title: Rådets förordning (EG) nr 2450/98 av den 13 november 1998 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
originating product
steel

formats: html pdf print

text: 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2450/98 av den 13 november 1998 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING B. EFTERF(cid:153)LJANDE F(cid:153)RFARANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 15 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som kommissionen lagt fram efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: A. PROVISORISKA (cid:143)TG(cid:142)RDER (1) (2) Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/ 98 (2) (nedan kallad ”f(cid:148)rordningen om provisorisk tull”) inf(cid:148)rdes provisoriska utj(cid:132)mningstullar p(cid:134) import till gemenskapen av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l (nedan kallade ”den ber(cid:148)rda produkten”) som omfattas av KN-nummer 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81 med ursprung i Indien. (cid:143)tg(cid:132)rderna utformades som v(cid:132)rdetullar p(cid:134) mellan 0 och 25 % och en (cid:148)vrig tull p(cid:134) 25 %. ”st(cid:132)nger” eller De prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar som ursprung- ligen inf(cid:148)rdes genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1084/98 (3) reducerades genom f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull i enlighet med artikel 12. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”). Denna (cid:132)ndring av antidump- ningstullarna var n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att undvika att produkten skulle omfattas av b(cid:134)de antidumpnings- tullar och utj(cid:132)mningstullar i syfte att r(cid:134)da bot p(cid:134) en och samma situation som uppst(cid:134)tt f(cid:148)ljd av dumpning eller exportsubvention. till (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 40. (3) EGT L 155, 29. 5. 1998, s. 3. (3) (4) (5) (6) (7) (8) Efter antagandet av f(cid:148)rordningen om provisorisk flertal ber(cid:148)rda parter skriftliga tull l(cid:132)mnade ett synpunkter. De parter som s(cid:134) beg(cid:132)rde gavs m(cid:148)jlighet att h(cid:148)ras av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inh(cid:132)mta och kontrol- lera alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r de slutgiltiga avg(cid:148)randena. Parterna underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndig- heter och (cid:148)verv(cid:132)ganden som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r avsikten att rekommendera ett inf(cid:148)rande av en slut- giltig utj(cid:132)mningstull och ett slutgiltigt uttag av de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av proviso- riska tullar. De beviljades ocks(cid:134) en period efter detta utl(cid:132)mnande av uppgifter inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter. De muntliga och skriftliga som l(cid:132)mnades av de ber(cid:148)rda parterna beaktades, och de slutgiltiga avg(cid:148)randena (cid:132)ndrades i enlighet med detta i de fall det ans(cid:134)gs l(cid:132)mpligt. synpunkter C. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REMAL F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT Den produkt som ber(cid:148)rs av denna unders(cid:148)kning (cid:132)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, tillformade eller f(cid:132)rdigbe- handlade i kallt tillst(cid:134)nd men inte vidare bearbe- tade, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, med runt tv(cid:132)rsnitt och andra tv(cid:132)rsnitt. Efter antagandet av f(cid:148)rordningen om provisorisk tull h(cid:132)vdade n(cid:134)gra indiska exporterande tillverkare att de produkter som exporterades till gemen- skapen inte var j(cid:132)mf(cid:148)rbara med de produkter som s(cid:134)ldes p(cid:134) Indiens inhemska marknad, t. ex. i fr(cid:134)ga om kemiska egenskaper, och att dessa b(cid:134)da grupper av produkter s(cid:134)ledes inte kunde betraktas som lika- dana produkter. L 304/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 (9) (10) Detta p(cid:134)st(cid:134)ende kunde inte godtas eftersom det konstaterades att de st(cid:132)nger som tillverkades och s(cid:134)ldes p(cid:134) Indiens inhemska marknad och de indiska st(cid:132)nger som s(cid:134)ldes p(cid:134) gemenskapsmark- naden hade samma grundl(cid:132)ggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den. En exporterande tillverkare gjorde g(cid:132)llande att produkter som motsvarade normen DIN 1013 omfattas av det nuvarande antisubventionsf(cid:148)rfa- randet och f(cid:148)ljaktligen skulle beaktas. Det konsta- terades dock att dessa produkter var varmvalsade st(cid:132)nger och d(cid:132)rf(cid:148)r inte omfattades av unders(cid:148)k- ningen i enlighet med tillk(cid:132)nnagivandet om inle- dande av f(cid:148)rfarandet (1) och f(cid:148)rordningen om provi- sorisk tull. Dessutom noterades att dessa produkter inte omfattas av de KN-nummer som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rder. S(cid:134)ledes kunde p(cid:134)st(cid:134)endet inte godtas. (11) N(cid:134)gra ytterligare argument lades inte fram och d(cid:132)rf(cid:148)r bekr(cid:132)ftas de avg(cid:148)randen som tr(cid:132)ffas i sk(cid:132)len 8–11 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. D. SUBVENTIONER 1. ”Passbook-systemet” (12) Indiens offentliga myndigheter h(cid:132)vdade att detta system, som beskrivs i sk(cid:132)len 16–24 i f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull, inte var utj(cid:132)mningsbart eftersom det var ett till(cid:134)tet restitutionssystem i den mening som avses i bilagorna I i, II och III i grundf(cid:148)rordningen. Vidare h(cid:132)vdade de att det i bilaga I i inte f(cid:148)reskrivs att importerade insatsvaror skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r tillverkning f(cid:148)r export. I bilaga I i anges dock klart att importerade insats- varor m(cid:134)ste antingen f(cid:148)rbrukas vid tillverkning av exportprodukten (dvs. ett restitutionssystem i (cid:148)ver- ensst(cid:132)mmelse med bilaga II) eller f(cid:148)rekomma i samma kvantitet och ha samma kvalitet och egen- skaper som insatsvaror fr(cid:134)n den inhemska mark- naden (dvs. ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med bilaga III). Passbook-systemet medger faktiskt tullfri import av varor som varken (cid:132)r insatsvaror som anv(cid:132)nds f(cid:148)r att tillverka exportvaror eller f(cid:148)rekommer i samma kvantitet och har samma kvalitet och egenskaper fr(cid:134)n den inhemska marknaden som insatsvaror vilka inf(cid:148)rlivas i den exporterade produkten. F(cid:148)lj- aktligen anses att Passbook-systemet inte utg(cid:148)r ett till(cid:134)tet restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution enligt best(cid:132)mmelserna i grundf(cid:148)rordningen. restitutionssystem eller (13) indiska exporterande Fyra gjorde g(cid:132)llande att systemet i praktiken fungerade som ett legitimt tullrestitutionssystem och att detta bevisas av att justeringar av normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grund av Pass- tillverkare (1) EGT C 264, 30. 8. 1997, s. 2. book-systemet har beviljats i det parallella anti- dumpningsf(cid:148)rfarandet. En s(cid:134)dan justering (cid:132)r emel- lertid inte relevant vid bed(cid:148)mningen av huruvida Passbook-systemet (cid:132)r utj(cid:132)mningsbart, vilket det av de orsaker som anges i sk(cid:132)l 12 anses vara p(cid:134) grundval av best(cid:132)mmelserna i grundf(cid:148)rordningen. N(cid:132)r v(cid:132)l en s(cid:134)dan utj(cid:132)mningsbar subvention konsta- terats f(cid:148)rekomma utg(cid:148)rs f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mottagaren av hela beloppet p(cid:134) de tullar som den exporterande tillverkaren inte beh(cid:148)ver betala i fr(cid:134)ga om samtliga importtransaktioner. I detta sammanhang (cid:132)r det inte riktigt att rekonstruera v(cid:132)rden enligt Passbook- systemet f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka produkter som (cid:132)r fysiskt inf(cid:148)rlivade eller ej. (14) 'Input/Output'” ”standardnormer Indiens offentliga myndigheter uppgav ocks(cid:134) att man hade ett kontrollf(cid:148)rfarande som baserades p(cid:134) de som f(cid:148)r beskrivs i sk(cid:132)l 19 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. Dessa normer utf(cid:132)rdas f(cid:148)r exportprodukter och fastst(cid:132)ller de kvantiteter normalt importerade r(cid:134)ma- terial som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av den f(cid:132)rdiga produkten. Indiens offentliga myndigheter h(cid:132)vdade att detta f(cid:148)rfarande syftade till att se till att restitutionen av importtullar inte var f(cid:148)r stor enligt vad som f(cid:148)reskrivs i bilagorna I i, II och III i grundf(cid:148)rordningen, samt att kommissionen kunde kontrollera alla faktiska transaktioner i syfte att fastst(cid:132)lla huruvida restitutionen var f(cid:148)r stor. i (cid:132)r stor tulleftergiften Detta argument kan inte godtas eftersom fr(cid:134)gan huruvida endast f(cid:148)r samband med bed(cid:148)mningen av uppkommer vederb(cid:148)rligen inr(cid:132)ttade restitutionssystem eller system f(cid:148)r restitution som till(cid:134)ter substitution, och det har fastst(cid:132)llts att Passbook-systemet inte (cid:132)r ett s(cid:134)dant system i den mening som avses i bilagorna I i, II och III i grundf(cid:148)rordningen. (15) Indiens offentliga myndigheter anf(cid:148)rde att kravet p(cid:134) det minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde som m(cid:134)ste l(cid:132)ggas till enligt standardnormerna f(cid:148)r ”Input/Output” inte inneb(cid:132)r att Passbook-systemet utg(cid:148)r en subvention av importsubstitution eftersom det inte finns n(cid:134)got minimikrav p(cid:134) den m(cid:132)ngd inhemska insatsvaror som m(cid:134)ste anv(cid:132)ndas och minimif(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet (cid:132)ven kan uppn(cid:134)s genom anv(cid:132)ndning av exempelvis importerade insatsvaror. Eftersom Passbook-systemet anses vara utj(cid:132)mnings- bart redan p(cid:134) grund av att det (cid:132)r knutet till ex- portresultat p(cid:134) det s(cid:132)tt som avses i artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, (cid:132)r det inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att avg(cid:148)ra huruvida det f(cid:148)religger en subvention av importsubstitution. 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/3 (16) inte enligt Indiens beviljade Indiens offentliga myndigheter beg(cid:132)rde att f(cid:148)rm(cid:134)- nerna skulle Passbook-systemet utj(cid:132)mnas eftersom systemet hade avskaffats fr(cid:134)n och med den 31 mars 1997 och endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag kunde forts(cid:132)tta att utnyttja tidigare offentliga krediter. myndigheter h(cid:132)nvisade till artikel 17 i grundf(cid:148)rord- ningen, enligt vilken en utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rd skall vara i kraft endast s(cid:134) l(cid:132)nge och i den utstr(cid:132)ckning som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att kompensera f(cid:148)r de utj(cid:132)mningsbara subventioner som orsakar skada, samt till gemen- skapspraxis. Fyra indiska exporterande tillverkare ans(cid:134)g det vara i h(cid:148)gsta grad diskutabelt att ett inte l(cid:132)ngre i kraft varande system kunde betraktas som utj(cid:132)mningsbart. Det b(cid:148)r dock noteras att (cid:132)ven om Passbook- systemet har avskaffats kan f(cid:148)retag fortfarande beg(cid:132)ra krediter enligt detta system f(cid:148)r exporttran- saktioner som gjorts fram till den 31 mars 1997, och i unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes det att dessa f(cid:148)retag kan utnyttja dessa krediter fram till den 31 mars 2000. Avsev(cid:132)rda f(cid:148)rm(cid:134)ner p(cid:134) grundval av detta system kan s(cid:134)ledes beviljas fram till den tidpunkten och dessa utg(cid:148)r utj(cid:132)mningsbara subven- tioner. Vad g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om f(cid:148)rm(cid:134)ner forts(cid:132)tter att vara utj(cid:132)mningsbara eller ej, anses principen i artikel 5 i grundf(cid:148)rordningen vara till(cid:132)mplig, dvs. att storleken p(cid:134) utj(cid:132)mningsbara subventioner skall ber(cid:132)knas som den f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren konsta- teras f(cid:134) under unders(cid:148)kningsperioden. Under denna period avskaffades Passbook-systemet, enligt uppgift fr(cid:134)n Indiens offentliga myndigheter, och ersattes med tullkreditsystemet, vilket ocks(cid:134) anses vara utj(cid:132)mningsbart (se sk(cid:132)l 34 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull). Eftersom f(cid:148)rm(cid:134)ner kommer att beviljas (cid:132)ven i framtiden p(cid:134) grundval av tullkredit- systemet, anses det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder som baseras p(cid:134) de sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)ner som mottas under unders(cid:148)kningsperioden p(cid:134) grundval av b(cid:134)de Passbook-systemet och tullkreditsystemet, av det sk(cid:132)let att det enligt artikel 17 i grundf(cid:148)rord- ningen fortfarande (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att kompensera f(cid:148)r de utj(cid:132)mningsbara subventioner som orsakar skada. (18) (19) (17) I anslutning till ovann(cid:132)mnda beg(cid:132)ran l(cid:132)mnade Indiens offentliga myndigheter uppgifter om att handelsministeriet i juli 1998 hade l(cid:132)mnat instruk- tioner om att de indiska tillverkarna endast kunde beg(cid:132)ra krediter enligt Passbook-systemet fram till den 30 september 1998, och inte fram till den 31 mars 2000 som tidigare f(cid:148)reskrivet (se sk(cid:132)l 16). Indiens offentliga myndigheter beg(cid:132)rde d(cid:132)rf(cid:148)r att detta skulle beaktas i det slutgiltiga fastst(cid:132)llandet. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta kan s(cid:132)gas att eftersom denna uppgift inkom i ett mycket sent skede i unders(cid:148)kningen (cid:132)r det inte m(cid:148)jligt att kontrollera den praktiska till- l(cid:132)mpningen av denna instruktion. Dessutom, vilket f(cid:148)rklaras ovan, har Passbook-systemet ersatts med ett annat system, tullkreditsystemet (vilket ocks(cid:134) anses vara en utj(cid:132)mningsbar subvention), och f(cid:148)rm(cid:134)ner kommer att beviljas (cid:132)ven i framtiden p(cid:134) grundval av tullkreditsystemet, och d(cid:132)rmed (cid:132)r det inte riktigt att bortse fr(cid:134)n f(cid:148)rm(cid:134)ner som under unders(cid:148)kningsperioden beviljades export(cid:148)rer p(cid:134) grundval av Passbook-systemet. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r som under (cid:134)tg(cid:132)rder unders(cid:148)kningsperioden beviljats p(cid:134) grundval av b(cid:134)de Passbook-systemet och tullkreditsystemet. Varje annat tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r subventionerande myndigheter att undvika utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder genom att enbart (cid:132)ndra beteck- ningen p(cid:134) ett system under unders(cid:148)kningspe- rioden. inf(cid:148)ras avseende f(cid:148)rm(cid:134)ner indiska tillverkare exporterande Fyra gjorde g(cid:132)llande att de krediter som beviljats f(cid:148)r exportom- s(cid:132)ttningen under unders(cid:148)kningsperioden i fr(cid:134)ga om de ber(cid:148)rda produkterna borde ha anv(cid:132)nts vid ber(cid:132)kningen av subventionen i st(cid:132)llet f(cid:148)r de debi- teringar som bokf(cid:148)rts i ”passboken”. De anf(cid:148)rde att principen att basera f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet p(cid:134) debiter- ingar i detta fall hade lett till ett (cid:148)verskattat subven- tionsbelopp i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den faktiska exportvo- lymen till gemenskapen, vilket h(cid:132)nger samman med n(cid:132)r i tiden en f(cid:148)rm(cid:134)n verkligen utnyttjas. Subventionsbeloppet fastst(cid:132)lls p(cid:134) grundval av den f(cid:148)rm(cid:134)n som det mottagande f(cid:148)retaget konstateras f(cid:134) under unders(cid:148)kningsperioden. Det (cid:132)r f(cid:148)rst n(cid:132)r debiteringen g(cid:148)rs i ”passboken” som den kredit som erh(cid:134)llits p(cid:134) grundval av tidigare exportvolym faktiskt utnyttjas, och f(cid:148)ljaktligen (cid:132)r det f(cid:148)rst vid denna tidpunkt som mottagaren erh(cid:134)ller en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av befrielse fr(cid:134)n den importtull som i andra fall hade tagits ut. indiska tillverkare exporterande Fyra gjorde g(cid:132)llande att dubbelr(cid:132)kning hade f(cid:148)rekommit vid fastst(cid:132)llandet av de prelimin(cid:132)ra dumpningsmargi- nalerna och de provisoriska subventionsbeloppen. I synnerhet h(cid:132)vdade de att de delar av f(cid:148)rm(cid:134)nerna enligt Passbook-systemet f(cid:148)r vilka justeringar inte hade gjorts i antidumpningsf(cid:148)rfarandet ocks(cid:134) hade r(cid:132)knats med i subventionsbeloppet, och att dump- ningsmarginalen d(cid:132)rf(cid:148)r var f(cid:148)r stor. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta b(cid:148)r det p(cid:134)pekas att fr(cid:134)gan om juster- ingar i ett antidumpningsf(cid:148)rfarande respektive fr(cid:134)gan om storleken p(cid:134) den utj(cid:132)mningsbara subventionen i ett antisubventionsf(cid:148)rfarande kr(cid:132)ver olika analyser eftersom dessa f(cid:148)rfaranden baseras p(cid:134) olika grundf(cid:148)rordningar. I artikel 2. 1 a ii i grund- f(cid:148)rordningen f(cid:148)reskrivs att befrielse f(cid:148)r en expor- terad L 304/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 produkt fr(cid:134)n tullar eller skatter inte skall betraktas som en subvention under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att en s(cid:134)dan befrielse beviljas i enlighet med best(cid:132)mmelserna i bilagorna I–III i grundf(cid:148)rordningen. Passbook- systemet anses vara utj(cid:132)mningsbart av de sk(cid:132)l som anges i sk(cid:132)l 25 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, och den utj(cid:132)mningsbara f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av det tullbelopp som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r all import under unders(cid:148)kningsperioden men som inte betalades p(cid:134) grundval av Passbook-systemet. Fastst(cid:132)llandet av ett subventionsbelopp respektive av en dumpnings- marginal baseras s(cid:134)ledes p(cid:134) helt olika ber(cid:132)kningar. Dessutom b(cid:148)r det erinras om att eftersom alla unders(cid:148)kta system befanns utg(cid:148)ra exportsubven- tioner enligt artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen redu- antidumpiningstullarna cerades de prelimin(cid:132)re med beloppet f(cid:148)r utj(cid:132)mningstullen. (20) Slutligen anf(cid:148)rde Indiens offentliga myndigheter att medr(cid:132)kningen av ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta i den totala f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnyttjade detta system saknar st(cid:148)d i Avtalet om subventioner och utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder (nedan kallat ”subventionsav- talet”) inom ramen f(cid:148)r V(cid:132)rldshandelsorganisationen (WTO). De h(cid:132)vdade (cid:132)ven att det inte var gemen- skapens normala praxis att ta med ett s(cid:134)dant belopp vid ber(cid:132)kning av f(cid:148)rm(cid:134)ner f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnyttjar s(cid:134)dana subventionssystem. systemet som en subvention och ber(cid:132)kningen av subventionens storlek. (22) Man anf(cid:148)rde att det i lagen inte f(cid:148)reskrivs att kapi- talvaror som k(cid:148)ps enligt detta system enbart m(cid:134)ste anv(cid:132)ndas tillverkning av exportvaror, vilket inneb(cid:132)r att befrielsen fr(cid:134)n importavgifter p(cid:134) varor som importeras enligt detta system inte kan betraktas en utj(cid:132)mningsbar subvention. f(cid:148)r Betr(cid:132)ffande detta krav har unders(cid:148)kningen visat att ett f(cid:148)retag som (cid:148)nskar utnyttja detta system m(cid:134)ste (cid:134)ta sig att exportera varor till ett visst v(cid:132)rde under en viss tidsperiod. Detta system (cid:132)r s(cid:134)ledes r(cid:132)ttsligen knutet till exportresultat, eftersom f(cid:148)rm(cid:134)nen inte kan erh(cid:134)llas utan ett (cid:134)tagande om att exportera varor. D(cid:132)rigenom kan systemet betraktas som selektivt enligt best(cid:132)mmelserna i artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, och s(cid:134)ledes utj(cid:132)mningsbart. Mot bakgrund av detta (cid:132)r det inte relevant huruvida kapitalvarorna endast anv(cid:132)nds f(cid:148)r tillverkning av exportvaror eller ej. (23) Det gjordes (cid:132)ven g(cid:132)llande att omfattningen av begreppet ”insatsvaror” i led i i bilaga I (F(cid:148)rteck- ning (cid:148)ver exempel p(cid:134) exportsubventioner) i grund- f(cid:148)rordningen ocks(cid:134) omfattar kapitalvaror och att eftergift av tull i enlighet med detta led inte i sig kan betraktas som en subvention s(cid:134)vida eftergiften inte (cid:148)verstiger tullens niv(cid:134). Ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta l(cid:132)ggs till i syfte att avspegla den f(cid:148)rdel som det subventionerade f(cid:148)retaget f(cid:134)r av att inte beh(cid:148)va anskaffa motsvarande belopp fr(cid:134)n I artikel 6 i kommersiella finansieringsk(cid:132)llor. grundf(cid:148)rordningen (som (cid:134)terger artikel 14 i subventionsavtalet) f(cid:148)reskrivs klart att riktlinjen f(cid:148)r ber(cid:132)kning av subventionen skall vara kostnaden f(cid:148)r ett likv(cid:132)rdigt kommersiellt l(cid:134)n. Sedan WTO-avtalet har tr(cid:132)tt i kraft har gemenskapen som praxis i detta avseende att l(cid:132)gga till ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta vid ber(cid:132)kningen av den totala f(cid:148)rm(cid:134)nen, vilket har skett i ett antal senare fall. Detta p(cid:134)st(cid:134)ende avvisas s(cid:134)ledes. (24) Det (cid:132)r dock s(cid:134) att kapitalvaror inte utg(cid:148)r ”insats- varor” i den mening som avses i grundf(cid:148)rordningen eftersom de inte inf(cid:148)rlivas fysiskt i de exporterade produkterna. Indiens offentliga myndigheter inv(cid:132)nde mot att kommissionen vid ber(cid:132)kningen av subventionsbe- loppet per enhet i samband med de provisoriska avg(cid:148)randena hade f(cid:148)rdelat f(cid:148)rm(cid:134)nerna av systemet endast p(cid:134) exportoms(cid:132)ttningen. Indien anf(cid:148)rde att eftersom kapitalvaror enligt systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror anv(cid:132)nds f(cid:148)r s(cid:134)v(cid:132)l till- exportmarknaden som f(cid:148)r den f(cid:148)r verkning inhemska marknaden av systemet f(cid:148)rdelas p(cid:134) den totala oms(cid:132)ttningen. som importeras f(cid:148)rm(cid:134)nerna borde 2. F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror (21) Indiens offentliga myndigheter framlade flera krav r(cid:148)rande systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)m- jande syfte vid import av kapitalvaror, vilket beskrivs i sk(cid:132)len 36–39 i f(cid:148)rordningen om provi- sorisk tull. Dessa handlade om bed(cid:148)mningen av Det har fastst(cid:132)llts att detta system (cid:132)r knutet endast till exportresultat (se sk(cid:132)l 22). I enlighet med artikel 7. 2 i grundf(cid:148)rordningen b(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)nen av detta system f(cid:148)rdelas endast p(cid:134) exportoms(cid:132)ttningen eftersom subventionen endast beviljas p(cid:134) grundval av ett visst exportv(cid:132)rde under en viss period. Beg(cid:132)ran att f(cid:148)rm(cid:134)nerna av systemet skall f(cid:148)rdelas p(cid:134) den totala oms(cid:132)ttningen avvisas s(cid:134)ledes. 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/5 (25) En indisk exporterande tillverkare h(cid:132)vdade att den avskrivningstid som anv(cid:132)ndes i de provisoriska avg(cid:148)randena (dvs. 15,5 (cid:134)r enligt sk(cid:132)l 42 i f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull) var felaktig, och att en avskrivningstid p(cid:134) 21 (cid:134)r, motsvarande den period som f(cid:148)retaget brukade anv(cid:132)nda f(cid:148)r avskrivning av sina fasta tillg(cid:134)ngar, skulle anv(cid:132)ndas i st(cid:132)llet. samband med de provisoriska avg(cid:148)randena I anv(cid:132)ndes den normala avskrivningstiden f(cid:148)r kapi- talvaror i den ber(cid:148)rda industrin f(cid:148)r rostfritt st(cid:134)l, dvs. 15,5 (cid:134)r, som (cid:132)r ett genomsnitt ber(cid:132)knat p(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n de samarbetsvilliga, indiska expor- terande tillverkarna. Detta (cid:132)r i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med artikel 7. 3 i grundf(cid:148)rordningen, i vilken det f(cid:148)reskrivs att om subventionen kan knytas till f(cid:148)rv(cid:132)rv av fasta tillg(cid:134)ngar skall den utj(cid:132)mningsbara subventionens storlek ber(cid:132)knas genom att subven- tionen f(cid:148)rdelas (cid:148)ver en period som motsvarar en normal avskrivningstid f(cid:148)r s(cid:134)dana tillg(cid:134)ngar i den ifr(cid:134)gavarande industrin. Mot bakgrund av denna best(cid:132)mmelse (cid:132)r det inte riktigt att anv(cid:132)nda f(cid:148)reta- gets s(cid:132)rskilda avskrivningstider. Beg(cid:132)ran avvisas s(cid:134)ledes. (26) (27) En indisk exporterande tillverkare beg(cid:132)rde att f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r vissa maskiner inte borde ha beaktats eftersom dessa maskiner inte hade tagits i tj(cid:132)nst ytterligare under unders(cid:148)kningsperioden. granskning i detta avseende visade att f(cid:148)retaget faktiskt f(cid:134)tt en f(cid:148)rm(cid:134)n av detta system, i form av en befrielse fr(cid:134)n importtull som normalt skulle ha debiterats unders(cid:148)kningsperioden. Det faktum att maskinerna kanske inte varit fullt drifts- dugliga under unders(cid:148)kningsperioden p(cid:134)verkar inte denna slutsats. under En Slutligen h(cid:132)vdade Indiens offentliga myndigheter att medr(cid:132)kningen av ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta i den totala f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnyttjade detta system saknar inom ramen f(cid:148)r WTO. De anf(cid:148)rde ocks(cid:134) att det inte var gemenskapens praxis s(cid:134)dant att belopp vid ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nens storlek f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnyttjade detta subventionssystem. subventionsavtalet inkludera ett st(cid:148)d i provisoriska avg(cid:148)randen om detta system). Denna l(cid:132)gre skattesats b(cid:148)r beaktas vid ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nerna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda indiska exporterande tillverkarna. p(cid:134) subventioner utj(cid:132)mningsbara I artikel 5 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:148)reskrivs att stor- leken skall ber(cid:132)knas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den f(cid:148)rm(cid:134)n som mot- tagaren konstateras f(cid:134) under den tid som subven- tionsunders(cid:148)kningen avser. I samband med de provisoriska avg(cid:148)randena ber(cid:132)knade kommissionen f(cid:148)rm(cid:134)nen p(cid:134) grundval av beskattnings(cid:134)ret 1996/ som 1997 (dvs. 1 april 1996–31 mars 1997) n(cid:132)rmast motsvarade unders(cid:148)kningsperioden. Under detta beskattnings(cid:134)r var f(cid:148)retagsskattesatsen 43 %. P(cid:134)f(cid:148)ljande beskattnings(cid:134)r (dvs. 1 april 1997–31 mars 1998) s(cid:132)nktes skatten till 35 %. Eftersom en del av detta senare beskattnings(cid:134)r ing(cid:134)r i unders(cid:148)k- ningsperioden f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande, b(cid:148)r ber(cid:132)k- ningen av storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subven- tionerna baseras p(cid:134) ett proportionellt genomsnitt av de tv(cid:134) skattesatser som till(cid:132)mpades under under- s(cid:148)kningsperioden. I (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med detta justerades subventionens storlek f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnyttjade detta system. (29) h(cid:132)vdade offentliga myndigheter Indiens att medr(cid:132)kningen av ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta i samband med de provisoriska avg(cid:148)randena vid ber(cid:132)kningen av den totala f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som utnytt- jade detta system stred mot gemenskapspraxis, subventionsavtalet samt grundf(cid:148)rordningen. f(cid:148)r det f(cid:148)retag inte beh(cid:148)vde Det skattebelopp som ett betala som n(cid:132)rmast beskattnings(cid:134)r motsvarar unders(cid:148)kningsperioden var den l(cid:132)mpli- gaste grundvalen f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av f(cid:148)rm(cid:134)nen av detta system f(cid:148)r ett f(cid:148)retag. Detta belopp anses motsvara ett eng(cid:134)ngsbidrag som (cid:132)r tillg(cid:132)ngligt f(cid:148)r ett f(cid:148)retag under unders(cid:148)kningsperioden. Av de orsaker som anges i sk(cid:132)l 20 l(cid:132)ggs ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta till detta bidrag, och Indiens beg(cid:132)ran m(cid:134)ste s(cid:134)ledes avvisas. Detta argument avvisas av de orsaker som anges i sk(cid:132)l 20. 3. Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt (28) Indiens f(cid:148)retagsinkomstskatt, som beskrivs i sk(cid:132)len 44–48 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, har minskats sedan beskattnings(cid:134)ret 1996/1997 (dvs. den period p(cid:134) vilken kommissionen baserade sina 4. De utj(cid:132)mningsbara subventionernas storlek (30) Mot bakgrund av de slutgiltiga avg(cid:148)randena r(cid:148)rande de olika system som beskrivs ovan fastst(cid:132)lls f(cid:148)ljande storlekar p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventio- nerna f(cid:148)r var och en av de unders(cid:148)kta exporterande tillverkarna: L 304/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 Passbook- systemet Tullkredit- systemet F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)m- jande syfte vid import av kapitalvaror Inkomst- beskattning Total Bhansali Bright Bars 13,7 % 0,7 % 14,4 % Facor (Ferro Alloys Corp. ) 84,5 % Grand Foundry Isibars Mukand Parekh 84,5 % 38,7 % 18,1 % Panchmahal Steel 0,2 % Raajratna Metal Industries 44,2 % Venus Wire Industries Viraj Impoexpo 22,9 % 25,6 % (31) (32) Subventionens storlek, uttryckt i procent av netto- priset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)r andra indiska f(cid:148)retag (cid:132)n de som var samarbetsvilliga i denna unders(cid:148)kning fastst(cid:132)lls slutgiltigt till 88,3 %, vilket (cid:132)r summan av det h(cid:148)gsta belopp som beviljats en samarbetsvillig export(cid:148)r inom ramen f(cid:148)r vart och ett av systemen. En exporterande tillverkare, Chandan Steel Ltd. var samarbetsvillig i antidumpningsf(cid:148)rfarandet, inom ramen f(cid:148)r vilket en individuell dumpningsmarginal och en individuell skademarginal prelim(cid:132)rt fast- st(cid:132)lldes, men var inte fullt samarbetsvillig i antisub- ventionsf(cid:148)rfarandet. Vid fastst(cid:132)llandet av subventio- nens storlek inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande b(cid:148)r artikel 28 i grundf(cid:148)rordningen till(cid:132)mpas, och f(cid:148)r detta f(cid:148)retag (cid:132)r storlek 88,3 %, subventionens uttryckt i procent av nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns. Det b(cid:148)r dock tas h(cid:132)nsyn till att detta f(cid:148)retag var i antidumpningsf(cid:148)rfarandet, och den slutgiltiga utj(cid:132)mningstullen b(cid:148)r baseras p(cid:134) den niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r detta f(cid:148)retags export av den ber(cid:148)rda produkten till gemenskapen under antidumpningsf(cid:148)rfarandets unders(cid:148)kningsperiod, eftersom denna niv(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n subventionens storlek. samarbetsvilligt (33) F(cid:148)r den nya export(cid:148)r som n(cid:132)mns i sk(cid:132)l 6 i f(cid:148)rord- ningen om prelimin(cid:132)r antidumpningstull (Sindia Steel Ltd. ) ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att den v(cid:132)gda, genomsnittliga subventionsstorlek som konstaterats f(cid:148)r de samarbetsvilliga indiska f(cid:148)retagen till(cid:132)mpas p(cid:134) detta f(cid:148)retag. F(cid:148)r detta f(cid:148)retag fastst(cid:132)lls s(cid:134)ledes den slutgiltiga subventionsstorleken till 34,5 %, uttryckt i procent av nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns. (34) (35) (36) 1,1 % 1,1 % 0,1 % 0,7 % 85,6 % 84,5 % 1,2 % 41,0 % 1,4 % 19,6 % 0,4 % 0,4 % 0,9 % 2,7 % 46,9 % 1,8 % 24,7 % 1,4 % 27,0 % E. SKADA 1. Gemenskapsindustrin produktion Efter ytterligare kontroll konstaterades att gemen- skapsindustrins av sammanlagda st(cid:132)nger svarade f(cid:148)r 38 % av gemenskapens totala produktionsvolym, och inte 45 %, vilket felaktigt angivits i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. Denna andel (cid:132)r dock tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att villkoren i artiklarna 9. 1 och 10. 8 i grundf(cid:148)rordningen skall anses uppfyllda. 2. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen, marknadsan- delar och importvolym fr(cid:134)n Indien av uppgifter mottogs Efter utl(cid:132)mnandet inga synpunkter avseende f(cid:148)rbrukningen av st(cid:132)nger i gemenskapen eller avseende marknadsandelarna f(cid:148)ljaktligen f(cid:148)r och importvolymen fr(cid:134)n Indien, sk(cid:132)len bekr(cid:132)ftas de avg(cid:148)randen som tr(cid:132)ffats 53–56 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. i 3. Priser p(cid:134) subventionerad import fr(cid:134)n Indien och prisunderskridande a) Ber(cid:132)kning av prisunderskridandemarginaler Som framg(cid:134)r av f(cid:148)rordningen om provisorisk tull (sk(cid:132)len 57–65) gjordes en detaljerad analys av pris- underskridandet avseende var och en av de ber(cid:148)rda indiska tillverkarna, och det framgick av dessa analyser att marginalerna f(cid:148)r prisunderskridande var Prisunderskridandemarginalerna ber(cid:132)knades genom att man f(cid:148)r varje produktslag j(cid:132)mf(cid:148)rde de v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriserna betydande. 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/7 (39) f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris v(cid:132)gda genomsnittliga vid gemenskapens gr(cid:132)ns med gemenskapsindust- rins fritt fabrik till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag. De indiska produktslag f(cid:148)r vilka det inte fanns n(cid:134)got motsva- rande produktslag i gemenskapen undantogs fr(cid:134)n ber(cid:132)kningen sedan det fastst(cid:132)llts att de kvarst(cid:134)ende transaktionerna var tillr(cid:132)ckligt representativa. Om exporten skedde via n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag, gjordes vederb(cid:148)rliga justeringar av exportpriserna f(cid:148)r kost- nader som tillkommit mellan importen och f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen till f(cid:148)rsta oberoende kund i gemenskapen, samt f(cid:148)r vinst. Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser inom gemenskapen. Under det att de indiska export(cid:148)- rerna uteslutande s(cid:134)lde till handlare, s(cid:134)lde gemens- kapsindustrin b(cid:134)de till handlare och slutanv(cid:132)ndare. Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser till slutan- v(cid:132)ndare justerades d(cid:132)rf(cid:148)r till niv(cid:134)n f(cid:148)r handlare. Vidare justerades de indiska exportpriserna f(cid:148)r hanteringskostnader vid gemenskapens gr(cid:132)ns. transportkostnader justerades f(cid:148)r fastst(cid:132)llas. Vidare noterades att samtliga indiska till- verkare hade identiskt krav p(cid:134) justering, oberoende av potentiella kvalitetsskill- nader mellan deras produkter. framf(cid:148)rt ett som ing(cid:134)r sammansatta f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser var Ett indiskt f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att gemenskapsindust- rins av ett baspris och ett s(cid:134) kallat legeringsp(cid:134)slag, dvs. en priskomponent i f(cid:148)r de legeringar st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. F(cid:148)retaget beg(cid:132)rde att lege- ringsp(cid:134)slaget skulle r(cid:132)knas av fr(cid:134)n gemenskapsin- dustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser vid ber(cid:132)kningen av pris- underskridande och m(cid:134)lprisunderskridande. Denna beg(cid:132)ran eftersom legeringsp(cid:134)slaget var en del av det f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris som betalades av kunderna. Det noterades h(cid:132)rvidlag att (cid:132)ven de indiska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna innefattade en komponent f(cid:148)r inneh(cid:134)llet av legeringar, (cid:132)ven om det inte uttryckligen h(cid:132)nvisades till detta i fakturan. tillm(cid:148)tesg(cid:134)s, kunde inte (37) (38) Flera indiska tillverkare framf(cid:148)rde p(cid:134) nytt sin beg(cid:132)ran om justering f(cid:148)r skillnader mellan Indien och gemenskapen vad g(cid:132)ller tidsutdr(cid:132)kten mellan order och leverans och f(cid:148)r skillnader i p(cid:134)litlighet n(cid:132)r det g(cid:132)ller att leverera i tid. De h(cid:132)vdade bland annat att det var vanligt att de m(cid:134)ste utf(cid:132)rda kredit- notor till sina kunder p(cid:134) grund av leveransf(cid:148)rse- f(cid:148)rsenade leveranser (cid:132)r ningar. Kreditnotor emellertid inget bevis f(cid:148)r att l(cid:132)ngre tidsutdr(cid:132)kt i Indien eller op(cid:134)litlighet i fr(cid:134)ga om leveranstider p(cid:134)verkade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna n(cid:132)r prisf(cid:148)rhandling- arna (cid:132)gde rum. Denna beg(cid:132)ran om justering kunde f(cid:148)ljaktligen inte tillm(cid:148)tesg(cid:134)s. H(cid:132)rvid beaktades att de avtalsbundna leveranstiderna f(cid:148)r de indiska till- verkarna ofta varierade mellan fyra till sex m(cid:134)nader utan att detta p(cid:134)verkade det avtalade f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priset. f(cid:148)r Samtliga indiska tillverkare f(cid:148)rnyade sin beg(cid:132)ran om en justering f(cid:148)r kvalitetsskillnader. De h(cid:132)vdade i synnerhet att de st(cid:132)nger som gemenskapstillver- karna producerade hade h(cid:148)gre grad av bearbet- barhet och menade att detta f(cid:148)rkortade produk- tionscykeln vid den fortsatta bearbetningen av st(cid:132)ngerna. I detta avseende konstaterades att vissa gemenskapstillverkare faktiskt s(cid:134)lde en viss andel av produkterna under ett varum(cid:132)rke som antydde en h(cid:148)gre bearbetbarhet. Det konstaterades emel- lertid att det inte fanns n(cid:134)got konsekvent pris- m(cid:148)nster som tydde p(cid:134) att produkter med h(cid:148)gre bearbetbarhet s(cid:134)ldes till h(cid:148)gre priser och s(cid:134)lunda skulle ha ett h(cid:148)gre marknadsv(cid:132)rde. En justering kunde f(cid:148)ljaktligen inte beviljas, eftersom n(cid:134)gon verkan p(cid:134) priser och prisj(cid:132)mf(cid:148)rbarhet inte kunde (40) Med beaktande av ovann(cid:132)mnda justeringar uppg(cid:134)r prisunderskridandemarginalerna till f(cid:148)ljande: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali 14, 5 % Ferromet Pvt Ltd, Mumbai: — Chandan Steel Ltd, Umbergaon: 14,9 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur: 13,0 % 13,2 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai: 19,4 % — Isibars Ltd, Mumbai: 17,8 % — Mukand Ltd, Mumbai: 13,9 % — Panchmahal Steel Ltd, Baroda: — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane: 5,8 % — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad: — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai: — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai: 15,8 % 12,8 % 15,7 % (41) Den ber(cid:132)knade v(cid:132)gda genomsnittliga prisundersk- ridandemarginalen f(cid:148)r Sindia Steel Ltd (jfr sk(cid:132)l 33) var 16,8 %. Slutsatsen drogs att dessa prisunderskri- dandemarginaler (cid:132)r betydande. b) P(cid:134)st(cid:134)tt konkurrensbegr(cid:132)nsande beteende (42) av uppgifterna Efter utl(cid:132)mnandet fortsatte de indiska f(cid:148)retagen att i sina synpunkter h(cid:132)vda att det med h(cid:132)nsyn till kommissionens beslut (1) konkur- rens(cid:132)rendet IV/35. 814 – Legeringsp(cid:134)slag skulle vara meningsl(cid:148)st att i denna unders(cid:148)kning ber(cid:132)kna prisunderskridandemarginaler och att tr(cid:132)ffa avg(cid:148)- randen betr(cid:132)ffande andra skadefaktorer, orsakssam- band och gemenskapens intresse. I detta beslut angavs platta gemenskapstillverkarna produkter av rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt hade (cid:132)ndrat referensv(cid:132)rdena i ber(cid:132)kningsmetoden f(cid:148)r legeringsp(cid:134)slaget, vilket har till syfte och resultat att konkurrensen p(cid:134) den gemensamma marknaden hade begr(cid:132)nsats och snedvridits. att av (1) EGT L 100, 1. 4. 1998, s. 55. L 304/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 (43) H(cid:132)rvidlag erinras om att beslutet h(cid:132)nf(cid:148)rde sig till platta produkter av rostfritt st(cid:134)l, inte till st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, vilka tillh(cid:148)r kategorin l(cid:134)nga produkter av rostfritt st(cid:134)l. I flertalet fall (cid:132)r det inte samma f(cid:148)retag som tillverkar platta produkter av rostfritt st(cid:134)l som tillverkar st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l, och antalet tillverkare av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l (cid:132)r betydligt st(cid:148)rre (cid:132)n antalet tillverkare av platta st(cid:134)l- produkter. ingivit ett st(cid:134)lbranschf(cid:148)reningarna (44) De indiska tillverkarna har emellertid p(cid:134) nytt h(cid:132)vdat att det finns ett samordnat f(cid:148)rfarande (cid:132)ven f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. N(cid:134)gra av dessa f(cid:148)retag har ocks(cid:134), med st(cid:148)d av artikel 3 i f(cid:148)rordning nr formellt klagom(cid:134)l betr(cid:132)ffande 17 (1), st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l till kommissionen. Till st(cid:148)d f(cid:148)r sina p(cid:134)st(cid:134)enden p(cid:134)stod de indiska f(cid:148)retagen att en av de nationella i gemenskapen varje m(cid:134)nad s(cid:132)nde ut en f(cid:148)rteckning till sina medlemmar (cid:148)ver de legeringsp(cid:134)slag som den st(cid:148)rsta tillverkaren i till(cid:132)mpade. De framh(cid:148)ll vidare att denna tillverkare till(cid:132)mpade samma koefficient (s. k. avkastningsfaktor) som en handlare i en annan medlemsstat f(cid:148)r att ber(cid:132)kna legeringsp(cid:134)slaget f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) grundval av legeringsp(cid:134)slaget f(cid:148)r platta produkter. De h(cid:132)vdade att de uppgifter som l(cid:132)mnats utgjorde avg(cid:148)rande bevis f(cid:148)r f(cid:148)rekomsten av ett samordnat f(cid:148)rfarande p(cid:134) marknaden f(cid:148)r st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l. landet i de f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser (45) Det (cid:132)r i detta avseende v(cid:132)sentligt att notera att det i sig inte (cid:132)r olagligt att till(cid:132)mpa en ordning med inbegripet en s. k. avkastnings- legeringsp(cid:134)slag, faktor. En s(cid:134)dan ordning g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r en tillverkare av rostfritt st(cid:134)l att - fullt lagligt - l(cid:134)ta variationer i marknadspriserna f(cid:148)r legeringar (cid:134)ter- speglas som tas ut av kunderna och att p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt skydda sig mot risken f(cid:148)r betydande fluktuationer tillverkningskost- nader. Det konstaterades ocks(cid:134) att legeringsp(cid:134)slag till(cid:132)mpas ocks(cid:134) p(cid:134) andra st(cid:134)lmarknader utanf(cid:148)r gemenskapen och att en s(cid:134)dan ordning, med ett kortare avbrott, har till(cid:132)mpats i gemenskapen i m(cid:134)nga (cid:134)r. F(cid:148)r EKSG-produkter konstaterades vidare att, enligt artikel 60 i EKSG-f(cid:148)rdraget och gemenskapens genomf(cid:148)randelagstiftning, tillver- kare i gemenskapen till kommissionen och alla (cid:148)vriga intresserade m(cid:134)ste anm(cid:132)la den ordning f(cid:148)r legeringsp(cid:134)slag som till(cid:132)mpas (artikel 6 b i beslut nr 37–54) (2). i (46) F(cid:148)ljaktligen, och i enlighet med kommissionens beslut i (cid:132)rende IV/35. 814, skulle en ordning med legeringsp(cid:134)slag vara olaglig endast om ordningen till(cid:132)mpades p(cid:134) ett samordnat, dvs. konkurrensbe- gr(cid:132)nsande, s(cid:132)tt. Inga avg(cid:148)rande bevis h(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134)tr(cid:132)f- fades emellertid under unders(cid:148)kningen. (47) Det konstaterades ocks(cid:134) att det slutpris f(cid:148)r iden- tiska produkter som tillverkarna i gemenskapen till(cid:132)mpade f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara kunder under en och (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT 18, 1. 8. 1954, s. 470/54. samma tidsperiod varierade, vilket ledde till olika l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134)er inom gemenskapsindustrin. (48) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende drogs slutsatsen att avg(cid:148)randena betr(cid:132)ffande skada och gemenskapens intresse, inbegripet ber(cid:132)kningen av prisunderskri- dandemarginalerna, inte, som de indiska f(cid:148)retagen h(cid:132)vdade, var meningsl(cid:148)sa. Det indiska kravet p(cid:134) att unders(cid:148)kningen omedelbart skulle avslutas kunde f(cid:148)ljaktligen inte tillm(cid:148)tesg(cid:134)s. Det var inte heller m(cid:148)jligt antisubventionsunders(cid:148)k- ningen till dess att kommissionen hade avslutat sin unders(cid:148)kning betr(cid:132)ffande det p(cid:134)st(cid:134)dda konkurrens- begr(cid:132)nsande beteendet, eftersom enligt artikel 11. 9 i antisubventionsunders(cid:148)k- ningar m(cid:134)ste avslutas inom h(cid:148)gst 13 m(cid:134)nader efter det att de inletts. grundf(cid:148)rordningen skjuta p(cid:134) att (49) Det noterades emellertid att kommissionen fort- s(cid:132)tter sin unders(cid:148)kning betr(cid:132)ffande det p(cid:134)st(cid:134)dda konkurrensbegr(cid:132)nsande beteendet. Om kommis- sionen skulle komma fram till att det f(cid:148)rekommer ett samordnat f(cid:148)rfarande, f(cid:148)religger f(cid:148)ruts(cid:132)ttning- arna f(cid:148)r att inleda en (cid:148)versyn p(cid:134) eget initiativ. En s(cid:134)dan (cid:148)versyn kommer att genomf(cid:148)ras skyndsamt, dvs. inom h(cid:148)gst tolv m(cid:134)nader, i syfte att unders(cid:148)ka om, och i vilken utstr(cid:132)ckning, de relevanta avg(cid:148)- randena betr(cid:132)ffande skada, orsakssamband och gemenskapens intresse p(cid:134)verkas av det konkurrens- begr(cid:132)nsande f(cid:148)rfarandet. 4. Gemenskapsindustrins situation (50) Inga synpunkter framf(cid:148)rdes, efter det att f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull hade antagits, betr(cid:132)f- fande gemenskapsindustrins situation med avse- ende p(cid:134) tillverkningsvolym, kapacitet och kapaci- tetsutnyttjande, f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, marknadsandel, syssels(cid:132)ttning och f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, l(cid:148)nsamhet, lager. De avg(cid:148)randen som redovisas sk(cid:132)len i 67–78 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rf(cid:148)r. Indiens offentliga myndigheter ifr(cid:134)gasatte dock de slutsatser som dragits p(cid:134) grundval av dessa avg(cid:148)- randen, och i synnerhet h(cid:132)vdades att nedg(cid:134)ngen i gemenskapens tillverkning inte kunde skyllas p(cid:134) den minskande importen fr(cid:134)n Indien. Detta argu- ment handlar om orsakssamband, vilket behandlas nedan. Indiens offentliga myndigheter gjorde vidare g(cid:132)llande att gemenskapsindustrin hade (cid:148)kat f(cid:148)retag under till n(cid:132)rst(cid:134)ende sin f(cid:148)rs(cid:132)ljning perioden fr(cid:134)n 1994 till ”unders(cid:148)kningsperiod 12” (se sk(cid:132)l 52 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull). Detta p(cid:134)verkar dock inte avg(cid:148)randena och slutsat- serna om den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningen (i synnerhet vad g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)mrade marknadsandelar fr(cid:134)n och med 1994) och om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag, vilka ocks(cid:134) anv(cid:132)nds f(cid:148)r ber(cid:132)kningen av prisunderskridandet. 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/9 5. Slutsatser (51) P(cid:134) grundval av ovanst(cid:134)ende dras slutsatsen att gemenskapsindustrin, s(cid:134)som anf(cid:148)rs i sk(cid:132)l 79 i lider v(cid:132)sentlig f(cid:148)rordningen om provisorisk tull, skada. F. ORSAKSSAMBAND (56) (52) N(cid:134)gra indiska f(cid:148)retag ifr(cid:134)gasatte, efter det att f(cid:148)rordningen om provisorisk tull hade antagits, huruvida den skada som gemenskapsindustrin orsa- kats verkligen hade orsakats av den subventione- rade importen fr(cid:134)n Indien. De h(cid:132)vdade i synnerhet att skadan orsakades av andra faktorer, n(cid:132)mligen l(cid:134)gprisimport fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder. De gjorde ocks(cid:134) g(cid:132)llande att andra gemenskapstillverkare inte hade f(cid:148)ljt samma utveckling som gemenskapsindustrin. (53) I detta avseende (cid:132)r det v(cid:132)rt att notera att den indiska importen hade betydande volymer under hela den granskade perioden och som mest hade en marknadsandel p(cid:134) 9,1 % under 1996. Det fast- st(cid:132)lldes ocks(cid:134) att denna import skedde till priser som avsev(cid:132)rt underskred gemenskapsindustrins priser. H(cid:132)nsyn togs (cid:132)ven till att ett flertal handlare k(cid:148)per st(cid:132)nger b(cid:134)de fr(cid:134)n Indien och i gemenskapen, vilket medf(cid:148)r att marknaden (cid:132)r (cid:148)ppen och pris- k(cid:132)nslig. och kontrollerade uppgifter endast (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga avseende gemenskapsindustrin. Med h(cid:132)nsyn till den (cid:148)ppenhet och prisk(cid:132)nslighet som r(cid:134)der p(cid:134) marknaden f(cid:148)r st(cid:132)nger i gemenskapen framstod det emellertid inte som orimligt att dra slutsatsen att andra gemenskapstillverkare sannolikt hade f(cid:148)ljt en utveckling gemenskapsindustrins, s(cid:132)rskilt i prish(cid:132)nseende. som liknade Slutligen h(cid:132)vdades att nedg(cid:134)ngen i gemenskapsin- dustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser f(cid:148)r st(cid:132)nger sedan 1995 var en f(cid:148)ljd av de minskade priserna p(cid:134) legeringar. I detta avseende noterades dock att f(cid:148)r(cid:132)ndrade v(cid:132)rldsmarknadspriser p(cid:134) legeringar i lika h(cid:148)g grad p(cid:134)verkade de indiska tillverkarna, och f(cid:148)ljaktligen inte inverkade p(cid:134) det prisunderskridande som konstaterats. Dessutom fastst(cid:132)lldes det att gemen- sina baspriser skapsindustrin (cid:132)ven hade s(cid:132)nkt v(cid:132)sentligt. (57) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende bekr(cid:132)ftas de avg(cid:148)- randen som redovisas i f(cid:148)rordningen om proviso- risk tull (sk(cid:132)len 80–88), dvs. att den subventione- rade l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n Indien, beaktad separat, har orsakat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. G. GEMENSKAPENS INTRESSE Det noterades att ovan beskrivna utveckling av importen fr(cid:134)n Indien sammanf(cid:148)ll med f(cid:148)rs(cid:132)m- ringen av gemenskapsindustrins situation, s(cid:132)rskilt dess f(cid:148)rlust av marknadsandel och prisfallet efter 1995. P(cid:134) grund av den subventionerade importen av st(cid:132)nger med ursprung i Indien under unders(cid:148)k- ningsperioden hade gemenskapsindustrin tvingats s(cid:132)nka sina priser i betydande m(cid:134)n, oavsett f(cid:148)ljderna f(cid:148)r l(cid:148)nsamheten. F(cid:148)ljaktligen fastst(cid:132)lldes att det fanns ett orsakssamband mellan den subventione- rade importen och den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. (58) Det inkom, efter det att f(cid:148)rordningen om proviso- risk tull hade antagits, inga v(cid:132)lgrundade synpunkter vad g(cid:132)ller den analys av gemenskapens intresse som redovisas i sk(cid:132)len 89–94 i f(cid:148)rordningen om provisorisk tull. (59) D(cid:132)rf(cid:148)r dras slutsatsen att inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder kommer att leda till att det (cid:134)teruppr(cid:132)ttas en effektiv konkurrens, som g(cid:148)r att gemenskapsindustrin kan (cid:134)terta f(cid:148)rlorade marknadsandelar och f(cid:148)rb(cid:132)ttra sin l(cid:148)nsamhet. (54) Det unders(cid:148)ktes vidare om andra faktorer (cid:132)n den subventionerade importen hade kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit. I detta avseende konstaterades det att importen fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder g(cid:132)llde antingen kvantiteter under eller n(cid:132)ra de tr(cid:148)skelniv(cid:134)er som fastst(cid:132)lls i artikel 14. 4 i grund- f(cid:148)rordningen och/eller import till h(cid:148)gre priser (cid:132)n den indiska importen. Denna import kan allts(cid:134) inte ha brutit orsakssambandet mellan den subventione- rade importen fr(cid:134)n Indien och den skada som gemenskapsindustrin lidit. (55) Vidare unders(cid:148)ktes n(cid:134)gra indiska tillverkares p(cid:134)st(cid:134)- ende om att situationen f(cid:148)r andra gemenskapstill- verkare var v(cid:132)sentligt b(cid:132)ttre (cid:132)n f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin. H(cid:132)rvidlag b(cid:148)r erinras om att detaljerade (60) (61) I avsaknad av reaktion fr(cid:134)n anv(cid:132)ndarnas och import(cid:148)rernas sida, och med beaktande ocks(cid:134) av niv(cid:134)n p(cid:134) den f(cid:148)reslagna tullen, bed(cid:148)mdes inverkan av den eventuella pris(cid:148)kning som kunde f(cid:148)rv(cid:132)ntas komma att bli begr(cid:132)nsad. N(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)retag i tidigare f(cid:148)r(cid:132)dlingsled drogs slutsatsen att (cid:134)terupp- r(cid:132)ttandet av r(cid:132)ttvis handel skulle leda till att deras konkurrenskraft f(cid:148)rb(cid:132)ttrades. Sammanfattningsvis drogs slutsatsen att de avg(cid:148)- randen som redovisas i sk(cid:132)len 89–93 i f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull kan bekr(cid:132)ftas. Det finns i synnerhet inga tvingande sk(cid:132)l till varf(cid:148)r det inte skulle vara i gemenskapens intresse att (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs. L 304/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 H. UTJ(cid:142)MNINGS(cid:143)TG(cid:142)RDER (67) (62) (63) (64) av P(cid:134) grundval slutsatserna ovan betr(cid:132)ffande subventionering, skada, orsakssamband och gemen- skapens intresse (cid:148)verv(cid:132)gdes vilken form och niv(cid:134) p(cid:134) de slutgiltiga utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rderna som skulle kr(cid:132)vas f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja den snedvridning av handeln som f(cid:148)ljer av den skadliga subventione- ringen och f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla en effektiv konkurrens p(cid:134) gemenskapens marknad f(cid:148)r st(cid:132)nger. Som utvecklas n(cid:132)rmare i sk(cid:132)len 96–98 i f(cid:148)rord- ningen om provisorisk tull ber(cid:132)knades en icke- skadev(cid:134)llande prisniv(cid:134), dvs. en niv(cid:134) vid vilken gemenskapsindustrin skulle bli i st(cid:134)nd att t(cid:132)cka sina tillverkningskostnader och erh(cid:134)lla en rimlig avkastning p(cid:134) sin f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten. Ett indiskt f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att ber(cid:132)kningen av den icke-skadliga prisniv(cid:134)n var felaktig, eftersom vinst- marginalen var identisk f(cid:148)r samtliga produktslag. Det b(cid:148)r p(cid:134)pekas att den icke-skadliga prisniv(cid:134)n ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av de genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna per produktslag med avdrag f(cid:148)r gemenskapsindustrins faktiska v(cid:132)gda genomsnitt- liga vinstmarginal och med till(cid:132)gg f(cid:148)r en rimlig vinst enligt ovan. Detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt bed(cid:148)mdes som det mest l(cid:132)mpliga i denna unders(cid:148)kning. (65) J(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan de icke-skadliga prisniv(cid:134)erna och de exportpriser gav tillverkarnas f(cid:148)ljande skademarginaler, uttryckta i procent av priset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns: indiska — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai: — Chandan Steel Ltd, Umbergaon: 18,4 % 19,0 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd, Nagpur: 16,5 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai: — Isibars Ltd, Mumbai: — Mukand Ltd, Mumbai: — Panchmahal Steel Ltd, Baroda: — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane: — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad: 16,6 % 25,5 % 25,3 % 17,6 % 7,5 % 19,8 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai: 16,1 % — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai: 20,2 % (66) F(cid:148)r Sindia Steels Ltd till(cid:132)mpas det v(cid:132)gda genom- snittet av skademarginalerna f(cid:148)r de samarbetsvilliga indiska f(cid:148)retagen. Detta ger en skademarginal p(cid:134) 22,1 %. tullsatsen motsvara I enlighet med artikel 15. 1 i grundf(cid:148)rordningen skall subventionsbeloppet, s(cid:134)vida skademarginalen inte (cid:132)r l(cid:132)gre. Detta gav f(cid:148)ljande tullsatser f(cid:148)r de samarbetsvilliga tillver- karna: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai: — Chandan Steel Ltd, Umbergaon: 14,4 % 19,0 % — Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur: 16,5 % — Grand Foundry Ltd, Mumbai: — Isibars Ltd, Mumbai: — Mukand Ltd, Mumbai: — Panchmahal Steel Ltd, Baroda: — Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane: — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,6 % 25,5 % 19,6 % 0,0 % 0,0 % 19,8 % — Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,1 % — Viraj Alloys Ltd/Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai: 20,2 % (68) Tullsatsen f(cid:148)r Sindia Steels Ltd b(cid:148)r vara 22,1 %. (69) F(cid:148)r att undvika att bel(cid:148)na bristande samarbetsvilja och f(cid:148)r att se till att utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rderna inte kringg(cid:134)s, bed(cid:148)mdes det l(cid:132)mpligt att fastst(cid:132)lla tull- satsen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retagen p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r den h(cid:148)gsta tullsats som inf(cid:148)rs, dvs. 25,5 %, eftersom de indiska exporterande tillver- karna visade stor samarbetsvilja. I. (cid:143)TAGANDEN (70) Vid ett sent skede i unders(cid:148)kningen gjorde flera indiska f(cid:148)retag (cid:134)taganden. F(cid:148)retagen erbj(cid:148)d sig att i framtiden inte utnyttja de exportsubventioner som befunnits vara utj(cid:132)mningsbara i fr(cid:134)ga om sin export till gemenskapen. F(cid:148)retagen uppgav att dessa (cid:134)taganden skulle leda till en betydande h(cid:148)jning av exportpriserna. Detta erbjudande kunde inte godtas. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta skulle dessa f(cid:148)retag forts(cid:132)tta att erh(cid:134)lla utj(cid:132)mnings- bara subventioner p(cid:134) grundval av export till l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemenskapen samt i fr(cid:134)ga om import av r(cid:134)material och kapitalvaror som anv(cid:132)nds f(cid:148)r till- verkning av andra produkter (cid:132)n st(cid:132)nger. F(cid:148)ljakt- ligen verkar det r(cid:134)da o(cid:148)verstigliga sv(cid:134)righeter med att (cid:148)vervaka ett s(cid:134)dant (cid:134)tagande, vilket g(cid:148)r det sannolikt att kringg(cid:134)ende kommer att (cid:132)ga rum. 14. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 304/11 F(cid:148)r det andra ingick i (cid:134)tagandena inga villkor r(cid:148)rande priser, och s(cid:134)ledes skulle den skadliga verkan av den subventionerade importen inte undanr(cid:148)jas dessa (cid:134)taganden. genom ett godtagande av att respektera Efter utg(cid:134)ngen av tidsfristen f(cid:148)r erbjudande av (cid:134)taganden l(cid:132)mnade en annan exporterande tillver- kare ett f(cid:148)rslag till ett (cid:134)tagande. Detta f(cid:148)retag (cid:134)tog vissa minimipriser. Detta sig (cid:134)tagande granskades och det konstaterades att det till f(cid:148)ljd av det stora antalet olika ber(cid:148)rda produkt- typer och de avsev(cid:132)rda prisfluktuationerna f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten skulle vara sv(cid:134)rt att fastst(cid:132)lla priser som skulle kunna undanr(cid:148)ja den skadliga verkan av den subventionerade importen. D(cid:132)rf(cid:148)r kunde inte heller detta (cid:134)tagande godtas. J. UTTAG AV DE PROVISORISKA TULLARNA (71) Mot bakgrund av storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventioner som konstaterats f(cid:148)r de exporterande tillverkarna och den allvarliga skada som gemen- skapsindustrin orsakats, anses det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av proviso- riska utj(cid:132)mningstullar i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/98 slutgiltigt tas ut till den niv(cid:134) som motsvarar de slutgiltiga tullarna, s(cid:134)vida de proviso- riska tullsatserna inte (cid:132)r l(cid:132)gre, och i vilket fall den provisoriska tullsatsen b(cid:148)r g(cid:132)lla. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig utj(cid:132)mningstull skall inf(cid:148)ras p(cid:134) import av st(cid:132)nger av rostfritt st(cid:134)l som omfattas av KN-nummer 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 och 7222 20 81 med ursprung i Indien. 2. De produkter som tillverkas av nedanst(cid:134)ende f(cid:148)retag skall omfattas av f(cid:148)ljande tullsatser, som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns: Tillverkare Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer Bhansali Bright Bars Pvt Ltd/Bhansali Ferromet Pvt Ltd, Mumbai Chandan Steel Ltd, Umbergaon Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Parekh Bright Bars Pvt Ltd, Thane Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Sindia Steels Ltd, Nashik Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Impoexpo Ltd/Viraj Alloys Ltd, Mumbai Alla andra f(cid:148)retag 14,4 19,0 16,5 16,6 25,5 19,6 0 0 19,8 22,1 16,1 20,2 25,5 8226 8593 8400 8401 8402 8403 8404 8594 8405 8406 8407 8410 8900 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. Artikel 2 De belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av provisoriska utj(cid:132)mningstullar i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 1556/98 skall tas ut slutgiltigt till en niv(cid:134) som motsvarar de provisoriska tullarna om dessa (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n de slutgiltiga tullsatserna. I (cid:148)vriga fall skall de tas ut till en niv(cid:134) som motsvarar de slutgiltiga tullsatserna. S(cid:132)kerst(cid:132)llda belopp som (cid:148)verstiger de slutgil- tiga tullsatserna skall frisl(cid:132)ppas. L 304/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 11. 98 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 13 november 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. FARNLEITNER Ordf(cid:148)rande