title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3545/98 dell'on. Friedrich WOLF alla Commissione. Armonizzazione fiscale

eurovoc_concepts:
Germany
code of conduct
fiscal policy
restriction on competition
tax harmonisation
type of business

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/87 (1999/C 207/115) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3545/98 di Friedrich Wolf (V) alla Commissione (18 novembre 1998) Oggetto: Armonizzazione fiscale Quali conseguenze intende trarre la Commissione nel settore dell’armonizzazione e del coordinamento fiscali dai nuovi equilibri in seno al Consiglio dopo le elezioni federali in Germania? Dalla circostanza che, accanto ad altri importanti Stati membri, ora anche in Germania è insediato un governo formato dagli ecologisti e dai socialdemocratici, si profilano nuove opportunità per limitare la concorrenza col dumping fiscale in Europa? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (14 gennaio 1999) La lotta contro la concorrenza fiscale dannosa ha ricevuto l’appoggio unanime del Consiglio Ecofin del 1o dicembre 1997. Lo stesso obiettivo è stato chiaramente ribadito in occasione del Consiglio Ecofin del 1o dicembre 1998. Per ridurre le distorsioni che ancora esistono nel mercato unico, prevenire consistenti perdite di introiti fiscali e orientare le strutture fiscali in un senso più favorevole all’occupazione, la necessità di un’azione coordinata a livello europeo è così sfociata nell’adozione di un codice di condotta in materia di tassazione delle imprese, volto a limitare le misure fiscali dannose. Tale impegno politico è unanime. L’onorevole parlamentare riconoscerà, insieme alla Commissione, che esso traduce un atteggiamento positivo, la cui azione merita di essere portata avanti e incoraggiata. (1999/C 207/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3548/98 di Ursula Stenzel (PPE) alla Commissione (1o dicembre 1998) Oggetto: Banca centrale europea Da un nuovo studio del «Centre for Economic Policy Research» (CEPR) 8 che è indipendente 8 risulta che i governatori delle banche centrali degli Stati membri nella BCE avrebbero troppo potere rispetto alla loro presidenza esecutiva. Esisterebbe il rischio che i governatori potrebbero lasciarsi guidare eccessivamente dalle esigenze dei propri paesi. Ciò potrebbe emergere soprattutto nel momento in cui fosse necessario prendere rapide decisioni. Come valuta la Commissione questo studio che critica tra l’altro anche il carente controllo bancario e la mancanza di strutture chiare in una situazione in cui si rendesse necessario gestire una crisi? Risposta data dal sig. de Silguy in nome della Commissione (5 febbraio 1999) Lo studio in questione, come altri studi recenti sul medesimo argomento, porta in effetti un valido contributo al dibattito pubblico circa la definizione della politica monetaria nell’Unione economica e monetaria (UEM). La Commissione ritiene che le disposizioni del trattato e dello statuto del Sistema europeo delle banche centrali (SEBC), che trattano della struttura, le attività e gli strumenti, siano idonee all’esecuzione di una politica monetaria unica efficace, che abbia come obiettivo la stabilità, nel settore euro


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/68/EØF for så vidt angår scrapie

eurovoc_concepts:
animal disease
consumer protection
disease prevention
epidemiology
health legislation
sheep
veterinary legislation

text: 19. 2. 1999 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 45/33 Europa(cid:220)Parlamentets og R¿dets direktiv om »ndring af R¿dets direktiv 91/68/E˘F for s¿ vidt ang¿r scrapie (1999/C 45/03) (E˘S(cid:220)relevant tekst) KOM(1998) 623 endelig udg. - 98/0324(COD) (Forelagt af Kommissionen den 7. januar 1999) EUROPA(cid:220)PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION HAR - direktiv 91/68/E˘F b(cid:192)r derfor »ndres i overensstem(cid:220) melse med det ovenfor anf(cid:192)rte - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro(cid:220) p»iske F»llesskab, s»rlig artikel 100(cid:216)A(cid:216)(˛), UDSTEDT F˘LGENDE DIREKTIV: Artikel 1 under henvisning til forslag fra Kommissionen, I direktiv 91/68/E˘F foretages f(cid:192)lgende »ndringer: 1. (cid:217)I artikel 2, stk. 7, »ndres (cid:176)bilag B, punkt I og II(cid:133) til under henvisning til udtalelse fra Det ˘konomiske og Sociale Udvalg, (cid:176)bilag B, afsnit I(cid:133). 2. (cid:217)Artikel 6, litra b), udg¿r. efter fremgangsm¿den i traktatens artikel 189(cid:216)B, og ud fra f(cid:192)lgende betragtninger: De dyresundhedsm»ssige betingelser for scrapie, som er g»ldende for afs»tning af dyr, er fastsat i R¿dets direktiv 91/68/E˘F af 28. januar 1991 om dyresund(cid:220) hedsm»ssige betingelser for samhandelen med f¿r og for F»llesskabet(cid:216)(ˇ), senest »ndret ved geder Kommissionens beslutning 94/953/E˘F(cid:216)(—); inden Kommissionen har indhentet nye videnskabelige udta(cid:220) lelser, bl. a. fra Den Videnskabelige Styringskomit~ om flere i direk(cid:220) tiv 91/68/E˘F b(cid:192)r tages op til revision p¿ baggrund af disse udtalelser; af TSE; bestemmelserne aspekter der b(cid:192)r fasts»ttes bestemmelser for alle de aspekter, der vedr(cid:192)rer TSE; disse regler b(cid:192)r g»lde for produktion og afs»tning af levende dyr og animalske produkter; Europa(cid:220)Parlamentet og R¿det har vedtaget forordning (. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). af. (cid:216). (cid:216). om regler for forebyggelse og bek»mpelse af visse overf(cid:192)rbare spongiforme encephalopatier)(cid:216)((cid:209)); dette direktiv vedr(cid:192)rer direkte folkesundheden og er vigtig for, at det indre marked kan fungere; retsgrund(cid:220) laget b(cid:192)r derfor v»re traktatens artikel 100(cid:216)A; 3. (cid:217)I artikel 7, stk. 1, »ndres (cid:176)bilag B, punkt II og III(cid:133) til (cid:176)bilag B, afsnit III(cid:133). 4. (cid:217)I artikel 8, stk. 1, »ndres (cid:176)bilag B, punkt II og III(cid:133) til (cid:176)bilag B, afsnit III(cid:133). 5. (cid:217)Bilag B, punkt II, udg¿r. Artikel 2 love og 1. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne s»tter de n(cid:192)dvendige administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juni 2000. De underretter straks Kommissionen herom. De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. juli 2000. N¿r medlemsstaterne vedtager disse love og bestem(cid:220) melser, skal de ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller de skal ved offentligg(cid:192)relsen ledsages af en s¿dan henvisning. De n»rmere regler for henvisningen fasts»ttes af medlemsstaterne. 2. (cid:218)(cid:217)Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder p¿ det omr¿de, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de (cid:192)vrige medlemsstater herom. Artikel 3 Dette direktiv tr»der i kraft p¿ tyvendedagen efter offentligg(cid:192)relsen i De Europ»iske F»llesskabers Tidende. (˛)(cid:217)(cid:176)Artikel 152(cid:133), n¿r Amsterdam(cid:220)traktaten tr»der i kraft. (ˇ)(cid:217)EFT L 46 af 19. 2. 1991, s. 19. (—)(cid:217)EFT L 371 af 31. 12. 1994, s. 14. ((cid:209))(cid:217)EFT L. (cid:216). (cid:216). Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne


title: Propuesta de Directiva del Parlamento europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 91/68/CEE del Consejo en lo relativo a la tembladera

text: 19. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/33 Propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Direc(cid:220) tiva 91/68/CEE del Consejo en lo relativo a la tembladera (1999/C 45/03) (Texto pertinente a los fines del EEE) COM(1998) 623 final - 98/0324(COD) (Presentada por la Comisi(cid:246)n el 7 de enero de 1999) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:242)culo 100(cid:216)A(cid:216)(˛), Vista la propuesta de la Comisi(cid:246)n, Visto el dictamen del Comit~ Econ(cid:246)mico y Social, De conformidad con el procedimiento establecido en el art(cid:242)culo 189(cid:216)B del Tratado, Considerando que la Directiva 91/68/CEE del Consejo de 28 de enero de 1991, relativa a las normas de polic(cid:242)a sanitaria que regulan los intercambios intracomunitarios de animales de las especies ovina y caprina(cid:216)(ˇ), cuya œl(cid:220) tima modificaci(cid:246)n la constituye la Decisi(cid:246)n 94/953/CE de la Comisi(cid:246)n(cid:216)(—), establece las condiciones sanitarias respecto del prurigo lumbar (tembladera) que regulan la comercializaci(cid:246)n de animales, Considerando que la Comisi(cid:246)n ha obtenido nuevos dic(cid:220) t‘menes cient(cid:242)ficos, especialmente del Comit~ Director Cient(cid:242)fico, sobre diversos aspectos de las EET; que las disposiciones establecidas en la Directiva 91/68/CEE de(cid:220) ben revisarse en funci(cid:246)n de dichos dict‘menes; Considerando que deben adoptarse disposiciones sobre todas las cuestiones relacionadas con las EET; que tales disposiciones han de aplicarse a la producci(cid:246)n y la co(cid:220) mercializaci(cid:246)n de animales vivos y productos de origen animal; que el Parlamento Europeo y el Consejo han adoptado el Reglamento (. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). (cid:216). , de. (cid:216). (cid:216). de. (cid:216). (cid:216). por el que se establecen disposiciones para la prevenci(cid:246)n y el control de determinadas encefalopat(cid:242)as espongiformes transmisibles)(cid:216)((cid:209)); Considerando que la presente Directiva se refiere direc(cid:220) tamente a la sanidad pœblica y es pertinente para el fun(cid:220) cionamiento del mercado interior; que, por consiguiente, conviene mantener como base jur(cid:242)dica el art(cid:242)culo 100(cid:216)A del Tratado; Considerando que procede modificar 91/68/CEE en consecuencia, la Directiva (˛)(cid:217)Cuando entre en vigor el Tratado de Amsterdam, l~ase (cid:133)art(cid:242)culo 152(cid:176). (ˇ)(cid:217)DO L 46 de 19. 2. 1991, p. 19. (—)(cid:217)DO L 371 de 31. 12. 1994, p. 14. ((cid:209))(cid:217)DO L. (cid:216). (cid:216). HAN ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Art(cid:242)culo 1 La Directiva 91/68/CEE quedar‘ modificada como si(cid:220) gue: 1. (cid:217)En el punto 7 del art(cid:242)culo 2, los t~rminos (cid:133)enumera(cid:220) das en las rœbricas I y II del Anexo B(cid:176) se sustituir‘n por los t~rminos (cid:133)enumeradas en la rœbrica I del Anexo B(cid:176). 2. (cid:217)Se suprimir‘ la letra b) del art(cid:242)culo 6. 3. (cid:217)En el apartado 1 del art(cid:242)culo 7, los t~rminos (cid:133)enume(cid:220) radas en las rœbricas II y III del Anexo B(cid:176) se sustitui(cid:220) r‘n por los t~rminos (cid:133)enumeradas en la rœbrica III del Anexo B(cid:176). 4. (cid:217)En el apartado 1 del art(cid:242)culo 8, los t~rminos (cid:133)enume(cid:220) radas en las rœbricas II y III del Anexo B(cid:176) se sustitui(cid:220) r‘n por los t~rminos (cid:133)enumeradas en la rœbrica III del Anexo B(cid:176). 5. (cid:217)Se suprimir‘ la rœbrica II del Anexo B. Art(cid:242)culo 2 1. (cid:218)(cid:217)Los Estados miembros adoptar‘n las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para cumplir la presente Directiva a m‘s tardar el 30 de junio de 2000. Informar‘n inmediatamente de ello a la Comi(cid:220) si(cid:246)n. Aplicar‘n dichas disposiciones a partir del 1 de julio de 2000. Cuando los Estados miembros adopten dichas disposicio(cid:220) nes, ~stas har‘n referencia a la presente Directiva o ir‘n acompa(cid:253)adas de dicha referencia en su publicaci(cid:246)n ofi(cid:220) cial. Los Estados miembros establecer‘n las modalidades de la mencionada referencia. 2. (cid:218)(cid:217)Los Estados miembros comunicar‘n a la Comisi(cid:246)n las disposiciones de Derecho interno que adopten en el ‘mbito regulado por la presente Directiva. La Comisi(cid:246)n informar‘ de ello a los dem‘s Estados miembros. Art(cid:242)culo 3 La presente Directiva entrar‘ en vigor el vig~simo d(cid:242)a si(cid:220) guiente al de su publicaci(cid:246)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Art(cid:242)culo 4 Los destinatarios de la presente Directiva ser‘n los Esta(cid:220) dos miembros


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2490/98 af 18. november 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1981/98 vedrørende gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 for så vidt angår jordudtagning

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
regional aid
set-aside

text: 19. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 309/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2490/98 af 18. november 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1981/98 vedrørende gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1765/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r jordudtagning KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1765/92 juni 1992 om indførelse af en støtteordning for af 30. producenter af visse markafgrøder (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/98 (2), særlig artikel 12, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EF) nr. 762/94 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1981/94 (4), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser forordning (EØF) nr. 1765/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r jordudtagning; det fastsættes bl. a. , at de udtagne arealer i to (cid:134)r forud for ansøgningen skal have været dyrket af ansøgeren; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1981/98 blev denne betingelse ophævet; til af hensyn til klarheden bør anvendelsesomr(cid:134)det nævnte ændring præciseres; for de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Fælles Forvaltnings- komit(cid:130) for Korn, Fedtstoffer og Tørret Foder — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I artikel 2 i følgende som sidste punktum: forordning (EF) nr. 1981/98 indsættes »Den anvendes for jordudtagning vedrørende produk- tions(cid:134)ret 1999/2000 og efterfølgende produktions(cid:134)r. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 18. september 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 12. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 3. (3) EFT L 90 af 7. 4. 1994, s. 8. (4) EFT L 256 af 18. 9. 1998, s. 8


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta"

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
European Regional Development Fund
cross-border cooperation
regional development

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 51/1 II (Valmistavat säädökset) ALUEIDEN KOMITEA Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta” ALUEIDEN KOMITEA, joka (1999/C 51/01) ottaa huomioon 18. maaliskuuta 1998 tehdyn ehdotuksen neuvoston päätökseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta KOM(98) 131 lopull. – 98/0114 SYN (), ottaa huomioon neuvoston 19. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 e artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti, ottaa huomioon työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 1:n syyskuun 30. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 240/98 rev. , jonka esittelijät olivat Manuel Chaves Gonza´lez ja Markku Kauppinen, ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Paikallisten ja alueellisten viranomaisten asema rakennerahastojen kumppanuusperiaatteessa” (CdR 234/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995–1999 – EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista” (CdR 303/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Euroopan unionin välimerenpolitiikan vahvistaminen: ehdotukset Euroopan unionin ja Välimeren maiden yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanemiseksi” (CdR 371/95) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Euroopan unionin pohjoinen ulottuvuus sekä EU:n ja Venäjän rajan ylittävän sekä Barentsin alueen yhteistyöpolitiikan kehittäminen” (CdR 10/96 fin)(), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”EU:n nykyinen ja tuleva, erityisesti alue- ja paikallisnäkökulmaa painottava Itämeren alueen politiikka” (CdR 141/96 fin) (), (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 35. (2) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 72. (3) EYVL C 100, 2. 4. 1996, s. 124. (4) EYVL C 126, 29. 4. 1996, s. 12. (5) EYVL C 337, 11. 11. 1996, s. 7. (6) EYVL C 42, 10. 2. 1997, s. 6. C 51/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Interreg II C -yhteisöaloite sekä paikallis- ja alueviranomaisten mahdollinen rooli” (CdR 108/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Paikallisyhteisöt sekä EU:n ja Välimeren alueen kumppanuus” (CdR 125/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Alueiden ja kuntien näkemyksiä eurooppalai- sesta rakennepolitiikasta vuoden 1999 jälkeen” (CdR 131/97 fin) (), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Agenda 2000: Euroopan unionin rahoitus vuoden 1999 jälkeen laajentumisnäkymät ja 21. vuosisadan haasteet huomioon ottaen” (CdR 303/97 fin)(), ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä” (CdR 167/98 fin) (), (EY) hyväksyi 18. –19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Yleistä 1. 1. Alue- ja rakennepolitiikka on avainasemassa yhteistä Eurooppaa kehitettäessä. Kolmasosa EU:n ta- lousarviosta kanavoidaan rakennerahastojen kautta ke- hityksessä eniten jälkeenjääneille alueille poistamaan kehityseroja ja luomaan kehitykselle suotuisia edellytyk- siä. Euroopan aluekehitysrahastolla EAKR:lla on koko prosessissa ratkaiseva tehtävä. 1. 2. Euroopan komission esitykset rakennerahasto- jen uusiksi säädöksiksi ovat tärkeä kokonaisuus Euroo- pan tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi sekä alueellisten kehityserojen poistamiseksi. Säädösten uudistaminen tapahtuu aikana, jolloin 1. 3. alueet ja paikallisyhteisöt joutuvat kohtaamaan nopean yhteiskunnallisen ja teknologisen kehityksen aiheutta- mat suuret muutokset ja niistä johtuvat haasteet kehityk- ja sen mukanaan tuomien ongelmien väistämiseksi tarjoutuvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. 1. 4. Alueiden komitea katsoo, että on tärkeätä nähdä EU:n rakennepolitiikka myös käytännössä osana jäsen- valtioiden sekä niiden alueiden ja paikallisyhteisöjen omaa kehitystyötä. 1. 5. Yhtä lailla on alusta lähtien tärkeää nähdä keskinäisen vuorovaikutuksen merkitys eri alueellisilla tasoilla olevien toimijoiden kesken. (1) EYVL C 244, 11. 8. 1997, s. 19. (2) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 59. (3) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 5. (4) EYVL C 64, 27. 2. 1998, s. 40. (5) EYVL C 373, 2. 12. 1998, s. 1. 1. 6. Talouden maailmanlaajuistuminen vaikuttaa pe- rusteellisesti paikallisyhteisöjen ja alueiden sosiaalis- taloudelliseen rakenteeseen. Näin ollen alue- ja paikallis- hallinnon vastuualueeseen kuuluu taata yhdenmukainen ja tasapainoinen kehitys. 1. 7. Euroopan komission esitykset ovat yhtenäinen kokonaisuus. Ne poikkeavat vallitsevasta käytännöstä siinä, että nyt on laadittu kaikkia rahastoja koskevaksi yhteiseksi perustaksi ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä sekä erityisehdotukset Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosastosta sekä kalatalou- den ohjauksen rahoitusvälineestä. 2. Euroopan aluekehitysrahaston yleinen tehtävä Antaessaan tämän EAKR:a koskevan lausunnon 2. 1. alueiden komitea viittaa erilliseen lausuntoon ehdotuk- sesta asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleis- istä säännöksistä. 2. 2. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 c artiklassa säädetään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa pahimman alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. 2. 3. Rakennerahastoja koskevissa yleisissä sään- nösehdotuksissa esitetään, että EAKR:n pääasiallinen tehtävä on mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden 1 ja 2 tukeminen sekä osallistuminen rajaty- littävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön rahoittamiseen. Edelleen rahasto tukee yhteisön tasolla toteutettavia uutta luovia toimia ja teknisen avun toimenpiteitä. 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/3 3. Euroopan aluekehitysrahaston tehtävät eriteltyinä komission esityksen mukaan 3. 1. Tavoite 1 3. 1. 1. Tavoite 1:n avulla pyritään kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden kehittämisen ja sopeuttamisen edistämiseen. Tavoite 1 -alueet sisältävät esityksen mu- kaan ne NUTS II -tasoa vastaavat alueet, joiden BKT asukasta kohti ostovoimayksikkönä on alle 75 % yh- teisön keskiarvosta laskettuna käytössä olevien kolmen viimeisen vuoden tietojen perusteella. Lisäksi tavoitteen piiriin kuuluvat erityisen syrjäiset alueet sekä tavoit- teen 6 alueet kaudella 1995–1999. Komissio vahvistaa tavoitealueet kaudeksi 2000–2006. 3. 1. 2. Ne alueet, jotka voimassa olevana ohjelmakau- tena kuuluvat tavoite 1 -alueisiin, mutta eivät kuulu siihen enää alkavalla kaudella, saavat tavoite 1 -alueen mukaista siirtymäkauden tukea kuuden vuoden ajan. 3. 1. 3. Alueiden komitea on tietoinen tavoite 1 -aluei- den määrittelyn vaikeudesta, mutta katsoo, että komis- sio on tehnyt tasapainoisen ehdotuksen, joka vastaa komitean marraskuussa 1997 hyväksymää kantaa. 3. 2. Tavoite 2 Tavoite 2 -alueet koostuvat ehdotuksen mu- 3. 2. 1. kaan neljästä eri aluetyypistä, jotka kärsivät taloudelli- seen ja sosiaaliseen uudistumiseen liittyvistä rakenteelli- sista ongelmista ja joiden pinta-ala tai asukasluku on suuri. Alueisiin kuuluvat teollisuus- ja palvelualan sosiaalis-taloudelliset muutosalueet, taantuvat maaseu- tualueet, vaikeuksissa olevat kaupunkialueet ja kalastuk- sesta riippuvaiset kriisialueet. Näiden alueiden väestö- osuus ei saa ylittää 18:aa prosenttia yhteisön kokonais- väestöstä. Tavoite 2:n soveltamisalaan on koottu erilai- sia maaseutu- ja kaupunkialueisiin, taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistumiseen sekä kalastukseen liittyviä ongelmia, mikä kuvaa komission halua yksinkertaistaa ja selkiyttää yhteisön tukipolitiikkaa. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että menettelyjen yksinkertaista- misen tulee olla myös rakennerahastojen toteuttamisesta paikallistasolla vastaavien toimijoiden havaittavissa. 3. 2. 2. Tavoite 2 -alueet määritetään komission ja jäsenvaltioiden yhteistoimin. Ne alueet, jotka kuluvalla ohjelmakaudella kuuluvat tavoite 2 ja 5b -alueisiin, mutta joita ei lueta uusiin tavoite 2 -alueisiin, saavat neljän vuoden ajan siirtymäkauden tukea uuden tavoi- te 2:n säädösten mukaisesti. 3. 2. 3. Tavoite 2:n yksittäisiä säännöksiä on syytä tarkistaa alueiden komitean marraskuussa 1997 anta- man lausunnon ja sen rakennerahastoja koskevia yleisiä säännöksiä koskevasta asetusehdotuksesta antaman lau- sunnon mukaisiksi. Tavoite 2 -alueiden määrittäminen tulee ole- 3. 2. 4. maan jäsenmaille vaikea tehtävä. Alueiden ja paikalli- syhteisöjen kannalta on tärkeää, että päätökset perustu- vat mahdollisimman avoimeen tilastolliseen ja laadulli- seen tarkasteluun sekä pyrkimykseen päästä alueiden ja alueet muodostavien paikkakuntien väliseen tasapuoli- suuteen. 3. 3. Uusi Interreg -yhteisöaloite rajatylittävästä, val- tioiden välisestä ja alueiden välisestä yhteistyöstä 3. 3. 1. Yhteisöaloitteiden määrä on esityksissä rajattu kolmeen siten, että kustakin rakennerahastosta tuetaan yhtä aloitetta. AK muistuttaa, että tarvitaan lisäväline, jolla tuetaan myös teollista ja alakohtaista rakennemuu- tosta sekä puolustusteollisuuden uudelleensuuntaamis- ta, jotta pystytään reagoimaan asianmukaisesti ennalta arvaamattomiin kriiseihin. 3. 3. 2. Komissio ehdottaa rajatylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön edistämistä EAKR:n varoin siten, että toimilla edistetään kehitystä ja yhdenmukaista, tasapainoista yhdyskuntasuunnittelua. 3. 3. 3. Uusi aloite muodostaa näin ollen tärkeän osan EAKR:n sisältöä. AK aikoo seurata tarkasti yhteisöaloit- teen toimivuutta käytännössä. 3. 3. 4. Jokainen yhteisöaloitteen piiriin kuuluva hanke rahoitetaan yhdestä rahastosta. Asetus kuitenkin mahdollistaa rahoituksen soveltamisalan laajentamisen kulloisenkin hankkeen toimeenpanon edellyttämien toi- mien vaatimalla tavalla. 3. 4. Uutta luovat toimet 3. 4. 1. Jokaisen rahaston vuotuisista varoista voidaan rahoittaa komission aloitteesta ja 0,7 %:n rajoissa uutta luovia toimia yhteisön tasolla. Näihin toimiin kuuluvat tutkimukset, pilottihankkeet ja kokemusten vaihto. 3. 4. 2. Jokainen pilottihankeala rahoitetaan yhdestä rahastosta. Asetuksessa voidaan laajentaa perinteistä rahoituksen soveltamisalaa pilottihankkeen täytäntöön- panoon tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. C 51/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 3. 5. Tekninen apu Rahastot voivat rahoittaa komission aloitteesta 3. 5. 1. ja 0,3 prosentin rajoissa vuotuisista varoista rakennera- hastotoimien täytäntöönpanoon tarvittavia valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan toimenpiteitä. 3. 5. 2. yleisasetuksen artiklassa 22. Teknisen avun yksityiskohdat on määritetty 4. Euroopan aluekehitysrahastosta tehdyn asetusesi- tyksen tehtävä ja sisältö 4. 1. Ehdotuksen mukaan asetuksessa on tarkennetta- va niiden toimenpiteiden laatu, joita EAKR voi rahoit- taa. Samalla on täsmennettävä alueellisen kehittämisen tehtävää. maaperän saastumista ja eroosiota ja jotta varmistettai- siin laajojen Euroopan unionin alueiden kestävä kehitys. 5. 1. 3. Koska EAKR:n erityistehtävä on edistää talou- dellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta korjaamalla alueellisia epäkohtia ja osallistumalla alueiden kehittä- miseen ja rakenteiden uudistamiseen, perusteluissa olisi komitean mielestä mainittava saarille ominaiset piirteet sekä maaseutualueiden jälkeenjääneisyys, joista aiheu- tuu rakenteellisia haittoja, kuten Amsterdamin sopimuk- sen 158 artiklassa vahvistetaan. Perusteena tulisi Amster- damin sopimuksen 299 artiklan mukaisesti mainita lisäksi sijainti unionin ulkoalueilla, jotta voidaan ottaa huomioon asianomaisten alueiden kaukaisuus ja pysyvät haitat. Komitea katsoo lopuksi, että myös syrjäisyys tulee ottaa huomioon paitsi siihen liittyvien haittojen vuoksi myös sellaisia yhteys- ja rakennetarpeita silmällä pitäen, jotka johtuvat syrjäisten alueiden alueellisesta rakenteesta ja niiden maantieteellisestä sijainnista yh- teisön alueella. 4. 2. Asetusehdotuksessa on yleisperustelujen lisäksi vain yhdeksän artiklaa, joista viisi koskee yleishallinnol- lisia määräyksiä. Artikloissa 1–4 määritetään rahaston tehtävä, artiklassa 2 rahaston soveltamisala, artiklassa 3 yhteisöaloitetta koskevat säädökset sekä artiklassa 4 uutta luovia toimia koskevat säädökset. 5. 2. Artikla 1: rahaston tehtävä Artikla on sisällöltään riittävän yleinen, mutta 5. 2. 1. toisaalta täsmällinen eikä alueiden komitealla ole siihen huomauttamista. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, 4. 3. että yleisasetuksen ja erillisten rahastoasetusten välille on saatu aikaan rakenteellinen selkeys. 5. EAKR-asetusesityksen arviointia 5. 1. Asetuksen yleisperustelut 5. 1. 1. Yleisperustelut muodostavat alueiden komi- tean mielestä johdonmukaisen kokonaisuuden. Asetus- esityksestä ilmenee myös selvästi usean rahaston olemas- saolo ja niiden erilaiset tehtävät. Niinpä esimerkiksi kohdassa 4 viitataan taloudellisen toiminnan sopusoin- tuista, tasapainoista ja kestävää kehitystä varten myön- nettäväänrahoitukseen. Kuitenkin alueellisen kehittämi- sen kokonaisuudessa on tarkasteltava myös muita yh- teiskunnallisia aloja. Nyt osa niihin liittyvistä toimista rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta. Nykyisten me- nettelyvaikeuksien vuoksi alueiden komitea katsoo eri rakennerahastojen koordinoinnin tehostamisen olevan tarpeen, jotta kehittämisen ohjelmointia voidaan yleises- ti helpottaa. Kohdassa 5 on ympäristön osalta ilmaistu 5. 1. 2. tavoitteet ja ehdot muita yksityiskohtaisemmin. Selvyy- den vuoksi olisikin ao. kohdassa yritysten kilpailukyvyn tukemisesta korostettava pienten ja keskisuurten yritys- ten kansainvälistymisen tukemista aina globaalille tasol- le asti. Niin ikään olisi mainittava riittävien vesivarojen saannin merkitys, jotta voitaisiin hidastaa ja torjua 5. 3. Artikla 2: rahaston soveltamisala 5. 3. 1. Artiklan sanamuoto kuvastaa kategorioita ja aloja, jotka voivat saada rahoitusta EAKR:sta. Artikla on siten asetusehdotuksen tärkein. AK:n mielestä ehdo- tuksen puitteissa Euroopan alueilla ja paikallisyhteisöillä on mahdollisuus toimia sellaisilla aloilla, jotka niiden mielestä sopivat edistämään alueiden ja paikallisyhteisö- jen mahdollisuuksien mukaista tasapainoista ja kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. 5. 3. 2. Kunkin kunnan ja alueen erityispiirteiden sekä Euroopan rakennusprosessin kehittymisen perusteella on ensisijaisesti tuettavien alueiden luetteloon lisättävä sellaiset tuotanto- ja palvelurakenteen uudistukset, jotka edesauttavat etenkin pienten ja keskisuurten yritysten sopeutumista yhteismarkkinoihin kilpailukykyisellä ta- valla. 5. 3. 3. Komitea pitää komission tavoin EAKR:n osal- listumista infrastruktuuri-investointeihin tärkeänä. Se ei kuitenkaan ymmärrä komission suhtautumista alue- ja paikallisviranomaisten toivomukseen, että tällaisiin investointeihin osallistuttaisiin mm. taantuvilla teolli- suusalueilla: alue- ja paikallisviranomaiset pitävät liiken- neinfrastruktuurin nykyaikaistamista välttämättömänä. 5. 3. 4. Kulttuurilla on tärkeä merkitys paikallisyhteis- öjen ja alueiden identiteetille ja elinvoimaisuudelle. Siksi on globalisoituvassa maailmassa välttämätöntä huolehtia kulttuuris-taloudellisen toiminnan ja sen eri ilmenemismuotojen huomioon ottamisesta alueellisessa 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/5 kehittämisessä. Siksi AK esittää, että rakennepoliittisesti merkittävä kulttuuritoiminta, johon kuuluu mm. kult- tuuriperinnön hyödyntämiseen ja kulttuurimatkailun kehittämiseen liittyvät toimet, lisättäisiin 2 artiklaan, jossa luetellaan tuettavat alat. Komitea korostaa, että EAKR:n on liitettävä 5. 3. 5. toiminta-alaansa Euroopan laajuisten verkkojen rinnalle alueiden ja alueiden väliset perusrakenteet liikenteen, tietoliikenteen ja energian aloilla ottaen huomioon saaret, ulkoalueet, vuoristoiset maaseutualueet ja syrjäi- set alueet, joilla on erityisiä rakenteellisia haittoja. 5. 4. Artikla 3: yhteisöaloite rajatylittävästä, valtioiden välisestä ja alueiden välisestä yhteistyöstä Yhteisöaloite, uudistettu Interreg-ohjelma, 5. 4. 1. koskee sisällöllisesti Euroopan alueen sopusointuisen ja tasapainoisen kehittämisen ja suunnittelun edistämiseen tähtäävää rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä. 5. 4. 2. Ohjelma rahoitetaan vain EAKR:stä, mutta rahoitettavat toimet voivat olla myös sellaisia, jotka perinteisesti kuuluvat muiden rakennerahastojen toimi- vallan piiriin. 5. 4. 3. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission ehdotukseen sekä sen sisällön että rahoituk- sen osalta. Rahoittaminen vain yhdestä rahastosta antaa mahdollisuuden selkeyttää toteuttamista. Esitetty me- nettely antaa myös hyvän mahdollisuuden kokeilla yhden rahaston periaatteita käytännössä. Interreg- ohjelmat ovat pääosin eräitä poikkeuksia lukuun otta- matta toimineet hyvin, ja tarve rajatylittävään, valtioi- den väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön on suuri. Koska säädösehdotuksia yksityiskohtaisia 5. 4. 4. vasta valmistellaan, alueiden komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota muutamiin asioihin, jotka uusissa säädöksissä ja komission toimissa tulisi ottaa huomioon. välisiä suhteita luomalla uusia toiminnallisia, taloudelli- sia ja kulttuurisia alueita, joita yhdistää niiden asema Euroopan alueellisessa rakenteessa. 5. 4. 7. Rajatylittävässä yhteistyössä alueiden komitea kiinnittää erityistä huomiota niiden ongelmien poistami- seen, jotka nyt liittyvät unionin ulkorajat ylittävään alueiden väliseen yhteistyöhön. 5. 4. 8. Meda-, Phare- ja Tacis -ohjelmien toimissa rajatylittävän yhteistyön edistämiseksi on EU:n ulkora- joilla käytännössä kohdattu lukuisia erityisongelmia, jotka rajoittavat yhteistyötä. Siksi on tarpeen selkiyttää menettelyjä, joilla uuden EAKR-aloitteen mukaiset toi- met sovitetaan nykyistä paremmin yhteen Phare-, Meda- ja Tacis -ohjelmien kanssa erityisesti niiden rajatylittä- vien rahoitusnäkökohtien osalta. Koska alueet ja paikallisyhteisöt ovat rajatylittävässä yhteistyössä olennaisia toimijoita, on AK halukas osallis- tumaan menettelyjen kehittämiseen käytäntöön soveltu- vien ratkaisujen löytämiseksi. Phare-ohjelmien yhteensovittaminen uuden ra- 5. 4. 9. jatylittävän, valtioiden ja alueiden välisen yhteistyöaloit- teen kanssa on nyt erityisen tärkeätä valmistauduttaessa EU:n laajentumiseen. Hyvällä yhteistyöllä pystytään myös poistamaan ongelmia, joita EU:n raja-alueilla saattaa laajentumisen yhteydessä ilmetä. Uusi aloite on niin ikään sovitettava aiempaa 5. 4. 10. paremmin yhteen Meda-ohjelman kanssa, jotta alueet ja paikallisyhteisöt osallistuvat entistä tehokkaammin Barcelonan konferenssissa marraskuussa 1995 tehtyyn sopimukseen Euro–Välimeri-kumppanuudesta. Näin ne antavat hajautetun yhteistyön avulla oman panoksensa rauhan, vakauden ja edistyksen alueen luomiseen Väli- meren alueella. 5. 4. 5. Yhteisöaloite koostuu kolmesta osasta: rajaty- littävästä, valtioiden välisestä ja alueiden välisestä yh- teistyöstä. Alueiden komitea painottaa erityisesti paikal- lisyhteisöjen ja alueiden kannustamista osallistumaan rajatylittävään ja alueiden väliseen yhteistyöhön, koska valtioilla on monia mahdollisuuksia keskinäiseen yhteis- työhön. 5. 4. 11. Tacis-ohjelmaan sisältyvä rajatylittävä yhteis- työ yhteensovitettuna uuteen yhteisöaloitteeseen voi muodostaa erittäin toimivan avaintekijän Venäjän ja EU:n raja-alueiden välisen vuorovaikutuksen aikaansaa- miseksi. Tällä Euroopan raja-alueella vallitsevat ehkä kaikkein jyrkimmät kehityserot Euroopassa niin elinta- sossa kuin kansanvaltaisen alue- ja paikallishallinnon toimivuudessa. 5. 4. 6. AK katsoo, että tässä yhteisöaloitteessa tulee kiinnittää huomiota ja niin laadullista kuin määrällistä tukea alueiden yhteistyö- ja yhteysprosesseille, joilla pyritään vahvistamaan alueiden sisäisten pienehköjen taloudellisten ja yhteiskunnallisten kokonaisuuksien 5. 4. 12. AK katsoo myös, että uudessa aloitteessa tulee kiinnittää erityishuomiota alueisiin tai seutuihin, joilla on yhteinen, rajan molemmin puolin esiintyvä vähemmistökulttuuri ja/tai -kieli. C 51/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 5. 4. 13. Alueiden välinen yhteistyö on Euroopan ra- kentamisen avainalueita. Alueiden komitea painottaa erityisesti tällaisen yhteistyön merkitystä. Euroopan koheesion edistäminen edellyttää hyvän keskinäisen ymmärryksen saavuttamista Euroopassa. Uusi yhteisö- aloite antaa keinot saavuttaa päämäärä. Rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden 5. 4. 14. välistä yhteistyötä koskevan uuden aloitteen määräyk- sissä on myös tarjottava mahdollisuus erityisesti rajaty- littävän ja alueiden välisen yhteistyön yhdistelmään ohjelmia laadittaessa. 5. 4. 15. Komitea katsoo, että rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevaan aloittee- seen tulisi sisällyttää myös erityisiä ulkoalueiden välisiä yhteistyötoimia. 5. 5. Artikla 4: uutta luovat toimet 5. 5. 1. Uutta luovat toimet käsittävät komission aloit- teesta käynnistettävät tutkimukset, pilottihankkeet ja innovatiivisen kokemusten vaihdon. 5. 5. 2. Alueiden komitea kannattaa komission ehdo- tusta, koska uutta luovat toimet on koettu tärkeiksi alueiden ja paikallisyhteisöjen piirissä. Myös komission aloitteesta toteutetuilla hankkeilla on ollut huomattava vaikutus. Alueet ja paikallisyhteisöt ovat voineet lisäksi solmia läheisiä suhteita komission kanssa, mikä on omalta osaltaan lisännyt keskinäistä ymmärrystä. 5. 5. 3. Uutta luovien toimien rahoittaminen EAKR:stä laventamalla toimialaa muiden rakennerahastojen pii- riin on myös nähtävä positiivisena seikkana. Ehdotus osoittaa komission ennakkoluulottomuutta ja toisaalta alueiden ja paikallisyhteisöjen tarpeiden ymmärtämystä. Alueiden komitea rohkenee kuitenkin toivoa, että komis- sio antaa yksinkertaisia ja tehokkaita menettelyta- pasäädöksiä ja edistää erityisesti kulujen hyväksymistä koskevien sääntöjen yksinkertaistamista, jälkikäteisen rahoitusvalvonnan sekä pienimuotoisten hankkeiden riskien jakomekanismien luomista. Bryssel 18. marraskuuta 1998. 5. 5. 4. Uutta luovien toimien osalta alueiden komitea kiinnittää huomiota siihen, että viime aikoina komissio on päättänyt antaa etusijan taloudellisesti mittaville jolloin yhteisrahoitettujen hankkeiden hankkeille, määrä on laskenut. Alueiden komitea ymmärtää komis- sion pyrkimyksen taustan, mutta rohkenee päättäväisesti olla toista mieltä tästä kehityssuunnasta. 5. 5. 5. Monet Euroopan alueet ja paikallisyhteisöt ovat varsin pieniä eikä niillä ole suurten hankkeiden politiikan aikana sanottavia mahdollisuuksia osallistua niihin. Siksi on välttämätöntä, että komissio antaa mahdollisuuden myös mm. kansalaisyhteiskunnasta lähtöisin oleville pienimuotoisille uutta luoville hank- keille. Myös pienet alueet ja paikallisyhteisöt tarvitsevat uusia innovaatioita selviytyäkseen kehityksen pyör- teissä. AK on kiinnostunut alueiden välisen yhteistyön 5. 5. 6. edistämisestä innovatiivisten toimien avulla. Komitea kannattaa ja Recite- varsinkin Ecos-Ouverture- ohjelmien jatkamista ja menettelytapojen parantamista, jotta EAKR:n rahoittamat toimet ja Meda-, Phare- ja Tacis -ohjelmien toimet sovitetaan entistä paremmin yhteen. 5. 6. Artiklat 5–9 5. 6. 1. näihin artikloihin. Alueiden komitealla ei ole huomauttamista 6. Yhteenveto Alueiden komitea liittää tämän lausunnon itsenäisenä osana yleisasetuksesta annettuun lausuntoonsa ja esittää, että komissio tarkistaa ehdotuksensa neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ottaen huo- mioon alueiden komitean tekemät ehdotukset. Edelleen alueiden komitea esittää, että komissio ottaa huomioon alueiden komitean tässä lausunnossa tekemät esitykset rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yh- teistyötä koskevan uuden aloitteen sekä uutta luovien toimien yksityiskohtaisten säädösten valmistelussa ja vastaavasti tarkistamaan Meda-, Phare- ja Tacis -ohjel- mien säädöksiä toimivan järjestelmän luomiseksi rajaty- littävien ja alueiden välisten ohjelmien laatimiselle ja toteuttamiselle. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


eurovoc_concepts:
arrangement of working time
crew
occupational safety
organisation of work
transport staff
working time

text: 17. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 43/9 Voorstel voor een richtlijn van de Raad betreffende de door de Associatie van reders van de Europese Gemeenschap (ECSA) en de Federatie van de bonden voor het vervoerspersoneel in de Europese Unie (FST) gesloten overeenkomst betreffende de organisatie van de arbeidstijd van zeevarenden (1999/C 43/03) (Voor de EER relevante tekst) COM(1998) 662 def. — 98/0320(PRT) (Door de Commissie ingediend op 24 november 1998) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op de overeenkomst betreffende de sociale politiek, gehecht aan protocol nr. 14 betreffende de sociale poli- tiek, bijlage bij het Verdrag tot oprichting van de Euro- pese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 4, lid 2, Gezien het voorstel van de Commissie, (1) Overwegende dat de lidstaten, met uitzondering van het Verenigd Koninkrijk van Groot-Brittannië en Noord-Ierland, (hierna „de lidstaten” te noe- men) geleid door de wens om voort te gaan op de in het Sociaal Handvest van 1989 vastgestelde weg, op grond van het protocol betreffende de sociale politiek, gehecht aan het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, overeenstemming hebben bereikt over een overeenkomst betreffende de sociale politiek; (2) Overwegende dat de sociale partners overeenkom- stig artikel 4, lid 2, van de overeenkomst betref- fende de sociale politiek gezamenlijk kunnen ver- zoeken om tenuitvoerlegging van de op commu- nautair niveau gesloten overeenkomsten door een besluit van de Raad op voorstel van de Commis- sie; (3) Overwegende dat de Raad Richtlijn 93/104/EG van 23 november 1993 betreffende een aantal aspecten van de organisatie van de arbeidstijd heeft goedge- keurd; dat vervoer over zee een van de activiteiten was die van deze richtlijn was uitgesloten; (4) Overwegende dat rekening moet worden gehouden met de desbetreffende verdragen van de Internatio- nale Arbeidsorganisatie betreffende de organisatie van de arbeidstijd, met name die betreffende de werktijden van zeevarenden; tair niveau heeft geraadpleegd over de mogelijke richting van een communautair optreden inzake de van de richtlijn betreffende de arbeidstijd uitgeslo- ten sectoren en activiteiten; (6) Overwegende dat de Commissie, die na deze raad- pleging van mening was dat een communautair optreden wenselijk was, de sociale partners op communautair niveau opnieuw heeft geraadpleegd over de inhoud van het overwogen voorstel, zulks overeenkomstig artikel 3, lid 3, van genoemde overeenkomst; (7) Overwegende dat de Associatie van reders van de Europese Gemeenschap (ECSA) en de Federatie van de bonden voor het vervoerspersoneel in de Europese Unie (FST) aan de Commissie hun wens te kennis hebben gegeven onderhandelingen aan te vatten overeenkomstig artikel 4 van de overeen- komst betreffende de sociale politiek; (8) Overwegende dat de bovenvermelde organisaties op 30 september 1998 een overeenkomst betref- fende de organisatie van de arbeidstijd van zee- varenden hebben gesloten; dat deze overeenkomst een gezamenlijk verzoek aan de Commissie bevat om tenuitvoerlegging ervan bij een besluit van de Raad op voorstel van de Commissie overeenkom- stig artikel 4, lid 2, van de overeenkomst betref- fende de sociale politiek; (9) Overwegende dat de Raad in zijn resolutie van 6 december 1994 over enkele vooruitzichten van een sociaal beleid in de Europese Unie: bijdrage aan de economische en sociale convergentie van de Unie, de sociale partners verzocht heeft de mogelijkheden tot het sluiten van de overeenkomsten te benutten, omdat deze in de regel dichter aansluiten bij de sociale werkelijkheid en problematiek; (5) Overwegende dat de Commissie, overeenkomstig artikel 3, lid 2, van de overeenkomst betreffende de sociale politiek, de sociale partners op communau- (10) Overwegende dat deze overeenkomst van toepas- sing is op zeevarenden op elk zeeschip, ongeacht of het staats- of particulier eigendom is, dat geregi- C 43/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 1999 streerd staat op het grondgebied van een lidstaat en gewoonlijk gebruikt wordt in de handelsscheep- vaart; (17) Overwegende dat de Commissie eveneens het Eco- nomisch en Sociaal Comite´ op de hoogte heeft gebracht; (11) Overwegende dat het meest aangewezen instrument voor de tenuitvoerlegging van de overeenkomst een richtlijn van de Raad is in de zin van artikel 189 van het Verdrag; dat het derhalve de lidstaten ertoe verbindt een resultaat te behalen, maar de keuze van vorm en methoden aan de nationale autoritei- ten overlaat; (12) Overwegende dat, overeenkomstig de beginselen van subsidiariteit en proportionaliteit zoals bedoeld in artikel 3 B van het Verdrag, de doelstellingen van deze richtlijn door de lidstaten niet in vol- doende mate kunnen worden verwezenlijkt en der- halve beter door de Gemeenschap kunnen worden verwezenlijkt; dat deze richtlijn niet verdergaat dan wat nodig is om deze doelstellingen te verwezenlij- ken; (13) Overwegende dat, met betrekking tot de in de overeenkomst gebruikte, maar daarin niet specifiek gedefinieerde termen, deze richtlijn de lidstaten de vrijheid laat om deze termen overeenkomstig de nationale wetgeving en praktijken te definiëren, zoals dat het geval is voor de overige richtlijnen inzake sociaal beleid waarin soortgelijke termen worden gebruikt, mits deze definities de inhoud van de overeenkomst respecteren; (14) Overwegende dat de Commissie haar voorstel voor een richtlijn heeft opgesteld overeenkomstig haar mededeling van 20 mei 1998 over de aanpassing en bevordering van de sociale dialoog op communau- tair niveau, rekening houdend met de representa- tieve status van de verdragsluitende partijen en de wettigheid van elke clausule in de overeenkomst; (15) Overwegende dat de Commissie haar voorstel voor een richtlijn heeft opgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de overeenkomst betreffende de sociale politiek, waarin wordt bepaald dat in richt- lijnen op sociaal gebied „wordt vermeden zodanige administratieve, financiële en juridische verplichtin- gen op te leggen dat de oprichting en ontwikkeling van kleine en middelgrote ondernemingen daar- door zou kunnen worden belemmerd”; (16) Overwegende dat de Commissie, overeenkomstig haar mededeling van 14 december 1993 inzake de tenuitvoerlegging van protocol nr. 14 betreffende de sociale politiek, het Europees Parlement op de hoogte heeft gebracht door het tezamen met haar voorstel de tekst van de overeenkomst te doen toekomen; (18) Overwegende dat de overeenkomst minimum- normen vaststelt; dat de lidstaten en/of de sociale partners gunstiger voorzieningen mogen handhaven of invoeren; (19) Overwegende dat de tenuitvoerlegging van deze richtlijn niet mag dienen als rechtvaardiging voor enige regressie in de bestaande situatie in elke lidstaat; (20) Overwegende dat een lidstaat de tenuitvoerlegging van deze richtlijn op gezamenlijk verzoek van de sociale partners aan hen kan toevertrouwen op voorwaarde dat deze lidstaat alle nodige maatrege- len treft om te allen tijde de bij deze richtlijn voorgeschreven resultaten te kunnen waarborgen; (21) Overwegende dat de tenuitvoerlegging van de over- eenkomst bijdraagt tot de verwezenlijking van de in artikel 1 van de overeenkomst betreffende de sociale politiek bedoelde doelstellingen, HEEFT DE VOLGENDE RICHTLIJN VASTGESTELD: Artikel 1 Deze richtlijn beoogt de uitvoering van de bijgevoegde overeenkomst betreffende de organisatie van de arbeids- tijd van zeevarenden, die op 30 september 1998 door de werkgevers- en werknemersorganisaties van de maritieme sector (ECSA en FST) is gesloten. Artikel 2 Minimumvoorschriften 1. De lidstaten kunnen gunstigere dan de in deze richt- lijn bedoelde bepalingen handhaven of invoeren. 2. De tenuitvoerlegging van deze richtlijn vormt in geen enkel geval een rechtvaardiging voor een verlaging van het algemene beschermingsniveau van de werknemers op de onder deze richtlijn vallende gebieden. Dit doet geen afbreuk aan het recht van de lidstaten en/of de sociale partners om in het licht van de ontwikkelingen anderslui- dende wettelijke, bestuursrechtelijke en contractuele bepalingen aan te nemen dan die welke op het tijdstip van de goedkeuring van deze richtlijn van kracht zijn, mits de hand wordt gehouden aan de minimumeisen van deze richtlijn. 17. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 43/11 Artikel 3 Straffen De lidstaten stellen het stelsel van straffen van toepassing op overtredingen van de ter uitvoering van deze richtlijn vastgestelde nationale bepalingen vast en treffen alle maatregelen die nodig zijn om de tenuitvoerlegging van die straffen te verzekeren. De aldus vastgestelde straffen moeten doeltreffend, evenredig en afschrikkend zijn. De lidstaten stellen de Commissie uiterlijk op de in artikel 5 vermelde datum van deze bepalingen in kennis en delen haar alle latere wijzigingen zo spoedig mogelijk mee. op 30 juni 2001 aan deze richtlijn te voldoen, of zorgen er uiterlijk op die datum voor dat de sociale partners bij overeenkomst de nodige bepalingen invoeren, waarbij de lidstaten alle noodzakelijke maatregelen nemen om te allen tijde de door deze richtlijn geëiste resultaten te kunnen waarborgen. Zij stellen de Commissie daarvan dadelijk in kennis. 2. Wanneer de lidstaten de in lid 1 bedoelde bepalingen aannemen, dan wel bij de officiële bekendmaking ervan, wordt naar deze richtlijn verwezen. De regels voor deze verwijzing worden vastgesteld door de lidstaten. Artikel 4 Omzetting Artikel 5 Adressaten 1. De lidstaten doen de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in werking treden die nodig zijn om uiterlijk Deze richtlijn is gericht tot de lidstaten. C 43/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 1999 BIJLAGE EUROPESE OVEREENKOMST BETREFFENDE DE ORGANISATIE VAN DE ARBEIDSTIJD VAN ZEEVARENDEN Gezien de overeenkomst betreffende de sociale politiek behorende bij het protocol betreffende de sociale politiek, gehecht aan het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en inzonderheid artikel 3, lid 4, en artikel 4, lid 2; Overwegende dat artikel 4, lid 2, van de overeenkomst betreffende de sociale politiek bepaalt dat op communautair niveau gesloten overeenkomsten op gezamenlijk verzoek van de ondertekenende partijen ten uitvoer kunnen worden gelegd door een besluit van de Raad op voorstel van de Commissie; Overwegende dat de ondertekenende partijen hierbij een dergelijk verzoek doen; Zijn de ondertekenende partijen het volgende overeengekomen: Clausule 1 1. Deze overeenkomst is van toepassing op zeevarenden op elk zeeschip, ongeacht of het staats- of particulier eigendom is, dat geregistreerd staat op het grondgebied van een lidstaat en gewoonlijk gebruikt wordt in de handelsscheepvaart. In deze overeenkomst wordt een schip dat in het register van twee staten is opgenomen, geacht te zijn geregistreerd op het grondgebied van de staat wiens vlag het voert. 2. In geval van twijfel moet de bevoegde autoriteit van de desbetreffende lidstaat beslissen of schepen wel of niet als zeeschepen of als gebruikt voor de handelsscheepvaart in de zin van deze overeenkomst worden beschouwd. De organisaties van de betrokken reders en zeevarenden dienen te worden geraadpleegd. In deze overeenkomst: Clausule 2 a) wordt verstaan onder „arbeidstijd”, de tijd gedurende welke een zeevarende arbeid voor het schip moet verrichten; b) wordt verstaan onder „rusttijd”, de tijd buiten de arbeidstijd; korte pauzes vallen niet onder dit begrip; c) wordt verstaan onder „zeevarende”, iedere persoon die in enige hoedanigheid werkzaam of aangemon- sterd is aan boord van een zeeschip waarop deze overeenkomst van toepassing is; d) wordt verstaan onder „reder”, de eigenaar van het schip of enig andere organisatie of persoon, zoals de directeur of rompbevrachter, die de verantwoordelijkheid voor de exploitatie van het schip heeft overgenomen van de reder en die door deze verantwoordelijkheid op zich te nemen, is overeengekomen alle daarmee verbonden verplichtingen en taken op zich te nemen. Clausule 3 Binnen de in clausule 5 genoemde grenzen, moet hetzij een maximumarbeidstijd die binnen een bepaalde periode niet mag worden overschreden, hetzij een minimumrusttijd die binnen een bepaalde periode moet worden toegekend, worden vastgesteld. Clausule 4 Onverminderd het bepaalde in clausule 5, is de normale standaardarbeidstijd voor zeevarenden in principe een achturendag, met een dag rust per week en rust op algemene feestdagen. De lidstaten kunnen echter procedures aannemen voor het goedkeuren en registreren van een collectieve arbeidsovereenkomst waarin de normale arbeidstijd van zeevarenden wordt vastgelegd op een basis die niet minder gunstig is dan deze norm. 17. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 43/13 Clausule 5 1. De grenzen aan de arbeidstijd zijn: a) de maximumarbeidstijd mag niet langer zijn dan: i) 14 uur in elke periode van 24 uur en ii) 72 uur in elke periode van zeven dagen; of b) de minimumrusttijd mag niet korter zijn dan: i) tien uur in elke periode van 24 uur en ii) 77 uur in elke periode van zeven dagen. 2. De rusttijd kan ten hoogste in twee perioden — waarvan er een minstens zes uur moet bedragen — worden opgedeeld en de tijdruimte tussen twee opeenvolgende rusttijden mag niet langer zijn dan 14 uur. 3. Periodieke appels, brandbestrijdingsoefeningen en oefeningen voor noodgevallen, alsmede oefeningen die krachtens nationale wetten en verordeningen alsmede internationale overeenkomsten zijn voorgeschre- ven, dienen op een zodanige wijze te worden gehouden dat deze de rusttijden zo min mogelijk verstoren en geen vermoeidheid veroorzaken. 4. In situaties waarin een zeevarende wachtdienst verricht, bijvoorbeeld wanneer een machinekamer onbezet is, dient deze, als de normale rusttijd wordt verstoord door oproepen tot arbeid, ter compensatie een toereikende rusttijd toegewezen te krijgen. 5. Ten aanzien van de punten 3 en 4 geldt dat, wanneer geen collectieve arbeidsovereenkomst of arbitragebeslissing aanwezig is, of als de bevoegde autoriteit beslist dat de bepalingen van de collectieve arbeidsovereenkomst of de beslissing niet toereikend zijn, de bevoegde autoriteit bepalingen dient vast te stellen om te waarborgen dat de desbetreffende zeevarenden voldoende rust krijgen. 6. Met inachtneming van de algemene beginselen van de bescherming van de gezondheid en de veiligheid van de werknemers, kunnen de bevoegde autoriteiten van de lidstaten op grond van nationale wetten, verordeningen of een desbetreffende procedure collectieve arbeidsovereenkomsten goedkeuren of regi- streren die uitzonderingen op in punt 1 en punt 2 vastgestelde grenzen mogelijk maken. Dergelijke uitzonderingen dienen zoveel mogelijk aan de gestelde eisen te voldoen, maar er kan rekening worden gehouden met frequenter of langer durend verlof, of de toekenning van compensatieverlof voor zeevarenden die wacht lopen of zeevarenden die aan boord werken tijdens korte reizen. 7. Op een gemakkelijk toegankelijke plaats wordt een overzicht opgehangen met de arbeidsorganisatie aan boord, waarop voor iedere positie ten minste wordt vermeld: a) het rooster voor de dienst op zee en de dienst in de haven, alsmede b) de maximumarbeidstijd en de minimumrusttijd krachtens de wetten, verordeningen of collectieve arbeidsovereenkomsten die in de lidstaten van kracht zijn. 8. Het in punt 7 bedoelde overzicht wordt opgesteld in gestandaardiseerd formaat en wel in de werktaal of de werktalen van het schip en in het Engels. Clausule 6 Geen zeevarende van jonger dan 18 jaar mag ’s nachts werken. In deze overeenkomst wordt onder nacht verstaan, een periode van minstens negen aaneengesloten uren, inclusief de periode tussen middernacht en vijf uur in de ochtend. Deze bepaling behoeft niet te worden toegepast, wanneer de effectieve opleiding van jonge zeevarenden tussen 16 en 18 jaar overeenkomstig vastgelegde programma’s en roosters daardoor zou worden verstoord. C 43/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 1999 Clausule 7 1. De kapitein van een schip heeft het recht van een zeevarende te verlangen alle uren te werken die noodzakelijk zijn voor de onmiddellijke veiligheid van het schip, de personen aan boord of de lading, of om bijstand te verlenen aan andere schepen of personen die op zee in nood verkeren. 2. In overeenstemming met punt 1, kan de kapitein het werk- of rustprogramma opschorten en van een zeevarende verlangen dat hij gedurende alle uren werkt die noodzakelijk zijn totdat de normale situatie is hersteld. 3. Zodra dit na het herstel van de normale situatie mogelijk is, zorgt de kapitein ervoor dat alle zeevarenden die tijdens een geprogrammeerde rusttijd gewerkt hebben, gedurende een toereikende periode kunnen rusten. Clausule 8 1. De dagelijkse arbeidstijd van de zeevarenden of hun dagelijkse rusttijd dient te worden bijgehouden om de naleving van de bepalingen van clausule 5 te kunnen controleren. De zeevarende dient een kopie te ontvangen van de op hem betrekking hebbende notities, die dienen te worden ondertekend door de kapitein of een door de kapitein gemachtigde persoon en door de zeevarende. 2. Er dienen procedures te worden vastgesteld voor het maken van dergelijke notities aan boord, inclusief de tussenpozen waarin deze worden vastgelegd. Het formulier voor het noteren van de arbeids- of de rusttijd van de zeevarenden dient te worden opgesteld met inachtneming van bestaande internationale richtlijnen. Het formulier wordt opgesteld in de taal of talen als bedoeld in clausule 5, punt 8. 3. Exemplaren van de bepalingen van de nationale wetgeving die op deze overeenkomst betrekking hebben, en van de desbetreffende collectieve overeenkomsten dienen aan boord te worden bewaard en dienen gemakkelijk toegankelijk te zijn voor de bemanning. Clausule 9 De in clausule 8 bedoelde notities dienen met passende tussenpozen onderzocht en bekrachtigd te worden, om na te gaan of de bepalingen inzake de arbeids- en rusttijden waarop deze overeenkomst betrekking heeft, worden nageleefd. Clausule 10 1. Bij de vaststelling, goedkeuring of verandering van de sterkte van de bemanning dient er rekening mee te worden gehouden dat excessieve arbeidstijden vermeden of tot een minimum beperkt dienen te worden om voldoende rust te waarborgen en vermoeidheid te beperken. 2. Als uit de notities of andere bewijsmiddelen blijkt dat inbreuk is gemaakt op de bepalingen inzake arbeids- of rusttijden, dienen maatregelen, waaronder zonodig ook een verandering in de sterkte van de bemanning van het schip, te worden getroffen om toekomstige overtredingen te voorkomen. 3. Alle schepen waarop deze overeenkomst van toepassing is, dienen voldoende, veilig en doeltreffend bemand te zijn, overeenkomstig het document betreffende de veilige minimumsterkte van de bemanning of een gelijkwaardig document dat door de bevoegde autoriteit is afgegeven. Personen beneden 16 jaar mogen niet op een schip werken. Clausule 11 Clausule 12 De reder dient de kapitein de nodige middelen te verstrekken om te voldoen aan de verplichtingen krachtens deze overeenkomst, waaronder die in verband met de voldoende sterkte van de bemanning van het schip. De kapitein dient alle noodzakelijke maatregelen te treffen om ervoor te zorgen dat voldaan wordt aan de eisen inzake de arbeids- en rusttijden van de zeevarenden, die uit deze overeenkomst voortvloeien. 17. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 43/15 Clausule 13 1. Alle zeevarenden dienen in het bezit te zijn van een certificaat waaruit blijkt dat zij lichamelijk geschikt zijn voor het werk aan boord waarvoor zij zijn aangesteld. De aard van de uit te voeren medische keuring en de bijzonderheden die in het medisch certificaat dienen te worden vermeld, dienen te worden vastgesteld in overleg met de desbetreffende organisaties van de reders en van de zeevarenden. Alle zeevarenden dienen regelmatig een medische keuring te ondergaan. Wachtlopende zeevarenden met gezondheidsproblemen die volgens een arts het gevolg zijn van het feit dat zij nachtarbeid verrichten, dienen, wanneer dat mogelijk is, te worden overgeplaatst naar dagarbeid waarvoor zij geschikt zijn. 2. De in punt 1 bedoelde medische keuring is gratis en valt onder het medisch geheim. Keuringen van deze aard kunnen worden uitgevoerd in het kader van het nationale gezondheidsstelsel. De reders dienen de bevoegde autoriteit op haar verzoek gegevens te verstrekken over wachtlopende zeevarenden en andere ’s nachts werkende zeevarenden. Clausule 14 Clausule 15 Zeevarenden dienen de veiligheids- en gezondheidsbescherming te genieten die bij de aard van hun werk past. Voor de veiligheid en de gezondheidsbescherming van de overdag en ’s nachts werkende zeevarenden dienen gelijkwaardige veiligheids- en preventieve diensten of voorzieningen aanwezig te zijn. Clausule 16 Elke zeevarende heeft recht op een betaald verlof van minstens vier weken per jaar of een gedeelte daarvan voor tewerkstellingsperioden van minder dan een jaar, een en ander in overeenstemming met de voorwaar- den voor het recht op en het toekennen van een dergelijk verlof krachtens de nationale wetgeving en/of de nationale gebruiken. De minimumperiode van betaald verlof mag niet worden vervangen door een geldelijke vergoeding, behalve bij beëindiging van de arbeidsverhouding. Gedaan te Brussel, 30 september 1998. Federatie van de bonden voor het vervoerspersoneel in de Europese Unie (FST) Associatie van reders van de Europese Gemeenschap (ECSA)


title: Regulamento (CE) nº 2486/98 da Comissão de 18 de Novembro de 1998 que abre a destilação preventiva referida no artigo 38º do Regulamento (CEE) nº 822/87 do Conselho para a campanha de 1998/1999

eurovoc_concepts:
EU production
distillation
exchange of information
harvest
storage
table wine

text: L 309/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2486/98 DA COMISS(cid:212)O de 18 de Novembro de 1998 que abre a destila(cid:135)(cid:209)o preventiva referida no artigo 38º do Regulamento (CEE) nº 822/87 do Conselho para a campanha de 1998/1999 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 822/87 do Conselho, de 16 de Mar(cid:135)o de 1987, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum do mercado vitiv(cid:146)nicola (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1627/98 (2), e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 38º, Considerando que o Regulamento (CEE) nº 2721/88 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) nº 2181/91 (4), estabeleceu as regras de execu(cid:135)(cid:209)o das destila(cid:135)(cid:210)es volunt(cid:145)rias previstas nos artigos 38º, 41º e 42º do Regulamento (CEE) nº 822/87; que o Regulamento (CE) nº 1648/98 da Comiss(cid:209)o (5) fixou os pre(cid:135)os e as ajudas, bem como alguns outros elementos aplic(cid:145)veis (cid:133) destila(cid:135)(cid:209)o preventiva para a campanha de 1998/1999; Considerando que as exist(cid:136)ncias no fim da campanha, as previs(cid:210)es de colheita e as dificuldades de mercado em v(cid:145)rias zonas revelam a necessidade de se recorrer rapida- mente a uma destila(cid:135)(cid:209)o preventiva; que, no est(cid:145)dio actual, o conhecimento das disponibilidades (cid:130), todavia, incom- pleto; que, por conseguinte, deve ser aberta uma destila(cid:135)(cid:209)o preventiva e fixado um volume global comunit(cid:145)rio, discri- minando-o por regi(cid:209)o de produ(cid:135)(cid:209)o, sem contudo excluir a possibilidade de reconsiderar esses volumes quando forem conhecidos os dados definitivos em mat(cid:130)ria de disponibi- lidades; que (cid:130) conveniente fixar esse volume global em 8 000 000 de hectolitros de vinhos de mesa; que a situa(cid:135)(cid:209)o econ(cid:155)mica dos vinhos pode variar nas diferentes (cid:145)reas de produ(cid:135)(cid:209)o de um Estado-membro; que (cid:130) necess(cid:145)rio, por conseguinte, permitir que as autoridades dos Estados- -membros repartam as quantidades consoante as dife- rentes (cid:145)reas de produ(cid:135)(cid:209)o; que, para excluir qualquer discrimina(cid:135)(cid:209)o entre produtores, a Comiss(cid:209)o deve ser informada de que essa reparti(cid:135)(cid:209)o se justifica por condi(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas do mercado do vinho nas diferentes (cid:145)reas de produ(cid:135)(cid:209)o e deve poder emitir observa(cid:135)(cid:210)es; Considerando que, dado o baixo rendimento dos vinhedos espanhol e portugu(cid:136)s, (cid:130) necess(cid:145)rio, a fim de obter resul- tados expressos em percentagem da produ(cid:135)(cid:209)o similares para o conjunto da Comunidade, fixar um volume dife- (1) JO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (2) JO L 186 de 16. 7. 1998, p. 9. (3) JO L 241 de 1. 9. 1988, p. 88. (4) JO L 202 de 25. 7. 1991, p. 16. (5) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 63. rente para os produtos obtidos a partir de uvas colhidas em Portugal e uma percentagem m(cid:145)xima da produ(cid:135)(cid:209)o que pode ser destilada em rela(cid:135)(cid:209)o aos produtos prove- nientes de uvas colhidas na parte espanhola da zona vit(cid:146)- cola C; que, devido (cid:133) falta de dados sobre as disponibili- dades de vinho de mesa na (cid:214)ustria, (cid:130) conveniente prever um regime espec(cid:146)fico para este pa(cid:146)s; Considerando que, para a aplica(cid:135)(cid:209)o do presente regula- mento, (cid:130) necess(cid:145)rio, a fim de determinar a quantidade que os produtores podem mandar destilar, conhecer as superf(cid:146)cies exploradas para a produ(cid:135)(cid:209)o; que um n(cid:156)mero importante de produtores gregos n(cid:209)o disp(cid:210)e dos dados necess(cid:145)rios devido ao atraso da administra(cid:135)(cid:209)o na implan- ta(cid:135)(cid:209)o das estruturas administrativas previstas; que se revela necess(cid:145)rio, a fim de evitar a exclus(cid:209)o dos produtos acima referidos do acesso (cid:133) medida, prever que as superf(cid:146)cies de refer(cid:136)ncia possam ser determinadas recorrendo a um rendimento forfet(cid:145)rio para o conjunto da Gr(cid:130)cia; Considerando que, para refor(cid:135)ar a efic(cid:145)cia desta medida, (cid:130) conveniente, por um lado, alargar a aplica(cid:135)(cid:209)o da medida a um per(cid:146)odo suficientemente longo para ter em conta o tempo necess(cid:145)rio para a vinifica(cid:135)(cid:209)o em determinadas regi(cid:210)es e, por outro, permitir aos viticultores e destiladores que o desejem come(cid:135)ar logo que poss(cid:146)vel as opera(cid:135)(cid:210)es de entrega e destila(cid:135)(cid:209)o mediante uma aprova(cid:135)(cid:209)o r(cid:145)pida dos contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es at(cid:130) um certo n(cid:146)vel; que (cid:130), igual- mente, conveniente impor a boa execu(cid:135)(cid:209)o dos contratos e declara(cid:135)(cid:210)es subscritos pelos produtores mediante uma cau(cid:135)(cid:209)o que garanta a entrega dos vinhos na destilaria; Considerando que, no caso de o volume global solicitado para toda a Comunidade exceder a quantidade prevista de 8 000 000 de hectolitros, (cid:130) conveniente prever uma comu- nica(cid:135)(cid:209)o r(cid:145)pida dos Estados-membros (cid:133) Comiss(cid:209)o dos volumes objecto dos contratos, de modo a que esta possa, se for caso disso, fixar uma taxa (cid:156)nica de aceita(cid:135)(cid:209)o para os contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es apresentados; Considerando que, com vista a uma boa gest(cid:209)o dos volumes em causa, (cid:130) necess(cid:145)rio derrogar determinadas disposi(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas do Regulamento (CEE) nº 2721/88 e prever que os volumes solicitados nos contratos e decla- ra(cid:135)(cid:210)es possam ser reduzidos; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do Vinho, 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 309/19 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º (cid:144) aberta, para a campanha de 1998/1999, a destila(cid:135)(cid:209)o 1. preventiva dos vinhos de mesa e dos vinhos aptos a dar vinho de mesa, referida no artigo 38º do Regulamento (CEE) nº 822/87. A destila(cid:135)(cid:209)o (cid:130) limitada a 8 000 000 de hectolitros. Essa quantidade (cid:130) repartida por regi(cid:209)o de produ(cid:135)(cid:209)o refe- rida no artigo 4º do Regulamento (CEE) nº 441/88 da Comiss(cid:209)o (1) do seguinte modo: — regi(cid:209)o 1 (Alemanha): — regi(cid:209)o 3 (Fran(cid:135)a): — regi(cid:209)o 4 (It(cid:145)lia): — regi(cid:209)o 5 (Gr(cid:130)cia): — regi(cid:209)o 6 (Espanha): — regi(cid:209)o 7 (Portugal): — (cid:214)ustria 70 000 hectolitros 1 000 000 hectolitros 4 000 000 hectolitros 200 000 hectolitros 2 700 000 hectolitros — 30 000 hectolitros. Os Estados-membros podem repartir a quantidade reser- vada pelas diferentes (cid:145)reas de produ(cid:135)(cid:209)o no seu territ(cid:155)rio, sem excluir qualquer (cid:145)rea espec(cid:146)fica da aplica(cid:135)(cid:209)o da medida. Um m(cid:136)s ap(cid:155)s a entrada em vigor do presente regulamento, os Estados-membros fornecer(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o a lista das referidas regi(cid:210)es e as quantidades atribu(cid:146)das, justificando as condi(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas de produ(cid:135)(cid:209)o que fundamentam a reparti(cid:135)(cid:209)o. A Comiss(cid:209)o emitir(cid:145), se neces- s(cid:145)rio, observa(cid:135)(cid:210)es relativamente (cid:133) reparti(cid:135)(cid:209)o e informar(cid:145) o Estado-membro em causa no prazo de duas semanas. A quantidade de vinhos de mesa ou de vinhos aptos a dar vinho de mesa que os produtores podem mandar destilar em conformidade com o Regulamento (CEE) nº 2721/88 (cid:130) limitada a 25 hectolitros por hectare. Todavia, para os produtos obtidos a partir de uvas colhidas em Portugal, essa quantidade (cid:130) limitada a 21 hectolitros por hectare e, para os produtos obtidos a partir de uvas colhidas na parte espanhola da zona vit(cid:146)cola C, essa quan- tidade n(cid:209)o pode exceder 40 % da produ(cid:135)(cid:209)o de vinho de mesa proveniente desses produtos de cada produtor. Em derroga(cid:135)(cid:209)o do nº 1 do artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 2721/88, a quantidade de vinhos de mesa ou de vinhos aptos a dar vinho de mesa obtida a partir de uvas colhidas na (cid:214)ustria que os produtores podem mandar destilar (cid:130) limitada unicamente a uma percentagem da sua produ(cid:135)(cid:209)o de vinho de mesa. Essa percentagem (cid:130) fixada em 15 %. A quantidade de vinho de mesa produzido a que se aplicam as percentagens referidas no quinto e sexto par(cid:145)- grafos (cid:130), para cada produtor, a que resulta da soma das quantidades constantes como vinho da coluna «vinhos de mesa» da declara(cid:135)(cid:209)o de produ(cid:135)(cid:209)o apresentada pelo produtor nos termos do Regulamento (CE) nº 1294/96 da Comiss(cid:209)o (2), quando a isso for obrigado. (1) JO L 45 de 18. 2. 1988, p. 15. (2) JO L 166 de 5. 7. 1996, p. 14. 2. A superf(cid:146)cie a utilizar para o c(cid:145)lculo da quantidade de vinhos de mesa ou de vinhos aptos a dar vinho de mesa que os produtores gregos podem mandar destilar (cid:130) obtida dividindo por 57 a quantidade constante como vinho da coluna «vinhos de mesa» da declara(cid:135)(cid:209)o de produ(cid:135)(cid:209)o apresentada nos termos do Regulamento (CE) nº 1294/96. Em derroga(cid:135)(cid:209)o do nº 1 do artigo 6º do Regulamento 3. (CEE) nº 2721/88, cada produtor que tenha produzido vinhos de mesa ou vinhos aptos a dar vinho de mesa pode apresentar, at(cid:130) 15 de Janeiro de 1999, um ou mais contratos ou uma ou mais declara(cid:135)(cid:210)es de destila(cid:135)(cid:209)o preventiva junto das autoridades competentes do Estado- -membro, de que constem as men(cid:135)(cid:210)es indicadas no nº 2 do mesmo artigo. O contrato ou a declara(cid:135)(cid:209)o ser(cid:145) acompanhado da prova da constitui(cid:135)(cid:209)o de uma garantia de um montante igual a 5 ecus por hectolitro. Em derroga(cid:135)(cid:209)o dos n(cid:16) 3 e 4 do artigo 6º do Regula- 4. mento (CEE) nº 2721/88, os Estados-membros podem autorizar a aprova(cid:135)(cid:209)o dos contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es imedia- tamente ap(cid:155)s a sua apresenta(cid:135)(cid:209)o, em rela(cid:135)(cid:209)o a uma quan- tidade que n(cid:209)o exceda metade da quantidade constante de cada um dos contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es, sem preju(cid:146)zo da aplica(cid:135)(cid:209)o do disposto no nº 2 do artigo 2º do mesmo regulamento. Para efeitos de aplica(cid:135)(cid:209)o do disposto no artigo 8º do Regulamento (CEE) nº 2046/89 e no nº 2 do artigo 9º do Regulamento (CEE) nº 2721/88, a apro- va(cid:135)(cid:209)o parcial dos citados contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es e a aprova(cid:135)(cid:209)o parcial referida no nº 6 do artigo 1º do presente regulamento devem ser consideradas como contratos e declara(cid:135)(cid:210)es independentes. 5. At(cid:130) 29 de Janeiro de 1999, os Estados-membros comunicar(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o o volume global objecto de contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es de destila(cid:135)(cid:209)o preventiva. A Comiss(cid:209)o determinar(cid:145) e indicar(cid:145) por telefax a cada Estado-membro, at(cid:130) 5 de Fevereiro de 1999, a taxa (cid:156)nica de aceita(cid:135)(cid:209)o a aplicar aos contratos e declara(cid:135)(cid:210)es em cada regi(cid:209)o, se o volume global dos contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es apresentados exceder 8 000 000 de hectolitros e/ou o volume pr(cid:130)-estabelecido para uma ou v(cid:145)rias regi(cid:210)es. Para garantir a utiliza(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima do volume global de 8 000 000 de hectolitros em caso de supera(cid:135)(cid:209)o desse volume, combinado com a n(cid:209)o utiliza(cid:135)(cid:209)o total ou parcial do volume atribu(cid:146)do a uma ou v(cid:145)rias regi(cid:210)es espec(cid:146)ficas, o volume ainda dispon(cid:146)vel dessa ou dessas regi(cid:210)es ser(cid:145) repartido entre as outras regi(cid:210)es pela Comiss(cid:209)o, antes de fixar a taxa (cid:156)nica de aceita(cid:135)(cid:209)o de cada regi(cid:209)o, de acordo com o m(cid:130)todo seguinte: — se dispon(cid:146)vel, uma primeira frac(cid:135)(cid:209)o de, no m(cid:145)ximo, 25 000 hectolitros, consoante as necessidades, a cada regi(cid:209)o que tenha excedido o seu volume, e — o restante, proporcionalmente aos volumes estabele- cidos no segundo par(cid:145)grafo do nº 1. L 309/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 Em derroga(cid:135)(cid:209)o do nº 1 do artigo 6º do Regulamento 6. (CEE) nº 2721/88, os Estados-membros adoptar(cid:209)o as disposi(cid:135)(cid:210)es administrativas necess(cid:145)rias para aprovar, at(cid:130) 28 de Fevereiro de 1999, os contratos e declara(cid:135)(cid:210)es acima referidos com a taxa (cid:156)nica de aceita(cid:135)(cid:209)o, em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s quantidades ainda n(cid:209)o aprovadas aquando da apresenta(cid:135)(cid:209)o dos contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es. A garantia ser(cid:145) liberada para as quantidades solicitadas e n(cid:209)o aceites. 8. A garantia ser(cid:145) liberada proporcionalmente (cid:133)s quan- tidades entregues logo que o produtor apresente a prova da entrega na destilaria. Se n(cid:209)o for efectuada qualquer entrega nos prazos previstos, a garantia ser(cid:145) executada. 9. Os Estados-membros podem limitar o n(cid:156)mero de contratos ou declara(cid:135)(cid:210)es que um produtor pode subscrever para a opera(cid:135)(cid:209)o de destila(cid:135)(cid:209)o em causa. Artigo 2º 7. Os volumes fixados por contrato e declara(cid:135)(cid:209)o devem ser entregues na destilaria at(cid:130) 30 de Junho de 1999. O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 18 de Novembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: Reglamento (CE) n° 2482/98 de la Comisión de 18 de noviembre de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
cif price
customs duties
import
molasses
representative price
sugar

formats: pdf print

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 309/11 REGLAMENTO (CE) No 2482/98 DE LA COMISIÓN de 18 de noviembre de 1998 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1148/ 98 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (3) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 1422/95 esta- blece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denominado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comi- sión (4); que este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencionada en el artículo 1 del citado Regla- mento; Considerando que el precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comu- nidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcu- larse a partir de las posibilidades de compra más favora- bles en el mercado mundial, establecidas sobre la base de las cotizaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo; que la calidad tipo de la melaza quedó establecida en el Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, para la observación de las posibili- dades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas realizadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las operaciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conoci- miento la Comisión, ya sea a través de los Estados miem- bros o por sus propios medios; que, al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/ 68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que la Comisión no debe tener en cuenta la citada información cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indi- cado en la oferta únicamente se refiera a una pequeña (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (4) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. cantidad no representativa del mercado; que, asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representativos de la tendencia efectiva del mercado; Considerando que, con objeto de obtener datos compara- bles relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o dismi- nuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la aplicación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68; Considerando que, con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficiente- mente representativos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considera- bles del precio representativo; Considerando que, cuando exista una diferencia entre el precio desencadenante del producto de que se trate y el precio representativo, deberán fijarse derechos de impor- tación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95; que, en caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/ 95, es preciso fijar importes específicos para estos dere- chos; Considerando que la aplicación de las presentes disposi- ciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicionales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el Anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplicables en la importación de los productos mencio- nados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el Anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 19 de noviembre de 1998. L 309/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 18 de noviembre de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión ANEXO al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar Código NC Importe en ecus del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho adicional por 100 kg netos de producto Importe en ecus del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de productos (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,32 7,75 0,24 0,00 — — (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos