość graniczna EIRP (dBpW) Pasmo pomiarowe (kHz) Z nośną: Bez nośnej: 1 000-1 525 1 525-1 559 1 559-1 600 1 600-1 626 1 626-1 626,5 49 49 49 74 84 1 645,5-1 645,6 104 1 645,6-1 646,1 1 646,1-1 655,9 1 655,9-1 656,4 1 656,4-1 656,5 1 660,5-1 661 1 661-1 690 1 690-3 400 3 400-10 700 10 700-21 200 21 200-40 000 84 74 84 104 84 74 49 (uwaga 2) 55 (uwaga 3) 61 67 100 100 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 48 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Uwaga 1 Niższe wartości graniczne stosują się do częstotliwości na granicy pasm. Uwaga 2 W paśmie 3253,0 MHz do 3321,0 MHz maksymalna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 82 dBpW. Dla innych częstotliwości w tym paśmie obowiązuje wartość graniczna mocy podana w tabeli. Uwaga 3 W pasmach od 4879,5 MHz do 4981,5 MHz, od 6506,0 MHz do 6642,0 MHz i od 8132,5 MHz do 8302,5 MHz maksy- malna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 72 dBpW. W paśmie 9759,0 MHz do 9963,0 MHz maksymalna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 61 dBpW. Dla innych częstotliwości w tym paśmie obowiązuje wartość graniczna mocy podana w tabeli. 13/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 197 Wartości graniczne niepożądanych emisji powyżej 1 000MHz i poza pasmami od 1626,5 MHz do 1645,5 MHz oraz od 1656,6 MHz do 1 660,5MHz, obowiązujące po dniu 1 czerwca 2002 r. TABELA B Pasmo częstotliwości (MHz) Wartość graniczna EIRP (dBpW) Pasmo pomiarowe (kHz) Wartość graniczna EIRP (dBpW) Pasmo pomiarowe (kHz) Z nośną: Bez nośnej: 1 000-1 525 1 525-1 559 1 559,0-1 580,42 1 580,42-1 605,0 49 49 50 50 1 605,0-1 610,0 (uwaga 4) 1 610-1 626,0 1 626-1 626,5 1 645,5-1 645,6 1 645,6-1 646,1 1 646,1-1 655,9 1 655,9-1 656,4 1 656,4-1 656,5 1 660,5-1 661 1 661-1 690 1 690-3 400 3 400-10 700 10 700-21 200 21 200-40 000 74 84 104 84 74 84 104 84 74 49 (uwaga 2) 55 (uwaga 3) 61 67 100 100 1 000 1 000 100 100 3 3 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 48 17 50 50 (uwaga 5) 48 48 57 57 57 57 57 48 48 48 48 54 60 100 3 1 000 1 000 100 100 100 3 3 3 3 3 100 100 100 100 100 100 Uwaga 1 Niższe wartości graniczne stosują się do częstotliwości na granicy pasm. Uwaga 2 W paśmie 3253,0 MHz do 3321,0 MHz maksymalna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 82 dBpW. Dla innych częstotliwości w tym paśmie obowiązuje wartość graniczna mocy podana w tabeli. Uwaga 3 W pasmach od 4 879,5 MHz do 4981,5 MHz, od 6506,0 MHz do 6642,0 MHz i od 8132,5 MHz do 8302,5 MHz mak- symalna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 72 dBpW. W paśmie 9759,0 MHz do 9963,0 MHz maksymalna wartość EIRP w jednym, i tylko jednym, paśmie pomiarowym 100 kHz nie przekracza 61 dBpW. Dla innych częstotliwości w tym paśmie obowiązuje wartość graniczna mocy podana w tabeli. Uwaga 4 Liniowo interpolowane od 40 dBpW w 100 kHz przy 1605,0 MHz do 74 dBpW w 100 kHz przy 1610,0 MHz. Uwaga 5 Liniowo interpolowane od 40 dBpW w 100 kHz przy 1605,0 MHz do 48 dBpW w 100 kHz przy 1610,0 MHz


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2574/98 av den 30 november 1998 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply

text: 1. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 322/15 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2574/98 av den 30 november 1998 om fastst(cid:132)llande av st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)rjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelser f(cid:148)r Azorerna och Madeira ang(cid:134)ende vissa jordbruksprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 562/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 10 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 10 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1600/92 skall Azorernas och Madeiras behov av ris, med avseende p(cid:134) kvantitet, pris och kvalitet, t(cid:132)ckas av gemenskapsris p(cid:134) avyttringsvillkor som (cid:132)r likv(cid:132)rdiga med befrielse fr(cid:134)n importavgift, vilket inbegriper beviljande av st(cid:148)d f(cid:148)r leve- ranser med ursprung i gemenskapen. Detta st(cid:148)d b(cid:148)r fast- st(cid:132)llas med s(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn till kostnaderna f(cid:148)r olika f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)llor och b(cid:148)r i synnerhet grundas p(cid:134) export- priserna till tredje land. f(cid:148)r gemensamma till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1696/92 (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 2596/93 (4) fast- de st(cid:132)lls s(cid:132)rskilda ordningarna f(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:148)rja Azorerna och Madeira med vissa jordbruksprodukter, d(cid:132)ribland ris. Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1983/92 av f(cid:148)r en den 16 juli 1992 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter s(cid:132)rskild ordning f(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:148)rja Azorerna och Madeira med risprodukter samt f(cid:148)r uppr(cid:132)ttandet av en prognosti- serad f(cid:148)rs(cid:148)rjningsbalans f(cid:148)r dessa produkter (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1683/94 (6), fastst(cid:132)lls best(cid:132)mmelser som kompletterar eller avviker fr(cid:134)n best(cid:132)m- melserna i f(cid:148)rutn(cid:132)mnda f(cid:148)rordning. De representativa marknadskurser som definieras i artikel 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 (7), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (8), anv(cid:132)nds f(cid:148)r att r(cid:132)kna om belopp uttryckta i tredje lands valuta och ligger till grund f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet av jordbruksomr(cid:132)kningskur- serna f(cid:148)r medlemsstaternas valutor. Genom kommissio- senast (cid:132)ndrad nens genom f(cid:148)rordning (EG) nr 961/98 (10), fastst(cid:132)lls n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r fastst(cid:132)llande och till(cid:132)mpning av jord- bruksomr(cid:132)kningskurserna. f(cid:148)rordning (EEG) nr 1068/93 (9), Som en f(cid:148)ljd av till(cid:132)mpningen av dessa n(cid:132)rmare best(cid:132)m- melser p(cid:134) rissektorn i nuvarande marknadssituation, och s(cid:132)rskilt p(cid:134) priserna f(cid:148)r dessa produkter i den europeiska delen av gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden, b(cid:148)r st(cid:148)det f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)rjning av Azorerna och Madeira fastst(cid:132)llas i enlighet med bilagan till denna f(cid:148)rordning. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Enligt artikel 10 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1600/92 skall st(cid:148)dbeloppen f(cid:148)r ris med ursprung i gemenskapen enligt de s(cid:132)rskilda ordningarna f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)rjning av Azorerna och Madeira fastst(cid:132)llas i enlighet med bilagan till denna f(cid:148)rordning. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 december 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 30 november 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EGT L 76, 13. 3. 1998, s. 6. (3) EGT L 179, 1. 7. 1992, s. 6. (4) EGT L 238, 23. 9. 1993, s. 24. (5) EGT L 198, 17. 7. 1992, s. 37. (6) EGT L 178, 12. 7. 1994, s. 53. (7) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (8) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. (9) EGT L 108, 1. 5. 1993, s. 106. (10) EGT L 135, 8. 5. 1998, s. 5. L 322/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 12. 98 till kommissionens f(cid:148)rordning av den 30 november 1998 om fastst(cid:132)llande av st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)rjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen BILAGA Produkt (KN-nummer) Slipat ris (1006 30) (ecu/ton) St(cid:148)dbelopp Best(cid:132)mmelse Azorerna Madeira 122,00 122,00


title: Règlement (CE) n° 2570/98 de la Commission du 30 novembre 1998 fixant les restitutions à l'exportation, en l'état, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
sugar product
syrup

text: 1. 12. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 322/5 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2570/98 DE LA COMMISSION du 30 novembre 1998 fixant les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1148/98 (2), et notamment son article 17 paragraphe 5, consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 17 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, la diff(cid:130)rence entre les cours ou les prix sur le march(cid:130) mondial des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) dudit r(cid:138)glement et les prix de ces produits dans la Communaut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement 2135/95 de la Commission, du 7 septembre (CE) no 1995, concernant les modalit(cid:130)s d’application de l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation dans le secteur du sucre (3), la restitution pour 100 kilogrammes des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 et faisant l’objet d’une exportation est (cid:130)gale au montant de base multipli(cid:130) par la teneur en saccharose augment(cid:130)e, le cas (cid:130)ch(cid:130)ant, de la teneur en d’autres sucres convertis en saccharose; que cette teneur en saccharose, constat(cid:130)e pour le produit en cause, est d(cid:130)termin(cid:130)e confor- m(cid:130)ment aux dispositions de l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95; consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 17 quater du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, le montant de base de la restitution pour le sorbose export(cid:130) en l’(cid:130)tat doit (cid:136)tre (cid:130)gal au montant de base de la restitution, diminu(cid:130) du centi(cid:138)me de la restitution (cid:133) la production valable, en vertu du r(cid:138)glement (CEE) no 1010/86 du Conseil, du 25 mars 1986, (cid:130)tablissant les r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales applicables (cid:133) la resti- tution (cid:133) la production pour le sucre utilis(cid:130) dans l’industrie chimique (4), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1126/96 de la Commission (5), pour les produits (cid:130)num(cid:130)r(cid:130)s (cid:133) l’annexe de ce dernier r(cid:138)glement; doit (cid:136)tre (cid:130)gal au centi(cid:138)me d’un montant (cid:130)tabli, compte tenu, d’une part, de la diff(cid:130)rence entre le prix d’interven- tion pour le sucre blanc valable pour les zones non d(cid:130)fici- taires de la Communaut(cid:130), durant le mois pour lequel est fix(cid:130) le montant de base, et les cours ou prix du sucre blanc constat(cid:130)s sur le march(cid:130) mondial et, d’autre part, de la n(cid:130)cessit(cid:130) d’(cid:130)tablir un (cid:130)quilibre entre l’utilisation des produits de base de la Communaut(cid:130) en vue de l’exporta- tion de produits de transformation (cid:133) destination des pays tiers et l’utilisation des produits de ces pays admis au trafic de perfectionnement; consid(cid:130)rant que l’application du montant de base peut (cid:136)tre limit(cid:130)e (cid:133) certains des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 17 du r(cid:138)glement 1785/81, une restitution peut (cid:136)tre pr(cid:130)vue (cid:133) (CEE) no l’exportation en l’(cid:130)tat des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 points f), g) et h) dudit r(cid:138)glement; que le niveau de la restitution doit (cid:136)tre d(cid:130)termin(cid:130) pour 100 kilogrammes de mati(cid:138)re s(cid:138)che, compte tenu notamment de la restitution applicable (cid:133) l’exportation des produits relevant du code NC 1702 30 91, de la restitution applicable (cid:133) l’exportation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 et des aspects (cid:130)conomiques des exportations envisag(cid:130)es; que, pour les produits vis(cid:130)s aux points f) et g) dudit paragraphe 1, la restitution n’est octroy(cid:130)e qu’aux produits r(cid:130)pondant aux conditions figurant (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95 et que, pour les produits vis(cid:130)s au point h), la restitution n’est octroy(cid:130)e qu’aux produits r(cid:130)pondant aux conditions figurant (cid:133) l’article 6 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95; consid(cid:130)rant que les restitutions vis(cid:130)es ci-avant doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es chaque mois; qu’elles peuvent (cid:136)tre modifi(cid:130)es dans l’intervalle; consid(cid:130)rant que, pour les autres produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/ 81, export(cid:130)s en l’(cid:130)tat, le montant de base de la restitution consid(cid:130)rant que l’application de ces modalit(cid:130)s conduit (cid:133) fixer les restitutions pour les produits en cause aux montants indiqu(cid:130)s (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement; (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 du 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. (4) JO L 94 du 9. 4. 1986, p. 9. (5) JO L 150 du 25. 6. 1996, p. 3. consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du sucre, L 322/6 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 1. 12. 98 A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: g) et h) du r(cid:138)glement comme indiqu(cid:130) en annexe. (CEE) no 1785/81 sont fix(cid:130)es Article premier Article 2 Les restitutions (cid:133) accorder lors de l’exportation, en l’(cid:130)tat, des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 points d), f), Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er d(cid:130)cembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 30 novembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission 1. 12. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 322/7 du r(cid:138)glement de la Commission, du 30 novembre 1998, fixant les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre ANNEXE Code produit Montant de la restitution — (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che — 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 46,04 46,04 87,48 (2) (2) (4) — (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg — 1702 60 95 9000 0,4604 (1) — (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che — 1702 90 30 9000 46,04 (2) — (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg — 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4604 (1) 0,4604 (1) 0,4604 (1) (3) — (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che — 2106 90 30 9000 46,04 (2) — (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg — 2106 90 59 9000 0,4604 (1) (1) Le montant de base n’est pas applicable aux sirops d’une puret(cid:130) inf(cid:130)rieure (cid:133) 85 % [r(cid:138)glement (CE) no 2135/95]. La teneur en saccharose est d(cid:130)termin(cid:130)e conform(cid:130)- ment (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. (2) Applicable uniquement aux produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. (3) Le montant de base n’est pas applicable au produit d(cid:130)fini au point 2 de l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 3513/92 (JO L 355 du 5. 12. 1992, p. 12). (4) Applicable uniquement aux produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 6 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. NB: Les codes produit, ainsi que les renvois en bas de page, sont d(cid:130)finis au r(cid:138)glement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifi(cid:130)


title: Beslut nr 3/98 av associeringsrådet associeringen mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, av den 30 november 1998 om antagande av villkoren för Republiken Lettlands deltagande i ett gemenskapsprogram på kulturområdet

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
cultural policy

text: 12. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/7 BESLUT nr 3/98 AV ASSOCIERINGSR(cid:143)DET associeringen mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, (cid:134) ena sidan, och Republiken Lettland, (cid:134) andra sidan, om antagande av villkoren f(cid:148)r Republiken Lettlands deltagande i ett gemen- skapsprogram p(cid:134) kulturomr(cid:134)det av den 30 november 1998 (1999/13/EG) ASSOCIERINGSR(cid:143)DET HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av Europaavtalet om uppr(cid:132)ttandet av en associering mellan Europeiska gemenska- perna och deras medlemsstater, (cid:134) ena sidan, och Lettland, (cid:134) andra sidan, s(cid:132)rskilt artikel 109 i detta (1), av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Enligt artikel 109 i det n(cid:132)mnda Europaavtalet f(cid:134)r Lettland delta i gemenskapens ramprogram, s(cid:132)rskilda program, projekt eller andra gemenskaps(cid:134)tg(cid:132)rder, s(cid:132)rskilt p(cid:134) kulturomr(cid:134)det, och associ- eringsr(cid:134)det skall best(cid:132)mma villkoren f(cid:148)r Lettlands deltagande i de verksamheter som avses i den n(cid:132)mnda artikeln. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Lettland skall delta i gemenskapens Rafael-program p(cid:134) de villkor som anges i bilagorna I och II, vilka skall utg(cid:148)ra en integrerad del av detta beslut. Detta beslut skall g(cid:132)lla under den tid som programmet p(cid:134)g(cid:134)r. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den f(cid:148)rsta dagen i den m(cid:134)nad som f(cid:148)ljer p(cid:134) dess antagande. Utf(cid:132)rdat i Bryssel 30 november 1998. P(cid:134) associeringsr(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. SCH(cid:154)SSEL Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 26, 2. 2. 1998, s. 1. L 6/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 1. 1999 BILAGA I VILLKOR F(cid:153)R LETTLANDS DELTAGANDE I RAFAEL-PROGRAMMET 1. Om inte annat f(cid:148)ljer av best(cid:132)mmelserna i detta beslut skall Lettland delta i all verksamhet inom ramen f(cid:148)r Rafael-programmet (nedan kallat programmet) i enlighet med de m(cid:134)l, kriterier, f(cid:148)rfaranden och tidsramar som fastst(cid:132)lls i Europaparlamentets och r(cid:134)dets beslut nr 2228/97/EG av den 13 oktober 1997 om att inr(cid:132)tta ett gemensamt (cid:134)tg(cid:132)rdsprogram p(cid:134) kulturarvsomr(cid:134)det (Rafael-programmet). 2. Villkoren f(cid:148)r inl(cid:132)mnande, bed(cid:148)mning och utval av ans(cid:148)kningar fr(cid:134)n institutioner, organisationer och enskilda personer i Lettland som kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r programmet skall vara desamma som f(cid:148)r institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. 3. I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla programmets gemenskapsdimension kommer det att kr(cid:132)vas att de gr(cid:132)ns(cid:148)verskridande projekt och (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)resl(cid:134)s av Lettland omfattar ett visst minsta antal partner fr(cid:134)n gemenskapens medlemsstater. Detta minsta antal kommer att fastst(cid:132)llas inom ramen f(cid:148)r programmets genomf(cid:148)rande med beaktande av de olika (cid:134)tg(cid:132)rdernas s(cid:132)rdrag, antalet partner i projektet i fr(cid:134)ga och hur m(cid:134)nga l(cid:132)nder som deltar i programmet. 4. Lettland kommer varje (cid:134)r att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allm(cid:132)nna budget f(cid:148)r att t(cid:132)cka de kostnader som uppst(cid:134)r i samband med dess deltagande i programmet (se bilaga II). Associeringskom- mitt(cid:130)n har r(cid:132)tt att n(cid:132)rhelst det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt anpassa detta bidrag. 5. Gemenskapens medlemsstater och Lettland kommer inom ramen f(cid:148)r g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser att g(cid:148)ra sitt yttersta f(cid:148)r att underl(cid:132)tta fri r(cid:148)rlighet och vistelse f(cid:148)r alla personer som kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r programmet och som reser mellan Lettland och gemenskapens medlemsstater f(cid:148)r att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. 6. Utan att Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsr(cid:132)ttens ansvar i fr(cid:134)ga om (cid:148)vervakning och utv(cid:132)rdering av programmet i enlighet med beslut nr 2228/97/EG (artikel 10) p(cid:134)verkas, kommer Lettlands deltagande i programmet att kontinuerligt (cid:148)vervakas inom ramen f(cid:148)r ett partnerskap mellan Lettland och Europeiska gemenskapernas kommission. Lettland kommer att l(cid:132)mna de rapporter som kr(cid:132)vs till kommis- sionen och delta i andra s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder som gemenskapen anger i detta sammanhang. 7. Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av de f(cid:148)rfaranden som avses i artikel 7 i beslut nr 2228/97/EG kommer Lettland att inbjudas till alla samordningsm(cid:148)ten som g(cid:132)ller genomf(cid:148)randet av detta beslut och som (cid:132)ger rum f(cid:148)re programkommitt(cid:130)ns ordinarie m(cid:148)ten. Kommissionen kommer att underr(cid:132)tta Lettland om resul- tatet av de ordinarie m(cid:148)tena. 8. Det spr(cid:134)k som skall anv(cid:132)ndas i ans(cid:148)kningsf(cid:148)rfaranden, kontrakt, rapporter som skall l(cid:132)mnas in och andra administrativa f(cid:148)rfaranden inom ramen f(cid:148)r programmet skall vara ett av gemenskapens officiella spr(cid:134)k. 12. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/9 BILAGA II LETTLANDS EKONOMISKA BIDRAG TILL RAFAEL-PROGRAMMET 1. Lettlands ekonomiska bidrag kommer att omfatta f(cid:148)ljande: — Ekonomiskt st(cid:148)d fr(cid:134)n programmet till lettiska deltagare. — De extra kostnader f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rvaltning av programmet som Lettlands deltagande medf(cid:148)r. 2. Summan av bidrag eller annat ekonomiskt st(cid:148)d som de lettiska mottagarna f(cid:134)tt genom programmet kommer inte under n(cid:134)got (cid:134)r att (cid:148)verskrida Lettlands bidrag efter avdrag f(cid:148)r extra kostnader f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning. Om Lettlands bidrag till Europeiska gemenskapernas allm(cid:132)nna budget, efter avdrag f(cid:148)r extra kostnader f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning, (cid:132)r st(cid:148)rre (cid:132)n summan av de bidrag eller annat ekonomiskt st(cid:148)d som de lettiska mottagarna f(cid:134)tt genom programmet, kommer kommissionen att f(cid:148)ra (cid:148)ver det (cid:148)verskjutande beloppet till f(cid:148)ljande budget(cid:134)r och dra av det fr(cid:134)n det f(cid:148)ljande (cid:134)rets bidrag. Ett eventuellt (cid:148)verskjutande belopp vid programmets slut kommer att (cid:134)terbetalas till Lettland. 3. Lettlands (cid:134)rliga bidrag kommer fr(cid:134)n och med 1998 att uppg(cid:134) till 14 561 ecu per (cid:134)r. Av detta belopp (cid:132)r 953 ecu per (cid:134)r avsedda att t(cid:132)cka de extra kostnader f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rvaltning av programmet som Lettlands deltagande medf(cid:148)r. 4. Budgetf(cid:148)rordningen f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas allm(cid:132)nna budget kommer att g(cid:132)lla, framf(cid:148)r allt f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningen av Lettlands bidrag. N(cid:132)r detta beslut tr(cid:132)der i kraft och d(cid:132)refter i b(cid:148)rjan av varje f(cid:148)ljande (cid:134)r kommer kommissionen att s(cid:132)nda en uppmaning till Lettland att betala in ett belopp som motsvarar dess bidrag till kostnaderna enligt detta beslut. Detta bidrag kommer att anges i ecu och betalas in p(cid:134) ett av kommissionen (cid:148)ppnat bankkonto i ecu. Lettland kommer i enlighet med kommissionens uppmaning och senast tre m(cid:134)nader efter det att den avs(cid:132)nts att betala sitt bidrag till de (cid:134)rliga kostnaderna enligt detta beslut. Vid f(cid:148)rsenad inbetalning av bidraget skall Lettland betala dr(cid:148)jsm(cid:134)lsr(cid:132)nta p(cid:134) utest(cid:134)ende belopp fr(cid:134)n f(cid:148)rfallodagen. R(cid:132)ntesatsen skall vara den r(cid:132)ntesats som Europeiska monet(cid:132)ra samarbetsfonden till(cid:132)mpar f(cid:148)r sina transaktioner i ecu under den m(cid:134)nad d(cid:134) bidraget f(cid:148)rfaller till betalning med ett till(cid:132)gg av 1,5 procentenheter. 5. Lettland skall betala kostnaderna f(cid:148)r sitt deltagande i programmet och de extra kostnader f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning som avses i punkt 3 med medel fr(cid:134)n sin nationella budget


title: Regolamento (CE) n. 2583/98 della Commissione del 30 novembre 1998 che modifica il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 322/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 12. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2583/98 DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1998 che modifica il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 8, considerando che il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali (cid:138) stato fissato dal regolamento (CE) n. 2351/ 98 della Commissione (3); considerando che, in funzione dei prezzi cif e dei prezzi cif d’acquisto a termine odierni e tenendo conto dell’evo- luzione prevedibile del mercato, (cid:138) necessario modificare il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali, attual- mente in vigore; considerando che il correttivo deve essere fissato secondo la stessa procedura; che nell’intervallo tra una fissazione e l’altra esso pu(cid:149) essere modificato; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (5), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalit(cid:133) di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 961/98 (7), HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il correttivo applicabile alle restituzioni fissate in anticipo per le esportazioni dei prodotti previsti dall’articolo 1, paragrafo 1, lettere a), b) e c) a eccezione del malto del regolamento (CEE) n. 1766/92, (cid:138) modificato conforme- mente all’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o dicembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 293 del 31. 10. 1998, pag. 9. (4) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (5) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (6) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (7) GU L 135 dell’8. 5. 1998, pag. 5. 1. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 322/39 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 30 novembre 1998, che modifica il correttivo appli- cabile alla restituzione per i cereali Codice prodotto Destinazione (1) Corrente 12 1o term. 1 2o term. 2 3o term. 3 4o term. 4 5o term. 5 6o term. 6 (ECU/t ) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 — — 01 — (1) Le destinazioni sono identificate come segue: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Stati Uniti, Canada e Messico. — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –3,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — –4,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20), modificato


title: Rozhodnutie Komisie z 30. novembra 1998, ktorým sa zjednodušuje príloha A k nariadeniu Rady (ES) č. 2223/96 o Európskom systéme národných a regionálnych účtoch v spoločenstve, pokiaľ ide o zásady merania cien a objemov [oznámené pod číslom dokumentu K(1998) 3685]Text s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
European accounting system
national accounts

text: 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 139 31998D0715 16. 12. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 340/33 ROZHODNUTIE KOMISIE z 30. novembra 1998, ktorým sa zjednodušuje príloha A k nariadeniu Rady (ES) č. 2223/96 o Európskom systéme národných a regionálnych účtoch v spoločenstve, pokiaľ ide o zásady merania cien a objemov [oznámené pod číslom dokumentu K(1998) 3685] (Text s významom pre EHP) (98/715/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, (4) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v spoločenstve (1), ktoré bolo zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 448/98 (2), a najmä na jeho článok 2 ods. 2, (1) (2) (3) keďže je potrebné zlepšiť komparabilitu medzi členskými štátmi v údajoch o zmenách v reálnom hrubom domá- com produkte (HDP), s cieľom uplatnenia článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nad- mernom schodku (3), ako aj uznesenia Európskej rady o Pakte stability a rastu (Amsterdam, 17. júna 1997) (4), ako aj pre účely multilaterálneho dohľadu všeobecnejšie; keďže realizácia a dohľad Hospodárskej a menovej únie si vyžaduje porovnateľné, aktualizované a spoľahlivé informácie o štruktúre a vývoji hospodárskej situácie v každom členskom štáte; keďže Komisia musí mať svoju úlohu pri správe Hospo- dárskej a menovej únie a, najmä, musí podávať správy rade o rozpočtovej situácii a veľkosti národného dlhu v členských štátoch; (1) Ú. v. ES L 310, 30. 11. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 58, 27. 2. 1998, s. 1. (3) Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997, s. 6. (4) Ú. v. ES L 236, 2. 8. 1997, s. 1. (5) (6) (7) (8) t. keďže hospodárske účty v reálnych hodnotách, j. prispôsobené cenovým zmenám, sú základným nástro- jom na analyzovanie hospodárskej a rozpočtovej situácie krajiny za predpokladu, že sú zostavené na základe jed- noznačných zásad, ktoré sa nevysvetľujú rôzne, keďže pre tento účel sa prehĺbia a posilnia odporúčania na výpočet údajov v stálych cenách v rámci nariadenia (ES) č. 2223/96; keďže Komisia musí používať agregáty národných účtov v reálnych hodnotách pre účely politiky spoločenstva a, najmä, pre účely paktu dohľadu nad stabilitou a rastom; keďže preto, aby sa posúdila serióznosť hospodárskej recesie, členské štáty, vo všeobecnosti, musia vziať za základ každé ročné zníženie reálneho HDP najmenej o 0,75 %, keďže prekročenie základnej hodnoty, po kto- rom nasleduje vážna hospodárska recesia, je mimoriadne len vtedy, ak HDP v reálnych hodnotách zaznamená ročné zníženie najmenej o 2 %; keďže výsledky účtov v reálnych hodnotách všetkých členských štátov zostavené podľa ustanovení zavedených týmto rozhodnutím, musí Komisia sprístupniť užíva- teľom k daným dátumom, najmä s ohľadom na dohľad nad hospodárskym a menovým zbližovaním; keďže ustanovenia zavedené týmto rozhodnutím sú prvými krokmi k spoločným účtovným pravidlám pre účty členských štátov v reálnych hodnotách pre účely požiadaviek získať výsledky, ktoré sú porovnateľné medzi členskými štátmi, a vykazujú dostatočnú kvalitu; spoločenstva, čím sa umožní SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 140 (9) (10) (11) keďže výsledky účtov v reálnych hodnotách pre účely požiadaviek spoločenstva musia byť štatisticky spraco- vané a oznámené komisii v dátumoch stanovených nariadením (ES) č. 2223/96 a nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Proto- kolu o postupe pri nadmernom schodku (1); keďže však, so zreteľom na význam daných účtov a mieru podrobností, ako aj vzhľadom na situáciu ohľadne štatistiky v členských štátoch, musia sa dodatočné termíny na zavedenie týchto ustanovení poskytovať výnimočne a dočasne tým členským štátom, ktoré, objektívne, nie sú v situácii, keď by boli v súlade s pravi- dlami stanovenými v tomto rozhodnutí, keď sa bude realizovať nariadenie (ES) č. 2223/96; keďže opatrenia zabezpečené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program Európskeho spoločenstva (VŠP) zriadenom na základe rozhodnutia rady 89/382/EHS, Euratomu (2) a Výboru pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (VMFŠŠPB) zriadenom na základe rozhodnutím 91/115/EHS (3), PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Cieľ Účelom tohto rozhodnutia je zjednodušiť zásady merania cien a objemov obsiahnutých v kapitole 10 prílohy A k nariadeniu (ES) č. 2223/96 so zreteľom na potrebu ďalšej harmonizácie meraní cien a objemov. Zjednodušenie uvádzané v tomto rozhodnutí sa používa pre údaje zasielané do Eurostatu počnúc prvým zaslaním údajov podľa nariadenia (ES) č. 2223/96, aspoň pre údaje vzťahujúce sa na rok 1995 a na neskoršie roky. Článok 2 Zjednodušenia všeobecných zásad merania cien a objemov Zjednodušenia všeobecných zásad, podľa ktorých sa postupuje pri meraní cien a objemov obsiahnutých v kapitole 10 prílohy A k nariadeniu (ES) č. 2223/96, najmä, pokiaľ sa týka základ- (1) Ú. v. ES L 332, 31. 12. 1993, s. 7. (2) Ú. v. ES L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (3) Ú. v. ES L 59, 6. 3. 1991, s. 19. nej úrovne agregácie, voľby indexu a výberu základného roku, sú stanovené v časti I prílohy I k tomuto rozhodnutiu. Článok 3 Klasifikácia metód podľa výrobkov Klasifikácia metód pre určité typy výrobkov do najvhodnejších metód, ktorých alternatívy sa môžu použiť vtedy, ak sa nemôžu použiť najvhodnejšie metódy, a metódy, ktoré sa nepoužijú od prvého zaslania údajov Eurostatu podľa nariade- nia (ES) č. 2223/96, je stanovená v častiach II a III prílohy I k tomuto rozhodnutiu. Článok 4 Výskumné programy Pre tie výrobky, pre ktoré klasifikácia metód definovaná v článku 3 nie je uvedená v prílohe I k tomuto rozhodnutiu, táto klasifikácia výsledky výskumných programov, ktoré sa ukončia do konca roku 2000 a po rozhodnutí VŠP. sa definuje berúc do úvahy Článok 5 Prechodné obdobia Pre používanie zásad tak, ako sú vysvetlené v článku 2, sú pre každý členský štát stanovené prechodné obdobia v prílohe II k tomuto rozhodnutiu. Okrem toho, členské štáty môžu žiadať, aby sa im poskytlo prechodné obdobie na používanie metód uvádzaných v článku 3, o čom sa rozhodne najneskôr do konca roka 1998. Ak členský štát, ktorému sa poskytne prechodné obdobie, predloží za daný rok zníženie HDP v reálnych hodnotách, vypočítané podľa existujúcich národných metód, potom tento členský štát v najväčšej možnej miere pomôže Eurostatu pri hodnotení rozsahu účinku každej odchýlky od zásad obsiah- nutých v tomto rozhodnutí. Článok 6 Zoznam Najneskôr do konca roka 2002 členské štáty poskytnú Euro- statu úplný zoznam postupov a základných štatistík použí- vaných na meranie HDP v reálnych hodnotách a jeho zložky. Tento zoznam bude obsahovať prinajmenšom metódy použí- vané v záverečných účtoch. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 141 Článok 7 Adresát Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 30. novembra 1998 Za Komisiu Yves-Thibault DE SILGUY člen Komisie 142 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 PRÍLOHA I ČASŤ I VŠEOBECNÉ ZÁSADY MERANIA CIEN A OBJEMOV I. 1 Úvod Charakter odhadov v stálych cenách je odlišný od charakteru odhadov v bežných cenách a to v niektorých základných aspektoch. Zjednodušene povedané, na účty v bežných cenách sa dá hľadieť ako na agregát s účtovným rámcom trans- akcií, ktoré sa uskutočnili a dajú sa doložiť dôkazmi. No účty v stálych cenách opisujú hospodársku situáciu daného roku v cenách iného roku. Transakcie bežného roku by sa v skutočnosti neuskutočnili tým istým spôsobom v cenách tohto druhého roku. Treba rozložiť hodnoty transakcií do zložky ceny a objemu. Zložky ceny by v zásade mali obsahovať zmeny vznikajúce výhradne z cenových zmien, zatiaľ čo všetky ostatné zmeny by sa mali zahrnúť do zložky objemu (ESA 95, bod 10. 01). Pre mnohé výrobky je však veľmi nejasné, ako urobiť tento rozklad v praxi (ESA 95, bod 10. 06). Preto sa musí prijať súbor pravidiel merania cien a objemov, ktorých výsledky by sa mali približovať teoretickému ideálnemu rozloženiu cien/objemov a ktoré by sa mali dať použiť porovnateľným spôsobom vo všetkých členských štátoch. V časti I a uvádzajú všeobecné zásady tohto rámca, v častiach II a III sa podrobnejšie rozoberajú postupy na získanie odhadov pomocou výrobnej a spotrebnej metódy. Zásady uvedené v tomto rozhodnutí sa vzťahujú na ročné údaje. Samozrejme, prvoradou zásadou by malo byť, aby štvrťročné účty boli v súlade s ročnými účtami, takže štvrťročné účty by čo najpresnejšie predpovedali definitívne výsledky. Chystaná príručka o štvrťročných účtoch sa bude zaoberať špecifickými otázkami súvisiacimi so štvrťročnými účtami v stálych cenách. Kapitola 10 ESA 95 jasne uprednostňuje integrovaný účtovný prístup k výpočtom v stálych cenách. (ESA 95, body 10. 04 a 10. 08). V účtovnom prístupe sa strany produkcie a spotreby pri HDP v stálych cenách môžu vyrovnať na pod- robnej úrovni výrobkov používajúc tabuľky dodávok a použitia. Pri používaní podrobných tabuliek dodávok a použitia sa môže ustrážiť konzistentnosť indexov. Taktiež deflátori z rôznych zdrojov, napríklad samostatne zostavené CPI a PPI, sa môžu porovnať a navzájom skontrolovať. V systéme založenom na tabuľkách dodávok a použitia sa môže skombi- novať to najlepšie z oboch strán (t. j. produkcia a spotreba), a to tak pre bežné, ako aj pre stále ceny. ESA 95, body 10. 12 až 10. 23, definuje, čo sa má zahrnúť do zložky ceny a čo do zložky objemu. Zložka objemu by mala obsahovať účinok zmien v kvalite výrobkov. Z toho vyplýva, že cenové a objemové ukazovatele, používané pri výpočte údajov národných účtov, by sa mali upraviť kvôli takýmto zmenám v kvalite. Mala by sa podrobne monitorovať konzistentnosť úprav urobených kvôli kvalite v rôznych ukazovateľoch. Ak existujú veľké rozdiely v rôznych cenových indexoch pre ten istý výrobok, mohlo by to byť kvôli rozličným postupom pri úpra- vách robených kvôli kvalite. Ukazovatele objemu by sa mali vypočítať aspoň pri dostatočne podrobnom členení, aby sa zohľadnili štrukturálne zmeny. Napríklad, počet osobokilometrov v železničnej doprave by sa mal prinajmenšom rozdeliť na cestujúcich v prvej a druhej triede. To by umožnilo zahrnúť dopad odchýlky v pomere lístkov prvej a druhej triedy skôr v zložkách obje- mov než v cenovej zložke. Vo všeobecnosti by sa mala uprednostniť deflácia hodnôt bežného roka používajúc vhodný cenový index pred extrapo- láciou hodnôt základného roka používajúc index objemu alebo množstva (ESA 95, bod 10. 32), keďže sa lepšie môžu zohľadniť účinky zmeny kvality. Navyše, individuálne cenové podiely majú zvyčajne menší rozptyl než podiely množ- stiev, dávajúce menšiu výberovú chybu pre cenové indexy. Ak sa počítajú hodnoty používajúc súčin množstvo krát cena, tieto vlastné informácie o cenách a množstvách sa môžu použiť na výpočet údajov stálych cien (ESA 95, bod 10. 33). V takom prípade je treba urobiť explicitné úpravy na zmeny kvality. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 143 Zvyšok časti I tejto prílohy sa venuje tým zásadám, kvôli ktorým ESA 95 potrebuje zjednodušenie. I. 2 Základná úroveň agregovania produktov Meranie cien a objemov by malo vychádzať z podrobného členenia produktov pre rôzne kategórie transakcií. Pre každý výrobok začlenený do jednej kategórie transakcií by sa mal nájsť cenový index, s ktorým sa môže deflovať hodnota v bežnej cene, alebo by sa mal nájsť objemový ukazovateľ na extrapoláciu hodnoty základného roka. V ideálnom prípade by sa mal každý výrobok rozlíšiť samostatne a mohli by sa odhadnúť čisté cenové a objemové zmeny daného výrobku. V štatistickej praxi je však potrebné agregovať výrobky, čo znamená, že cenovým a objemovým zmenám rozličných výrobkov treba dávať váhy spolu. Štatistické zdroje, z ktorých sú odvodené cenové indexy a objemové ukazovatele, môžu používať rozličné metodiky váhovania (t. j. rozličné vzorce alebo rozličné základné roky). V národných účtoch sa však má pre všetky premenné používať jedna konzistentná metodika dávania váh (bude diskutovaná v ďalších častiach). Ak sa v národných účtoch použijú indexy s odlišným pridávaním váh než je váhovanie národných účtov, potom impli- citne sa urobí predpoklad, že používané indexy sú základnými indexami, takže základná schéma váhovania sa považuje za irelevantnú. Potom sa môže napríklad predpokladať, že Laspeyresov index s pevnou váhou je rovnaký ako Paaschov index alebo Laspeyresov váhovaný index z predošlého roka. Je zrejmé, že implicitný predpoklad, že používané indexy sú základnými indexami, je najodôvodnenejší, ak sa použije na veľmi podrobnú úroveň. Preto, čím je podrobnejšie členenie výrobkov, tým presnejšie výsledky možno očakávať. Na podrobnej úrovni je možné predpokladať, že výrobky budú homogénnejšie, dávajúce indexy, ktoré sú bližšie k základným indexom, ako aj podrob- nejšie schémy váhovania. Presná úroveň agregovania, na ktorej sa predpoklad, že použité indexy sú základnými indexami, použije v národných účtoch, sa pre účely tohto textu, volá základná úroveň agregovania. Často sa rovná počtu výrobkov rozlíšených v tabuľkách dodávok a použitia, ktoré sa používajú na účely bilancie. Členské štáty by mali vyvinúť úsilie o podrobné rozčlenenie výrobkov pre účely deflácie. Základná úroveň agregovania pre produkciu ako aj pre všetky kategórie (medzispotreby aj konečnej spotreby) by mali byť aspoň také podrobné ako úroveň P60 ESA 95, ktorá sa má použiť pre predkladaní tabuliek dodávok a použitia Eurostatu. V časti II tejto prílohy (pri výrobnej metóde) špecifikujme niektoré kategórie dodatočného minimálneho rozčlenenia výrobkov, ktoré by sa malo použiť pri odhade deflátorov alebo objemových ukazovateľov. 1. zásada: Pri meraní cien a objemov sa použije podrobná úroveň agregovania výrobkov. Táto úroveň agregácie, na ktorú sa odvolávame ako na základnú úroveň agregovania, bude aspoň tak podrobná ako je úroveň P60 ESA 95 pre spotrebu ako aj pre všetky kategórie (medzispotreby a konečnej) spotreby. V prípade znížení/poklesov umožnených nariadením ESA 95 o dodávaní údajov na úrovni P60 sa použijú najpodrobne- jšie dostupné národné údaje. I. 3 Voľba druhu indexu Definujúc základnú úroveň agregovania, cenové a objemové indexy na tejto úrovni sa musia váhovať spolu, aby sa získali cenové a objemové merania všetkých agregátov národných účtov. Pre tento účel sa najprv musí vybrať index. ESA 95, body 10. 62 až 10. 64, uprednostňuje Fisherove cenové a objemové indexy, zatiaľ čo Laspeyresove objemové a Paaschove cenové indexy poskytujú prijateľné alternatívy. V praxi má Fishe- rov index niekoľko nevýhod, medzi ktoré patrí požiadavka väčších nárokov na údaje, neaditivita objemových údajov a zložitejšie vysvetlenie pre užívateľov. Preto sa v praxi uprednostňuje Laspeyresov objemový a Paaschov cenový index na agregovanie cenových a objemových údajov odvodených na základnej úrovni agregovania. 144 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 2. zásada: Objemové údaje dostupné na základnej úrovni agregovania sa agregujú používajúc Laspeyresov vzorec na získanie objemových meraní všetkých agregátov národných účtov. Cenové údaje dostupné na základnej úrovni agregovania sa agregujú používajúc Paa- schov vzorec na získanie cenových údajov všetkých agregátov národných účtov. Malo by sa však poznamenať, že ESA 95 taktiež umožňuje použitie Fisherových indexov. Navyše by sa malo zdôrazniť, že táto zásada sa nevzťahuje na zdroje údajov o cenách a objemoch používaných v národných účtoch: údaje pod základnou úrovňou agregovania sa nemusia vypočítať podľa tejto zásady. I. 4 Voľba základného roka Laspeyresov objemový index používa hodnoty zo stanoveného roka, aby sa pridali váhy objemovým zmenám zložiek agregátu. Teraz treba definovať, z ktorého roka sa majú odvodiť tieto váhy. Pre tento účel je treba najprv definovať základný rok a referenčný rok. Definície: — základný rok je rok, ktorého bežné ceny sa používajú na váhovanie cenových a objemových meraní odvodených na základnej úrovni agregovania, — referenčný rok je rok, ktorý sa používa pri predkladaní a prezentovaní údajov v stálych cenách. V rade indexových čísel je to rok, ktorý má hodnotu 100. Vezmime si, napríklad, nasledovný rad indexových čísel: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Predpokladajme, že tieto čísla sa vypočítali použijúc váhy z roku 1990. Teda 1990 je základným rokom. Je aj refe- renčným rokom, keďže 1990 = 100. Referenčný rok sa môže ľahko zmeniť napríklad na 1993 (všetko sa vydelí 112/ 100, aby sme dostali 1993 = 100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Tento postup nezmení základný rok, keďže medziročné odchýlky sa počítajú stále používajúc váhy z roku 1990. Namiesto pevného základného roka, ako to bolo v príklade uvedenom vyššie, môžeme mať každý rok váhy predošlého roka. Toto by mohlo viesť napríklad k nasledujúcemu radu medziročných zmien: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 Pre každý z týchto indexov platí: t — 1 = 100, teda referenčný rok sa rovná základnému roku, avšak mení sa každý rok. tento rad sa dá pomocou „zmeny referenčnosti“ ľahko vyjadriť na jednom referenčnom roku. To by viedlo k: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1 = 105 × 102/100; 110,3 = 107,1 × 103/100 atď. ) Je dôležité, že zmena referenčného roka neovplyvňuje medziročné indexy. Toto je zrejmé pre jednoduchý rad, ako je v tomto príklade, no keď sa premenná skladá z niekoľkých pod-premenných, nie je to také zrejmé. Aby sa zachovali nezmenené všetky medziročné miery rastu každej premennej, keď sa mení referenčný rok, je treba zmeniť referenciu každej premennej samostatne, ňou potom základný index, podsúčet alebo celkový agregát, ako napríklad HDP. Dôsled- kom toho je, že v údajoch v stálych cenách pevného referenčného roka vzniknú rozpory medzi jednotlivými prvkami a ich súčtami. Toto je veľmi dobre známy problém „neaditivity“. Tieto rozpory by sa v žiadnom prípade nemali odstrániť (ESA 95, bod 10. 67), lebo by to opäť zdeformovalo miery rastu. Pre ďalšie objasnenie pozri príklad na konci tejto časti. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 145 Voľba základného roka a voľba referenčného roka v zásade spolu nesúvisia. Na účely rozhodnutia Komisie, t. j. na účely zjednodušenia zásad výpočtu cenových a objemových meraní, je relevantný len problém voľby základného roka. Je zrejmé, že kvôli väčšej porovnateľnosti cenových a objemových meraní medzi krajinami, by krajiny mali používať rovnaký základný rok. Navyše, aby sa prišlo k najpresnejším mieram rastu, mal by sa použiť najposlednejší možný základný rok, keďže v takom prípade použité váhy sú najaktuálnejšie a minimalizuje sa problém úbytku výrobkov a nových výrobkov. Tieto úvahy vedú spolu k metóde odvodenia váh vždy z predošlého roka. 3. zásada: Objemové merania odvodené na základnej úrovni agregovania sa agregujú používajúc váhy odvodené z predošlého roka. Ak má členský štát prechodné obdobie ohľadne 3. zásady, potom počas prechodného obdobia zmení základný rok každých päť rokov od 1995. Príklad: zmena referencií pri agregátoch a ich zložkách Uvažujme o dvoch výrobkoch A a B a ich súčte. Predpokladajme, že sú to homogénne výrobky, to znamená, že môžeme určiť cenové a objemové indexy pre tieto výrobky, ktoré nezávisia od základnej schémy váhovania, t. j. sú to základné indexy. No objemové a cenové indexy pre súčet A a B závisia od toho, aké váhy sa pridajú A a B. V nasledujúcej schéme sa objemové zmeny pre súčet medzi T — 1 a T váhujú hodnotami bežných cien roku T — 1. Keďže toto sú najaktuálnejšie váhy, tieto miery rastu môžem považovať za najpresnejšie. 1990 bežné ceny Zmena objemu 90–91 1991 ceny r. 1990 Zmena ceny 90–91 1991 bežné ceny Zmena objemu 91–92 1992 ceny r. 1991 Zmena ceny 91–92 1992 bežné ceny Zmena objemu 92–93 1993 ceny r. 1992 Zmena ceny 92–93 1993 bežné ceny A B Spolu 100 300 400 105,0 110,0 108,8 105 330 435 110,0 95,0 98,6 115,5 313,5 429,0 102,0 90,0 93,2 117,8 282,2 400,0 108,0 105,0 105,9 127,2 296,3 423,5 103,0 95,0 97,4 131,1 281,4 412,5 105,0 102,0 103,0 137,6 287,1 424,7 Teraz predpokladajme, že tieto údaje sa majú vyjadriť v pevnom referenčnom roku, povedzme 1990. Jediný spôsob, ako to urobiť bez deformovania mier rastu súčtu, je zmeniť referenciu každého radu samostatne. Vo forme indexov (1990 = 100) to bude: A B Spolu 1990 1991 1992 1993 100 100 100 105,0 107,1 110,3 110,0 99,0 108,8 101,4 94,1 98,8 kde 101,4 = 108,8 × 93,2/100 a 98,8 = 101,4 × 97,4/100. Pokiaľ ide o objemy s referenčným rokom 1990: A B Spolu A + B 1990 1991 1992 1993 100 105,0 107,1 110,3 300 330,0 297,0 282,2 400 400 435,0 405,6 395,0 435,0 404,1 392,5 Je zrejmé, že súčet A + B sa nerovná riadku Spolu. Toto je ten slávny problém s „ne-aditivitou“. Aj napriek tomuto pro- blému, „správnym“ objemom pre rok 1993 je 395 a nie 392,5, pretože toto je jediné číslo, ktoré je v súlade s predtým vypočítanými mierami rastu súčtu. Navyše, týmto spôsobom sa so zmenou referenčného roka nezmenia medziročné miery rastu. Rozpory medzi A, B a ich súčtom by sa nemali odstraňovať, ale vysvetliť užívateľom. Tieto rozpory sa nemôžu vysvetľovať ako ukazovateľ spoľa- hlivosti výsledkov. 146 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 ČASŤ II MERANIE CIEN A OBJEMOV PODĽA VÝROBNEJ METÓDY II. 1. Klasifikácia metód V zostávajúcej časti tejto prílohy sa bude používať nasledovná klasifikácia metód: Metódy A: najvhodnejšie metódy, Metódy B: tie metódy, ktoré sa môžu použiť, ak sa nemôže použiť metóda A, Metódy C: tie metódy, ktoré sa nepoužijú. II. 2. Trhová produkcia a produkcia pre vlastné konečné použitie V tejto časti sa uvažuje o výpočte pre trhovú produkciu a produkciu pre vlastné konečné použite. Po prvé, stanovujú sa niektoré zásady ohľadne rôznych metód výpočtu pridanej hodnoty v stálych cenách. Tieto zásady poskytujú všeobecné kritériá klasifikovania metód výpočtu ako metódy A, B a C. Tieto zásady sa však musia najprv použiť na výrobok podľa výrobkovej základne pre všetky typy trhovej výroby, aby sa poskytli stanovené pokyny o tom, ktoré metódy sa majú v danom prípade použiť. Pokiaľ ide o voľbu medzi metódou dvojitých ukazovateľov a jednoduchých ukazovateľov, môže sa uviesť nasledujúca klasifikácia: Metóda A: ESA 95 jasne stanovuje (bod 10. 28), že dvojitá deflácia je teoreticky správnou metódou, keďže pridaná hod- nota v bežnej cene sa taktiež odhaduje ako rozdiel medzi produkciou a medzispotrebou. Tento argument vlastne platí pre všetky metódy dvojitých ukazovateľov (napr. pre extrapoláciu produkcie podľa objemových ukazovateľov a pre defláciu medzispotreby). Je ešte viac dôvodov, ktoré je možné uviesť, prečo sa uprednostňujú metódy dvojitej deflácie: — ukazovatele, ktoré sa používajú, sú ukazovatele produkcie alebo vstupu. Pri metódach jednoduchého ukazovateľa takéto ukazovatele sa priamo používajú pri pridanej hodnote, čo je menej vhodné, — metódy dvojitých indikátorov poskytujú nezávislé posúdenie zmien produktivity. Metóda B: V praxi by mohlo byť potrebné použiť metódy založené na jednoduchých ukazovateľoch, napríklad kvôli nedostatočným údajom o medzispotrebe alebo kvôli nedostatočnej spoľahlivosti údajov. Pri určovaní vhodnosti ukazovateľov, ktoré sa majú použiť pri deflácii hodnôt bežného roka alebo pri extrapolovaní hodnôt základného roka, sa môžu použiť nasledovné kritériá: — úplnosť pokrytia daného odvetvia ukazovateľom. Napríklad, či ukazovateľ pokrýva všetky výrobky odvetvia alebo len ich výber, ako je, napríklad, len výrobky predané domácnostiam, — základ pre výpočet ukazovateľa. Pre trhovú produkciu by to skôr mali byť základné ceny než, napríklad, ceny nákupcov alebo vstupné náklady, — ukazovateľ by mal zohľadňovať zmeny kvality a zaznamenať ich v rámci odhadov objemov, — pojmový súlad medzi ukazovateľom a pojmami národných účtov. Tieto kritériá vedú k nasledovným všeobecným záverom o vhodnosti ukazovateľov, avšak, ako už bolo povedané vyššie, tieto všeobecné závery sa musia potom použiť na základe jednotlivých výrobkov, pre všetky typy trhovej výroby, aby sa poskytli dané pokyny o metódach, ktoré sa majú použiť v každom prípade. Nasledovné kritériá na rozlíšenie metód A, B a C sú absolútnymi kritériami, t. j. nezávisia od dostupnosti údajov. V praxi by sa mohlo stať, že metódy A nie sú dosiahnuteľné a treba hľadať dohody ohľadne metód B. A metóda: Pri výrobnej metóde, v zásade, používanie vhodných cenových indexov výroby, zvyčajne označovaných ako Indexy výrobných cien (Producer Price Indices — PPI) bude metódou A. Každý výrobok by sa mal samostatne deflovať vhodným PPI. Vhodný PPI spĺňa nasledovné kritériá: — je to index (domácej a exportnej) ceny (cien) presne toho výrobku (tej skupiny výrobkov), — zohľadňuje zmeny v kvalite výrobku (výrobkov), 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 147 — je ohodnotený v základných cenách, — jeho vlastné, základné pojmy sú v súlade s pojmami pri národných účtoch. Na každú metódu, ktorá sa môže preukázať ako úplne ekvivalentná použitiu indexov PPI, sa hľadí ako na metódu A. Metóda B: Ak nie je k dispozícii vhodný PPI, existuje niekoľko alternatívnych typov ukazovateľov. Napríklad, nasledovné sú zvyčajne metódami B: — menej vhodný PPI, t. j. index bez úprav vzhľadom na zmeny v kvalite alebo majúci menšie alebo väčšie pokrytie než dané odvetvie, — Index spotrebiteľských cien (Consumer Price Index — CPI). Používajú sa tie isté tri kritériá ako pri PPI (CPI sa zvy- čajne musí opraviť kvôli daniam, dotáciám a rozpätiu, aby sa získalo ocenenie v základných cenách) okrem toho váhovanie by malo byť vhodné a pojmy by mali odpovedať pojmom v národnom účtovaní, — ukazovatele objemu produkcie. Objemové ukazovatele by mali vyhovovať aj zmene kvality. Toto sa môže urobiť čiastočne použitím objemových ukazovateľov dostatočne podrobne, aby sa zohľadnili štrukturálne zmeny. Takéto ukazovatele vo všeobecnosti nerešpektujú všetky štyri vyššie uvedené kritériá. Metóda C: Použitie niektorých ďalších možných ukazovateľov, ako je uvedené nižšie, bude zvyčajne metódami C. — metódy založené na vstupoch (pre trhovú produkciu) — druhotné ukazovatele, t. j. ukazovatele nie priamo súvisiace s produkciou — PPI, CPI alebo objemové ukazovatele, ktoré vôbec nezodpovedajú zmieneným výrobkom, napr. celkové CPI. Vo všeobecnosti tieto ukazovatele ani zďaleka nerešpektujú štyri kritériá, zatiaľ čo metódy B ich rešpektujú aspoň čia- stočne. Tieto kritériá sa teraz použijú na výrobky každého odvetvia triedenia CPA uvedené nižšie. S trhovou produkciou a produkciou pre vlastnú konečnú spotrebu sa budeme zaoberať zároveň ESA 95, bod 3. 49 stanovuje, že „produkcia pre vlastnú konečnú spotrebu sa má oceniť v základných cenách podobných výrobkov predaných na trhu“. Preto sú zásady pre defláciu produkcie pre vlastnú konečnú spotrebu tie isté ako pre trhovú produkciu. Cieľom je definovať metódy A, B a C pre každý typ výrobku. Ak pre určitý typ výrobku použitie vhodných PPI nespôsobuje špeciálne problémy (t. j. metóda A je uskutočniteľná), nedebatuje sa o spôsobe, akým iné jednotlivé ukazo- vatele rešpektujú dané kritériá. No pre významný počet typov výrobkov nie je možné definovať metódy A, B a C. To sa urobí v rámci výskumného programu. Výskumným programom by mohlo byť aj preskúmanie ďalšieho zlepšenia klasifi- kácie tých výrobkov, pre ktoré je počiatočná klasifikácia uvedená nižšie. Tento text uvádza hlavne odhad produkcie v stálych cenách. Pri metódach dvojitých ukazovateľov je tiež potrebné deflovať medzispotrebu. Preferovanou metódou deflovania medzispotreby je výrobok po výrobku používajúc autentické cenové údaje o medzispotrebe zozbierané od nákupcov. V praxi však často nie sú dostupné. Preto medzispotreba výrob- kov domácej výroby sa môže deflovať používajúc tú istú metódu ako je opísaná nižšie pre produkciu tohto výrobku, zohľadňujúc rozdiel v oceňovaní (medzispotreba sa oceňuje v nákupných cenách). Deflácii medzispotreby dovážaných výrobkov by sa mala venovať zvláštna pozornosť. Navyše, mali by sa zohľadňovať rozdiely v cenách pre rôznych užíva- teľov. Príkladom je elektrina, pre ktorú môže existovať veľká cenová diskriminácia medzi rôznymi odvetviami užíva- teľov. Pri zvažovaní odhadu medzispotreby v stálych cenách, dôležitým faktorom, ktorý je treba zohľadniť, je to, ako sa môže dopad nespoľahlivých odhadov produkcie v stálych cenách (napr. pre typ obchodných služieb) zmierniť na úrovni cel- kového HDP v stálych cenách. V rámci výrobnej metódy, dopad nespoľahlivých deflátorov alebo implicitných deflátorov pre niektoré výrobky na odhady celkového HDP v stálych cenách sa minimalizuje, ak: — účty v stálych cenách sa zostavia v rámci dodávok a použitia — všade v účtov sa použijú metódy dvojitých deflátorov — každý nespoľahlivý deflátor pre výrobu sa použije aj na defláciu medzispotreby. Použitie tabuliek dodávok a použitia na integrovanie odhadov, skombinované s dvojitou defláciou, má preto jasnú úlohu pri minimalizácii nepresností na úrovni celkového HDP v stálych cenách. 148 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 CPA A: Produkty poľnohospodárskej výroby, poľovníctva CPA B: Ryby Najsúčasnejšie cenové výpočty pre tieto výrobky sú založené na informáciách o cenách a množstvách. Preto by sa tieto informácie mohli a mali použiť aj na výpočet produkcie v stálych cenách. Ak je to vhodné, informácie o množstvách by sa mali opraviť kvôli zmenám v kvalite. V niektorých prípadoch sa taktiež zostavujú prirodzené PPI. Všetky tieto metódy sú metódami A. CPA C: Produkty banskej a povrchovej ťažby CPA D: Produkty priemyselnej výroby CPA E: Elektrická energia, plyn, para a teplá voda Členské štáty už predkladajú Eurostatu mnohé PPI pre tieto tri skupiny výrobkov. Ak sa splnia vyššie uvedené kritériá, použitie týchto PPI je metódou A pre tieto výrobky. Tieto údaje by sa mali potom použiť pri výpočtoch stálych cien. Pri meraní cien a objemov jednotlivých výrobkov existuje niekoľko dôležitých problémov. To súvisí hlavne s: — počítačmi a iným zariadením na spracovanie informácií — veľkými zariadeniami, ako sú lietadlá a lode. Pre tieto výrobky je zvyčajne veľmi ťažké merať ceny, aj keď sú hospodársky celkom významnými. Vo výskumnom pro- grame treba študovať zlepšenia postupov pre tieto výrobky. CPA F: Stavebné práce Meranie cien a objemov sa v stavebníctve často komplikuje, napríklad, špeciálnym a individuálnym charakterom mnohých výrobkov. Vo výskumnom programe treba študovať metodické problémy odhadovania stavebnej produkcie v stálych cenách. CPA G: Služby veľkoobchodu a maloobchodu, opravy motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru 50: Predaj, údržba a oprava motorových vozidiel a motocyklov; maloobchodný predaj pohonných látok Táto skupina sa skladá z dvoch typov produktov: — produkcia služieb; ide o produkciu pri údržbe a oprave motorových vozidiel a motocyklov — obchodná marža; ide o produkciu pri predaji motorových vozidiel, motocyklov a ich pohonných látok. Pre prvý typ produkcie by mohli byť PPI k dispozícii; v takom prípade PPI tvoria metódu A. Ak nie sú k dispozícii, výrobky sa môžu deflovať používajúc CPI (opravené o všetky dane alebo dotácie), ktoré sú metódou B, pretože by nemuseli dostatočne pokrývať obchodné výdavky. Pre defláciu obchodných marží by sa mali prijať tie isté postupy, ako je pre veľkoobchodný predaj uvedené nižšie. 51: Veľkoobchod a sprostredkovanie veľkoobchodu okrem motorových vozidiel a motocyklov Hlavná produkcia tejto skupiny pozostáva z marží veľkoobchodného predaja. Pre produkciu v podobe marže sa môžu uviesť nasledovné kritériá: Metóda A: Metóda A pre produkciu v podobe marže je metódou, ktorá zohľadňuje zmeny v kvalite obchodných služieb. Toto sa dá dosiahnuť samostatným deflovaním odbytu a nákupu obchodníkov (venujúc patričnú pozornosť zmenám v stave zásob). Pre tento účel sa vyžadujú cenové indexy veľmi vysokej kvality. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 149 Metóda B: metóda B sa môže použiť ako predpoklad, že objem marží sleduje objem obratu. Toto predpokladá, že pomery marží sú stále v stálych cenách. Najjednoduchším spôsobom používania tohto je extrapolácia celkovej produkcie marží podľa objemového indexu obratu. Objemový index obratu sa dá získať deflovaním obratu cenovým indexom obratu. Zlepšením pri tejto jednoduchej metóde by bolo pridať podrobnosti o výrobkoch, hlavne vypočítaním obchodných marží v stálych cenách v rámci podrobného rámca tabuliek dodávok a použitia. Potom sa na objem transakcií v bežnom roku môže použiť pomer marže na danej transakcii vypočítaný v určitom základnom roku. Takto objem marže rastie s objemom produkcie komodity. Ďalším zlepšením postupu je zohľadniť zmeny v štruktúre obchodu (napr. prechod od malých obchodov v susedstve k veľkým hypermarketom). Toto by zahŕňalo niektoré zmeny kvality obchodných služieb v zložke objemu. Tieto metódy by sa mali považovať za metódy B, keďže zmena v kvalite obchodných služieb sa nedá brať do úvahy. Metóda C: Akákoľvek iná metóda, napr. deflácia produkcie marží priamo cenovým indexom marže. 52: Maloobchod okrem motorových vozidiel a motocyklov; oprava spotrebného tovaru Ten istý predpoklad, ako je načrtnuté vyššie pre veľkoobchod, by sa mal použiť pre produkciu marže maloobchodu. Tu je výhodou, že existuje dobré meranie cenového indexu maloobchodného obratu: CPI. Aby sme dostali objemový index maloobchodného obratu určitého tovaru, môže sa na deflovanie použiť príslušná položka CPI. CPI sa môže použiť pre produkciu opráv osobných tovarov a tovarov pre domácnosť. Keďže obchodné výdavky na tieto služby sú malé, CPI je celkom vhodné a mohlo by sa považovať za metódu A. No musia sa použiť rôzne členenia v CPI, keďže sú tu zahrnuté rôzne produkty. Preto, aby sme dokázali použiť rôzne členenia CPI na rôzne podrobnej úrovni, je potrebná deflácia na podrobnej úrovni. CPA H: Hotelové a reštauračné služby Metódou A pre hotely a reštaurácie je deflácia vhodným PPI. Ak PPI neexistuje, môže sa použiť CPI ako priblíženie. Toto je v takom prípade metódou B, keďže obchodné výdavky sa nezohľadňujú. CPA I: Doprava, skladovanie a služby pôšt a telekomunikácií 60, 61 a 62: Pozemná, vodná a vzdušná doprava Osobná a nákladná doprava by sa mala deflovať samostatne. Pre osobnú dopravu je metódou A použitie vhodných PPI. Ak nie sú k dispozícii, nasledovné metódy sú metódami B: — deflácia pomocou CPI za predpokladu, že venuje dostatočnú pozornosť zmenám v kvalite, — extrapolácia pomocou ukazovateľa počtu osobo-kilometrov za predpokladu, že tento ukazovateľ je k dispozícii pre dostatočný počet kategórií dopravy. Malo by sa aspoň rozlíšiť medzi jednotlivými triedami (napr. prvá a druhá trieda pre železničnú dopravu, 1. trieda a turistická trieda v vzdušnej doprave, atď. ). Tieto metódy treba použiť individuálne aspoň na nasledujúce typy (osobnej) dopravy, pokiaľ sú tieto v členských štátoch významné: — doprava po železnici — iná pozemná doprava 150 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 — vodná doprava — vzdušná doprava. Ak sa nedá dosiahnuť toto rozdelenie, potom sú tieto metódy metódami C. Aj všetky ďalšie metódy (napr. používajúce počet cestujúcich ako objemový ukazovateľ) sú metódami C. Pre nákladnú dopravu je metódou A opäť použitie vhodných PPI. Ak nie sú k dispozícii, potom nasledovná metóda je metódou B: — môže sa predpokladať, že objem dopravných služieb sleduje objem dopravených tovarov. Pre tento účel je vhodným ukazovateľom ukazovateľ ako sú prepravené tona-kilometre, aj keď je zrejmé, že sa nemôžu zohľadňovať žiadne zmeny v kvalite dopravných služieb. Čím viac podrobností o tona-kilometroch je k dispozícii pre rôzne typy dopravy, tým bude výsledok lepší. Túto metódu treba používať individuálne aspoň na nasledovné typy (nákladnej) dopravy, pokiaľ sú tieto v členských štátoch významné: — doprava po železnici — iná pozemná doprava — potrubná doprava — morská a pobrežná vodná doprava — vnútrozemská vodná doprava — vzdušná doprava. Ak sa nedá dosiahnuť toto rozčlenenie odvetvia, potom sú tieto metódy metódami C. Aj všetky ďalšie metódy (napr. používajúce počet dopravených ton) sú metódami C. V zásade, pre osobnú aj nákladnú dopravu pri vyššie uvedenom rozčlenení si správna deflácia vyžaduje údaje v bežných cenách ako váhy. Ak táto podrobnosť nie je k dispozícii v bežných cenách, mohli by sa použiť iné váhy, aby sa vážil ukazovateľ pre každý typ rozlíšenej dopravy. Tieto iné váhy by sa čo najviac mali približovať k bežným hodnotám. 63: Vedľajšie a pomocné služby v doprave, služby cestovných kancelárií Táto skupina zahŕňa široký rozsah služieb, teda nie je možné špecifikovať jednu metódu alebo ukazovateľa. Preto sa tu odkazuje na všeobecnú klasifikáciu metód a ukazovateľov. ESA 95 dáva špeciálne odporúčania pre cestovné kancelárie (pozri bod 10. 39). 64: Služby pôšt a telekomunikácií Odhady poštových služieb a služieb telekomunikácií v stálych cenách sa komplikujú stále sa rozširujúcim radom rôznych typov poskytovaných služieb a účtovaných taríf. Z tohto dôvodu sa ako súčasť výskumného programu pripra- via špeciálne pokyny o postupoch, ktoré sa majú použiť pre tieto produkty. CPA J: Finančné sprostredkovanie Pre produkty ako sú nepriamo merané finančné sprostredkovateľské služby (FISIM), cenné papiere a devízové obchodné marže a poisťovníctvo, produkcia v bežných cenách sa definuje ako zostatok medzi rôznymi transakciami. Harmonizo- vaná definícia a meranie produkcie v stálych cenách sa musia stanoviť. Účtovanie pri zmene kvality vo finančníctve a poisťovníctve je ďalšou vecou, ktorej treba venovať ďalšie úvahy, tak ako aj porovnateľnosti odhadov pre finančné služby, za ktoré sa účtujú jednoznačné ceny. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov o postupoch, ktoré sa majú používať pri týchto produktoch. CPA K: Služby v oblasti nehnuteľností, prenájmu a obchodu Služby bývania Pre odhady produkcie služieb bývania v bežných cenách všetky členské štáty zavedú do roku 1998 alebo 1999 (1) takz- vanú stratifikovanú metódu na meranie produkcie pre účely HNP. (1) Rozhodnutie Komisie 95/309/ES, Euratomu (Ú. v. ES L 186, 5. 8. 1995, s. 59) a rozhodnutie Komisie 97/619/ES, Euratomu (Ú. v. ES L 252, 16. 9. 1997, s. 33). 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 151 V zásade sa touto metódou odhaduje produkcia v bežných cenách objektívne používajúc údaje o kvantite a kvalite bývania a o cenách platených za ich využívanie. Preto z definície bude pre defláciu potrebná cenová informácia o pro- dukcii. Mala by sa použiť tá istá informácia o cene, kvalite a kvantite na tvorbu odhadov v stálych cenách. Použitie vyššie uvedeného prístupu sa dá popísať ako metóda A. Dáva možnosť zohľadniť zmeny v kvalite poskytovaných služieb bývania. Iný prenájom, nehnuteľnosti a služby obchodu Pre tieto služby môže byť ťažké zozbierať údaje o cenách producentov, napríklad preto, že niektoré produkty majú jedi- nečný charakter. Dôsledkom toho je, že sa namiesto toho môžu použiť mnohé alternatívne merania zmien ceny alebo objemu, často nepriame, alebo druhotné merania. Pre každú službu v rámci daného odvetvia sa musí posúdiť vhodnosť týchto nepriamych meraní. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov. Špeciálna pozornosť vo výskumnom programe by sa mala venovať deflá- cii produkcie softvéru, čo je tiež zahrnuté do tejto skupiny produktov. CPA M: Školstvo CPA N: Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť V niektorých členských štátoch sa zaznamenávajú hlavné časti zdravotných a vzdelávacích služieb ako trhová výroba, zatiaľ čo v iných sa uvádzajú ako netrhová výroba. Metódy potrebné na meranie produkcie v stálych cenách by mali zohľadniť potrebu prísť k porovnateľnej štatistike pre tieto dve skupiny štátov. Cenová štatistika pre deflovanie trhovej produkcie by mala odrážať celkovú cenu produktu, a nielen príspevok spotrebi- teľa k celkovej cene alebo dohodnutú cenovú tarifu. Cenová štatistika by mala aj umožňovať zmeny v kvalite v zdravotníckych a vzdelávacích produktoch. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov o postupoch, ktoré sa majú použiť pre tieto pro- dukty, používajúc cenovú štatistiku alebo iné metódy. Tento program bude obsahovať trhovú produkciu týchto služieb a, ako je opísané nižšie, aj netrhovú produkciu z nich. CPA O: Ostatné komunálne, sociálne a občianske služby Pre tieto služby často nie sú k dispozícii cenové údaje producentov a všeobecne sa namiesto nich používajú alternatívne ukazovatele. Tak ako pri zdravotníckych a vzdelávacích službách, aj tu môže byť trhová aj netrhová produkcia nie- ktorých činností v tomto odvetví a je treba, aby to štatistické metódy zohľadnili. CPA P: Súkromné domácnosti s personálom Táto produkcia, ktorá je produkciou pre vlastnú konečnú spotrebu, sa oceňuje, podľa dohody, ako mzdové náklady zamestnancov vrátane aj každého naturálneho príjmu. Zvyčajné metódy na tvorbu odhadov v stálych cenách sú použitie údajov CPI alebo údajov o mzdách na defláciu, alebo použitie objemovej extrapolácie (s počtom zamestnancov použitým ako extrapolátor). V zásade, by sa mali použité deflátori (CPI alebo údaje o mzdách) overiť, aby sa zabezpečilo, že správne počítajú s naturálnymi príjmami. Tieto metódy nezohľadňujú zmeny v produktivite, no toto vynechanie má len malé dôsledky na HDP. Tieto metódy sú metódami B, pokiaľ nezohľadňujú zmeny v produktivite (v takom prípade sú metódami A). Dane a dotácie na produkty a dovozy a DPH ESA 95, body 10. 47 až 10. 52 dostatočné podrobne stanovujú zásady, ktoré sa majú použiť na odhad daní a dotácií na produkty a dovozy a DPH v stálych cenách. Tieto zásady predstavujú metódu A. 152 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 II. 3 Netrhová produkcia Ako sme už poznamenali, štatistické metódy merania produkcie v stálych cenách majú poskytovať porovnateľné štati- stiky pre trhové aj netrhové produkcie, hlavne pre služby ako je vzdelanie a zdravotníctvo. Pre netrhové služby sa môže produkcia v stálych cenách odhadnúť použitím objemových ukazovateľov o produkcii alebo metód založených na vstupoch (napríklad deflácia nákladov na pracovné sily a iných vstupov alebo extrapolácia objemu pracovných nákladov základného roka). Môžu existovať aj niektoré cenové údaje, ktoré sa smú použiť. Rozlíšenie medzi metódami A, B a C pre netrhové služby sa bude definovať v rámci výskumného programu. II. 3. 1. CPA M: Školstvo Netrhová produkcia pri vzdelávaní v stálych cenách sa môže odhadnúť používaním objemových ukazovateľov produkcie alebo metódami založenými na vstupoch. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov o metódach, ktoré sa majú použiť na odhad pro- dukcie pri vzdelávaní (či už prostriedkami objemových ukazovateľov produkcie, metódami založenými na vstupoch alebo, pri trhovej produkcii, cenovými údajmi). Tento program posúdi aj účtovníctvo pre kvalitatívne zmeny. II. 3. 2. CPA N (časť): Zdravotníctvo Produkcia netrhových zdravotníckych službách v stálych cenách sa môže odhadnúť aj použitím objemových ukazova- teľov produkcie alebo metódami založenými na vstupoch. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov o metódach, ktoré sa majú použiť na odhad pro- dukcie v zdravotníctve (či už prostriedkami objemových ukazovateľov produkcie, metódami založenými na vstupoch alebo, pri trhovej produkcii, cenovými údajmi). Tento program posúdi účtovníctvo aj pre kvalitatívne zmeny, čo má špeciálny význam pre produkciu v zdravotníckych službách. II. 3. 3. Ostatná netrhová produkcia Ostatná netrhová produkcia môže mať mnoho rôznych foriem. Niektoré sa poskytujú individuálne (napr. služby sociál- neho zabezpečenia), zatiaľ čo iné sa poskytujú kolektívne (napr. obrana). A ďalšie môžu mať v sebe individuálny aj kolektívny prvok (napr. služby polície — na základe dohody v ESA 95 sú klasifikované ako kolektívne služby). Objemové ukazovatele produkcie sa môžu použiť na odhad produkcie pri službách poskytovaných individuálne a, azda, pri niektorých službách poskytovaných kolektívne. Metódy založené na vstupoch sa môžu použiť na všetky tieto služby. Porovnateľné výsledky si vyžadujú určitú harmonizáciu spôsobu, akým sa používajú dané dve metódy. Súčasťou výskumného programu bude príprava špeciálnych pokynov o metódach, ktoré sa majú použiť pre tieto pro- dukty (či už pôjde o objemové ukazovatele produkcie alebo o metódy založené na vstupoch). ČASŤ III MERANIA CIEN A OBJEMOV PRI SPOTREBNEJ METÓDE Na strane spotreby je HDP v stálych cenách súčtom konečnej spotreby, hrubej tvorby kapitálu a čistých vývozov. Pokiaľ ide o vhodnosť ukazovateľov, ktoré sa majú použiť pri deflácii hodnôt bežného roka alebo pri extrapolácii hodnôt základného roka na strane spotreby, môžu sa použiť nasledovné kritériá: — úplnosť pokrytia odvetvia ukazovateľom. Napríklad, či ukazovateľ pokrýva všetky výrobky v rámci členenia alebo len ich výber 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 153 — základ pre ocenenie ukazovateľa. Pre konečnú spotrebu a hrubú tvorbu kapitálu by to skôr mali byť nákupné ceny než napríklad ceny výrobcov — ukazovateľ by mal zohľadňovať kvalitatívne zmeny, zaznamenať ich skôr v rámci odhadov objemov než cenových odhadov — pojmový súlad medzi ukazovateľom a národnými účtami. Tieto kritériá vedú k nasledovným všeobecným záverom o postupoch odhadovania a meraní cien a objemov v rôznych kategóriách spotreby. Konečná spotreba domácností Tam, kde je to vhodné, by konečná spotreba domácností (KSD) mala byť tak deflovaná, ako sa len dá, a to používajúc informácie z CPI. Môže sa povedať, že CPI je vhodný, ak spĺňa nasledovné kritériá: — je to index, ktorý pokrýva presne túto skupinu výrobkov (tento výrobok) — náležito zohľadňuje zmeny v kvalite výrobku (výrobkov) — je ocenený v cenách nákupcov vrátane DPH — pojmy v CPI zodpovedajú pojmom v národných účtoch. Ak pre určitý výrobok nie je CPI k dispozícii, potom sa musia použiť iné, viac približné ukazovatele. Mohli by to byť PPI, exportné alebo importné cenové indexy, alebo, azda za určitých okolností, objemové ukazovatele. Tieto metódy sú metódami B. Metódy C zahŕňajú použitie indexov, ktoré vôbec nezodpovedajú zmienenému výrobku (výrobkom). Konečná spotreba vlády (GFC) a konečná spotreba NPISH Pre tieto odvetvia konečnej spotreby sa môžu urobiť rovnaké pozorovania ako pri odhade netrhovej produkcie vo výrobe (Časť II. 3) keďže hodnoty tovarov a služieb vytvorené štátnou správou a NPISH sú hlavnými zložkami týchto kategórií (ESA 95, body 3. 78 a 3. 79). Nákupy štátnej správy tovarov a služieb vyrobených a poskytnutých trhovými výrobcami, ktoré sú dodávané do domác- ností – bez nejakej transformácie – ako sociálne transfery v naturáliách, ktoré taktiež tvoria časť konečnej spotreby štát- nej správy (ESA 95, bod 3. 79), sa majú deflovať vhodnými cenovými indexami zodpovedajúcimi týmto (trhovým) tova- rom a službám. ESA 95, bod 3. 85 opisuje rozdiel medzi individuálnymi a kolektívnymi tovarmi a službami poskytnutými jednotkami štátnej správy. Ak sa robí toto rozlíšenie, potom pojem skutočná konečná spotreba sa dá ihneď odvodiť. Toto predkladanie účtov nezavádza žiadne špeciálne problémy týkajúce sa odhadov v stálych cenách. Hrubá tvorba fixného kapitálu Pre hrubú tvorbu fixného kapitálu (GFCF) je metódou A použitie prirodzených cenových indexov investícií. Takýto index by mal spĺňať nasledovné kritériá: — je to index, ktorý pokrýva presne tú skupinu výrobkov (ten výrobok) — náležito zohľadňuje zmeny v kvalite výrobkov (výrobku) — oceňuje sa v cenách nákupcov vrátane neodpočítateľnej DPH — pojmy v tomto indexe zodpovedajú pojmom v národných účtoch. V praxi sa často používajú PPI, čo sú metódy B, ak sa neprecenia v cenách nákupcov. Pre PPI jednotlivých výrobkov, platia tie isté poznámky ako sú uvedené v časti II. 2, vrátane odvolávok na výskumný program. Zmena stavu zásob Je dôležité, aby sa zásoby deflovali špecificky a samostatne a aby sa nepočítali ako reziduálna položka pri výpočtoch na stále ceny. ESA 95, bod 10. 56 stanovuje, že zmeny v stave zásob v stálych cenách sa môžu vypočítať deflovaním prírastkov do zásob a úbytkov zo zásob oddelene s vhodnými cenovými indexami. Ak objemové a cenové zmeny zásob nie sú príliš veľké, priama deflácia zmeny zásob s priemerným cenovým indexom roka poskytuje alternatívu. 154 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 Existujú štyri typy zásob (ESA 95, bod 3 119): — materiály a dodávky: môže sa tu uviesť ten istý postup ako pri deflácii medzispotreby v časti II. 2 — rozpracovaná produkcia: táto kategória by sa mala preskúmať vo výskumnom programe — hotové tovary: tieto sa môžu deflovať použijúc PPI v základných cenách — tovary na opätovný predaj: tieto sa oceňujú v cenách, za ktoré sú nakúpené, pre ktoré je často PPI dobrým ukazo- vateľom. Problém ziskov z držby zásob by sa tiež mal preskúmať vo výskumnom programe. Nadobúdanie mínus úbytok cenností Táto kategória by sa mala preskúmať vo výskumnom programe. Vývoz a dovoz tovarov a služieb Táto kategória by sa mala preskúmať vo výskumnom programe. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 155 PRÍLOHA II PRECHODNÉ OBDOBIA Obdobia prechodu na 3. zásadu Krajina Dokedy Írsko Portugalsko Dánsko Fínsko Holandsko Taliansko Nemecko Belgicko Spojené kráľovstvo Francúzsko Španielsko Grécko Švédsko Luxembursko Rakúsko 2004 — 2000 (v roku 1999 bude základným rokom rok 1990) 2005 — 2003 2005 — 2003 — 2003 — — — 2005