eurovoc_concepts:
European Union
employment policy
environmental policy
environmental protection

text: 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/41 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse om beskæftigelse og miljø (udvikling af et bæredygtigt Europa)« (1999/C 51/07) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse: »Udvikling af et bæredygtigt Europa« (KOM(97) 592 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 26. november 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 12. marts 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 »Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø«, under henvisning til Underudvalg 4’s forslag til udtalelse (CdR 75/98 rev. 2), som blev vedtaget den 22. april 1998 med José Ramo´n Garcı´a Can˜ al som ordfører (senere afløst af Leonardo Verdı´n) — på den 26. plenarforsamling den 18. -19. november 1998 (mødet den 19. november) — med et flertal af stemmer for vedtaget følgende udtalelse. I. INDLEDNING Ressourceproblemet 1. Regionsudvalget er enigt i, at arbejdsløsheden er en af de vigtigste udfordringer, som de europæiske økonomier for øjeblikket står over for, hvilket indebæ- rer, at de menneskelige ressourcer ikke udnyttes tilstræk- keligt. 2. Regionsudvalget mener, at problemerne vedrøren- de miljøforurening og rovdrift på ressourcerne efter flere årtiers fortsat vækst er så store, at de har nødvendiggjort en revision af modellen for økonomisk vækst. Der sker således en overudnyttelse af naturressourcerne, som kan bringe den fremtidige økonomiske vækst i fare. Denne overudnyttelse af det naturlige miljø er snævert forbun- det med industrilandenes produktions- og forbrugsmøn- stre. Da de europæiske lande tilhører denne gruppe, har de et medansvar for denne situation. De sektorer, som bidrager mest til miljøforringelsen, er fremstillingsindu- strien, energi, industrialiseret landbrug og transport, men også husholdningernes forbrugsvaner. Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at 4. der i den nye traktat lægges særlig vægt på de miljø- og beskæftigelsesproblemer, som EU står over for. I overensstemmelse med de aftaler, der blev indgået 5. i Amsterdam på beskæftigelsesområdet, afstak Kommis- sionen i sin meddelelse »Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker 1998« (1. oktober 1997) forskellige aktionslinjer, der dannede ramme for drøftelserne på det ekstraordinære Europæi- ske Råd om Beskæftigelse den 20. -21. november 1997 i Luxembourg. Regionsudvalget er enigt i, at disse aktionslinjer skal målrette medlemsstaternes beskæfti- gelsespolitikker. Hermed ønskes det sikret, at den nuværende økonomiske genopretning ledsages på varig måde af et højt jobskabelsesniveau og et stabilt makro- økonomisk miljø. i Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at 6. man i den nye Amsterdam-traktat fastlægger opnåelse af bæredygtig udvikling som et af EU’s eksplicitte mål, og at man i Fællesskabets politik på dette område søger at opnå et højt beskyttelsesniveau, idet man tager hensyn til de forskelligartede situationer på regionalt og kommunalt plan og bygger på følgende principper: forsigtighed og forebyggelse, afbødning af overgrebene mod miljøet, helst ved selve kilden, samt princippet om, at »forureneren betaler«. Det politiske mandat II. FORBINDELSERNE MELLEM MILJØ OG BESKÆFTIGELSE 3. Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse, der er genstand for denne udtalelse, bygger på konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Amsterdam (juni 1997), der er indarbejdet i den nyligt underskrevne Amsterdam-traktat. Økonomisk vækst og bæredygtig udvikling Regionsudvalget mener, at man for at løse det 7. ressourceproblem, der er omhandlet i indledningen til C 51/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 denne udtalelse, skal indføre en ny vækstmodel, der er forenelig med miljøbeskyttelse og i stand til at skabe job i overensstemmelse med Europa-Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, hvor det hedder, at et vigtigt mål for den nye udviklings- model vil være at »få brudt den nuværende negative sammenhæng mellem økonomisk vækst. og forure- ning«. Det gælder om at opnå en bæredygtig økonomisk udvikling, hvor man respekterer miljøet uden at bringe den fremtidige anvendelse af naturressourcerne i fare. Udvikling af nye miljøvenlige processer og produk- 8. ter kræver, at der indføres og anvendes nye teknologier, der er renere og mindre intensive med hensyn til brug af naturressourcer; med henblik herpå er det nødvendigt at foretage nye investeringer, der fremmer skabelse af nye arbejdspladser. Herved vil det således blive muligt at opnå, at begge målsætninger opfyldes samtidig. På vej mod et arbejdspladsintensivt og bæredygtigt Europa 9. Regionsudvalget mener, at opbygningen af et bæredygtigt Europa indebærer en kombination af føl- gende mål: at man opnår en konkurrencedygtig økono- mi, nedbringer forureningen, udnytter energi og råstoffer mere effektivt og øger beskæftigelsen. Udviklingen af aktioner med henblik på at nå disse mål kræver, at man har forhåndskendskab til sammenhængen mellem miljø og beskæftigelse. 10. En udtømmende analyse af disse forbindelser fandt sted på konferencen om miljø og beskæftigelse, der blev afholdt af Kommissionen og Europa-Parlamentet i maj 1997. Heraf fremgår det, at vedtagelsen af miljøforanstaltninger har både positive og negative indvirkninger på beskæftigelsen. 11. Regionsudvalget mener, at de positive virkninger skyldes en hel række aktiviteter, der skaber miljøproduk- ter og -tjenesteydelser, der normalt sammenfattes under betegnelsen miljøindustri eller øko-industri. Hertil hører også aktiviteterne på området rene teknologier, vedva- rende energikilder, genbrug af affald, natur- og land- skabsbeskyttelse samt fornyelse af forfaldne byområder. Til denne række af direkte beskæftigelsesskabende aktiviteter skal der tilføjes de indirekte virkninger i økonomiens andre sektorer både på grund af miljøindu- striernes køb af produkter og tjenesteydelser på et mellemliggende plan og som følge af, at sektorens arbejdstagere øger deres forbrug. 12. Regionsudvalget er klar over, at anvendelsen af miljøreglerne kan have negative indvirkninger på beskæftigelsen i de berørte sektorer. Disse virkninger viser sig konkret ved konkurrenceulemper, lukning af fabrikker og udflytning af industri. 13. Regionsudvalget præciserer, at den negative ind- virkning på konkurrenceevnen helt afgørende afhænger af, hvilken type sektor eller virksomhed der er tale om. Omkostningerne ved at overholde miljølovgivningen er større i sektorer, der er forurenende og baseret på naturressourcer. Eller i sektorer eller virksomheder, der allerede står svagt i konkurrencen. I disse tilfælde kan skylden for problemerne vedrørende konkurrenceevnen ikke udelukkende tillægges miljøkravene. 14. Regionsudvalget mener ikke, at man udelukkende kan give miljøpolitikken ansvaret for de negative indvirk- ninger på beskæftigelsen, der skyldes fabrikslukninger eller indskrænkninger i industriproduktionen, eftersom disse afgørelser normalt er et resultat af en lang række negative faktorer. 15. Regionsudvalget kan på grundlag af studier af afgørelser om industriens placering påpege, at miljøkrav ikke synes at være en afgørende faktor for placeringen, undtagen i meget enkeltstående tilfælde i forbindelse med industrier, der er stærkt forurenende og normalt i tilbagegang. 16. Da det er nødvendigt, at miljøpolitikkerne udfor- mes på en sådan måde, at de forstærker de positive virkninger og afbøder de negative, kan Regionsudvalget tilslutte sig de tre aspekter, der i Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse er fremhævet i forbindelse med udarbejdelsen af disse politikker: økonomiske instrumenter, investeringer til forbedring af miljøet via anvendelse af nye og mindre forurenende teknologier, som skal erstatte løsninger af end-of-pipe- typen, samt forbedring af de berørte virksomheders konkurrenceevne. Forvaltning af overgangen 17. Regionsudvalget mener, at man bør finde frem til en strategi, der kan fremme overgangen til en model for bæredygtig udvikling, således at man afbøder de mulige negative indvirkninger på den internationale konkurren- ceevne i bestemte sektorer eller regioner og kommuner, der er mere sårbare over for udviklingen af en strengere miljøpolitik. Mere konkret er det således rigtigt at foreslå en gradvis implementering af politikken, en væsentlig grad af international koordinering og en målretning af miljøudgifterne både på regionalt plan og på sektorplan. III. STØTTEPOLITIKKER MED HENBLIK PÅ MILJØ OG BESKÆFTIGELSE Hasteopgaver Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, 18. at gennemførelse af en bæredygtig udvikling forudsætter, 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/43 at man integrerer ovennævnte miljøhensyn og støttepoli- tikker i de sektorer, der er mest involveret i miljøforrin- gelsen i EU. Med denne strategi vil man ikke blot opnå positive virkninger for miljøet, men også med henblik på jobskabelse som led i en strukturændring og global forbedring af den europæiske konkurrenceevne. Re- gionsudvalget understreger, at miljøinvesteringer ikke kan begrundes udelukkende med beskæftigelsespolitiske argumenter, men først og fremmest skal foretages af hensyn til miljøet. Det er ligeledes nødvendigt at fremme en ændring af den europæiske befolknings forbrugsva- ner, hvilket så igen vil påvirke de ændringer, der finder sted i følgende sektorer. Fremstillingsindustrien 19. Regionsudvalget mener, at anvendelse af en stren- gere lovgivning, indførelse af renere og mere effektive teknologier, udvikling af mere økologiske produkter og styrkelse af kvalitetsbaserede politikker i virksomhed- erne er et vigtigt potentiale for mange industrisektorers vækst, eftersom det herved bliver muligt at forbedre konkurrenceevnen og udvide markederne. Endvidere vil man herigennem kunne styrke sektorerne for miljøpro- dukter og -tjenesteydelser. 20. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at de forventede ændringer i arbejdets tilrettelæggelse og virksomhedernes organisation og især ændringerne som følge af en større anvendelse af underleverandørafta- ler vil få betydelig indvirkning på jobskabelsen i SMV. Transport Regionsudvalget mener, at denne sektors vigtigste 21. problemer skyldes en intensiv anvendelse af vejtransport, der har klart negative miljøkonsekvenser, og de europæi- ske jernbanenets og sejlbare vandvejes nuværende inef- fektivitet. I denne sammenhæng henviser Regionsudval- get til de principper for en progressiv og bæredygtig transportpolitik, som det fastlagde i sin resolution af 14. maj 1998 om »Regionernes og kommunernes europæiske charter for en progressiv og bæredygtig transportpolitik«(1). Der må gøres den størst mulige indsats for at opfylde resolutionens målsætninger. 22. Regionsudvalget kan derfor tilslutte sig EU’s tiltag på dette område: udvikling af jernbane-, flod- og søtransportsystemet, fremme af intermodal transport, anvendelse af offentlige transportmidler i by og på land, anvendelse af nye transportformer, der forurener mindre, indførelse af intelligente transportstøttesyste- mer samt innovation og teknologisk udvikling i bilindu- strien. Alt dette åbner mulighed for en mere bæredyg- (1) EFT C 251 af 10. 8. 1998, s. 7. tig transport og indebærer samtidig initiativer, der bidrager til jobskabelse. Energiproduktion Regionsudvalget finder det nødvendigt at søge en 23. energimodel, der er mindre forurenende og mere effektiv i anvendelsen af ressourcer, hvilket kræver udvikling af energibesparende aktiviteter og anvendelse af vedvaren- de energikilder, og noterer sig med tilfredshed de aktiviteter, der allerede er gennemført af nogle medlems- stater, der er specielt aktive på området (som Danmark og Tyskland); disse aktiviteter har et betydeligt poten- tiale, når det gælder jobskabelse. Landbrugspraksis Siden 1992-reformen har den fælles landbrugspo- 24. litik indeholdt foranstaltninger, der skal integrere miljø- hensyn i landbrugssektoren. Dette mål findes også i Agenda 2000, idet man anerkender nødvendigheden af at opnå en bedre balance mellem udbudet af landbrugs- produkter af høj kvalitet og beskyttelsen af det naturlige miljø, herunder også naturressourcerne (vand og jord). 25. Regionsudvalget er enigt i, at de fire områder, som er anført i Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse, har særlig betydning for jobskabelse: bevarelse og beskyttelse af landskaber, naturområder og habitater af høj værdi, et bæredygtigt skovbrug, udvikling og brug af nye afgrøder inden for nonfood-sektoren samt udvikling af økologisk landbrug. Forbrugsmønstre og husholdninger 26. Forbrugernes vaner er ændret i retning af mere økologiske produkter. Denne ændring har direkte følger for de nævnte sektorer, eftersom virksomhederne skal omstille deres produktion til den nye efterspørgsel. 27. Regionsudvalget mener som Kommissionen, at enhver aktion, der iværksættes for at bevidstgøre og informere både forbrugere og producenter om nødven- digheden af at benytte »grønne« produkter og tjeneste- ydelser og antage miljøvenlige adfærdsmønstre, vil forstærke virkningen af de støtteforanstaltninger, der anvendes i de forskellige sektorer. Territoriale aspekter 28. Da miljøforringelsen har direkte følger i specifikke områder, ønsker Regionsudvalget, at der lægges særlig vægt på dette problems geografiske dimension. Og selv om miljøødelæggelsen ikke er lige stor i alle europæiske regioner og kommuner, er der to elementer, der er fælles: revitalisere og genoprette nødvendigheden af at C 51/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 byområderne, bevare det naturlige miljø og stabilisere befolkningstallet på landet. Disse to aspekter åbner så igen betydelige muligheder for skabelse af nye arbejdspladser. I bestræbelserne på at komme miljøbelastningens negati- ve konsekvenser til livs bør man også tage hensyn til nationale, regionale og lokale forhold for så vidt angår klima, jord og vand, fauna og flora, geologi m. m. Dette gælder ikke mindst i de nordlige dele af EU, hvor de naturgeografiske forudsætninger på mange måder adskiller sig fra forudsætningerne i resten af EU. Byudvikling 29. De fleste europæiske byområder står over for nødvendigheden af at skulle rette op på følgerne af en økonomisk vækstmodel, der ikke har tilgodeset miljøvirkningerne. Fornyelsen af bycentre og bygninger, udviklingen og forbedringen af infrastrukturer, den sociale krise i visse boligkvarterer, hvoraf nogle er saneringsmodne, den nødvendige omstilling af gamle industriområder, nyttiggørelsen og opvurderingen af kulturarven samt bybefolkningens voksende interesse for grønne områder har fået mange byer til at revidere deres bypolitik. 30. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at politikken for byfornyelse giver gode muligheder for jobskabelse. Arealeffektivitet 31. Det fortsatte arealforbrug, den begrænsende are- almængde, der er til rådighed, og belastningen af jorden vil for fremtiden generelt kræve mere effektiv arealudnyttelse i form af arealrecirkulering, -genanven- delse og -konversion. Disse foranstaltninger rummer i de fleste tilfælde et stort beskæftigelsespotentiale. Udvikling af landdistrikter 32. Miljøforringelsen i mange europæiske landdi- strikter skyldes dels afvandringen fra landet, der har bevirket, at tidligere dyrkede områder er blevet forladt, og at de traditionelle vedligeholdelsesteknikker er gået tabt, dels den stigende intensivering i den landbrugsprak- sis, der har vundet indpas i de seneste tyve år, og som har medført et tab af biologisk mangfoldighed, jorderosion og vandforurening med nitrater og pestici- der. På den anden side findes der også naturområder, hvis økologiske balance er bragt i fare som følge af intensiv turisme, som f. eks. i visse kyst- og bjergområder. 33. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag i Agenda 2000 og mener, at de vil skabe beskæftigelse i landbruget og i landdistrikterne ved at fremme arbejds- økologisk kraftsintensive som f. eks. aktiviteter, landbrug, skovbrug, miljøbevarelse og udvikling af ny service som f. eks. turisme i landdistrikter. Støttepolitikker I overensstemmelse med retningslinjerne i det 34. 5. handlingsprogram om miljø og bæredygtig udvikling foreslår man i Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse, at der iværksættes mekanismer, der kan garantere den effektive anvendelse af miljølov- givningen; man lægger endvidere vægt på, at der udvikles en beskatningspolitik, hvorved man kan opfylde målsætningen for miljø og beskæftigelse samtidig, og peger endelig på nødvendigheden af, at miljøhensyn inddrages i andre politikker (politik for forskning og teknologisk udvikling, offentlige indkøb samt handels- politik og beskæftigelses- og uddannelsespolitik). Gennemførelse af den eksisterende miljølovgivning 35. I Kommissionens meddelelse om »Gennemførelse af Fællesskabets miljølovgivning«(1) anvises, hvorledes man kan forbedre og styrke gennemførelsen af miljølov- givningen i EU’s medlemsstater. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at det er nødvendigt at gå videre og gennemføre mekanismer, der ikke kun sikrer, at den gennemføres retligt, men også, at den anvendes effektivt i praksis. I betragtning af de mindre udviklede EU-landes, regioners og kommuners færre ressourcer finder Regionsudvalget det hensigtsmæssigt, at en bety- delig procentdel af fællesskabsfondene afsættes til at fremme de investeringer, der er nødvendige i denne forbindelse. Beskatningen skal gøres mere beskæftigelses- og miljø- venlig 36. Regionsudvalget mener, at der i de seneste år i EU har været et voksende beskatningspres på anvendelsen af arbejdskraft, idet man har pålagt denne nogle overdrevne omkostninger, der gør det belastende at anvende den, og kan derfor tilslutte sig Europa-Kommissionens med- delelse om miljø og beskæftigelse, hvor der peges på nødvendigheden af at rette op på denne situation ved at lette skattetrykket på arbejdskraft samtidig med, at andre skatter — bl. a. miljø- og energiskatter — øges, således at indvirkningen på skatteopkrævningen er neutral. Vurdering og udvikling af teknologi 37. Regionsudvalget erkender i lighed med Europa- Kommissionen, at udviklingen af en F&U-politik for miljøet ikke kun åbner mulighed for at forbedre og beskytte dette, men også betyder en konkurrencefordel for miljøsektoren i de lande, der udfører denne forskning- sindsats, hvilket vil muliggøre en større vækst i beskæfti- gelsen og skabelse af arbejdspladser. (1) KOM(96) 500 endelig udg. 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/45 38. Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at man i Kommissionens meddelelse »Forske for fremti- den« (1) blandt andre vigtige spørgsmål, der skal overve- jes som led i EU’s 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, fremhæver bæredygtig udvikling og beskæftigelse, hvilket klart viser den betydning, der tillægges disse inden for rammerne af Europas politik for forskning og teknologisk udvikling. 39. Regionsudvalget finder det meget hensigtsmæs- sigt, at Kommissionen påtænker at udvikle et fleksibelt informationssystem, hvorved man kan formidle de mest nyskabende og beskæftigelsesfremmende miljøteknolo- gier. Et sådant system vil gøre det lettere for virksomhed- erne og de offentlige og private institutioner at ajourføre deres viden herom. Formidling af information 40. I Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse hedder det, at der allerede er gennemført mange initiativer for at formidle information til både investorer og forbrugere i form af håndbøger, databaser, konferencer, økomærkater osv. vedrørende »grønnere« produktionsmetoder, produkter og tjenesteydelser. 41. Regionsudvalget finder det positivt, at man i meddelelsen fremhæver nødvendigheden af at oprethol- de og udvikle disse informationsaktiviteter yderligere i fremtiden. Det anbefaler ligeledes en større udveksling af information mellem Det Europæiske Miljøagentur og de enkelte regioner og lokale enheder. Hjemmemarkeder og eksterne markeder 42. Regionsudvalget minder om, at det indre marked giver de europæiske virksomheder en historisk mulighed for at forbedre deres udbud, udnytte stordriftsfordelene oggenerelt opnåen konkurrencefordel på verdensmarke- derne. EU’s miljøsektor kan drage nytte af disse fordele, der forstærkes af udviklingen af særpolitikker, hvis formål er en større anvendelse af miljøvenlige processer, miljøprodukter og miljøtjenesteydelser. En effektiv for- anstaltning i denne forbindelse er at lade miljøhensyn indgå i offentlige indkøb. Regionsudvalget støtter Kom- missionens initiativ til at udarbejde en meddelelse om dette spørgsmål. 43. Desuden erkender Regionsudvalget, at liberalise- ringen af offentlige indkøb i betragtning af disses økonomiske betydning kan medføre markante besparel- ser for de offentlige myndigheder; disse ressourcer kan anvendes til at øge den offentlige efterspørgsel efter både miljøprojekter og miljøprodukter og -tjenesteydelser. Gennemgang af arbejdsmarkedspolitikkerne 44. Regionsudvalget anser det for afgørende, at de aktive politikker på arbejdsmarkedet (undervisning og uddannelse) målrettes, således at de kan opfylde de behov, der måtte opstå i forbindelse med miljøaktiviteter og -teknologier. Finansiel støtte 45. Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed både Kommissionens og Europa-Parlamentets tilkendegivelse af, at det er nødvendigt at øge miljøkomponenten på udgiftssiden i EF-budgettet. 46. Regionsudvalget mener også, at der skal afsættes en del af struktur- og samhørighedsfondenes ressourcer til miljørelaterede projekter, og at der i de førstnævntes tilfælde skal kræves en evaluering af indvirkningen på miljøet i henhold til direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF og 97/11/EF (2) i de regioner og kommuner, som modtager støtte. På den anden side er det vigtigt at fortsætte den allerede etablerede strategi med støtte til projekter for at lette gennemførelsen af miljødirektiverne i de stater, der modtager støtte. 47. Regionsudvalget ser positivt på, at man i den fælles landbrugspolitik integrerer ledsageforanstaltning- er med et udtrykkeligt miljøsigte, hvorved man fortsat støtter en bæredygtig udvikling i landdistrikterne og opfylder en stadig større efterspørgsel efter tjenesteydel- ser på miljøområdet. 48. Regionsudvalget finder det meget positivt, at Kommissionen som led i Agenda 2000 har fastslået, at det er nødvendigt at lade miljø- og beskæftigelsesmål- sætninger indgå i forslagene til forordninger for de nye struktur- og samhørighedsfonde og i den fremtidige udvikling af den fælles landbrugspolitik, navnlig som led i politikken for landdistrikterne. 49. Regionsudvalget finder det interessant, når det i Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæf- tigelse foreslås, at man skal anvende de midler, som brugerne af miljøtjenesteydelserne betaler, som alterna- tiv finansieringskilde, hvilket vil lette presset fra denne type udgifter på de nationale og regionale offentlige budgetter. Til samme formål kunne man anvende de sanktioner og bøder, der pålægges ved overtrædelse af miljøreglerne. De kunne således tilbageføres til det område, hvor overtrædelsen fandt sted. IV. VEJEN FREM — CENTRALE AKTIONER 50. Regionsudvalget finder det relevant at fremsætte en række bemærkninger vedrørende de fem centrale aktioner, der er omhandlet i Europa-Kommissionens meddelelse om miljø og beskæftigelse. (1) KOM(96) 332 endelig udg. (2) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40; EFT L 257 af 10. 10. 1996, s. 26; EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5. C 51/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 1. centrale aktion (Miljømæssig og social benchmar- king) 51. I forbindelse med denne aktion henstiller Regions- udvalget til Kommissionen, at den understreger nødven- digheden af at forbedre miljøstatistikkerne, både i EU og i medlemsstaterne, integrerer økologiske hensyn i de sektorbestemte statistikker — industri, energi, landbrug og transport — harmoniserer dataene vedrørende miljø- relaterede udgifter i de enkelte medlemsstater og indfører den elektroniske og telematiske infrastruktur, der er nødvendig for at udarbejde og formidle oplysninger om miljøet og ikke mindst udveksle erfaringer vedrørende den bedste teknologi på markedet og benchmarking. Regionsudvalget vil gerne insistere på, at det er 52. nødvendigt at fremme formidling af oplysninger til regionerne og de lokale myndigheder. Med henblik herpå anmoder det om Kommissionens støtte til udvikling af projekter på dette område. 53. Regionsudvalget mener, at også udviklingen af fysiske indikatorer og udvidelsen af det nationale regn- skabsvæsens begreber vil kræve særlig opmærksomhed, når de satellitbaserede miljøregnskaber udarbejdes. 2. centrale aktion (Evaluering og udvikling af teknologi) 54. Regionsudvalget henstiller, at Kommissionen i forbindelse med de aktioner, der skal fremme udvikling og anvendelse af de reneste og mest effektive teknologier, derudover lægger vægt på to aspekter. Dels skal støtte- foranstaltningerne for virksomhederne med henblik på innovation og teknologisk udvikling på området udbygges via økonomiske og skattemæssige incitamen- ter. Dels skal formidling og overførsel af disse teknolo- gier til EU’s mindst udviklede regioner og kommuner fremmes. På denne måde undgås det, at man øger forskellene mellem disse områder og de øvrige, mere dynamiske, hvor forskningsindsatsen traditionelt er koncentreret. 3. centrale aktion (Agenda 2000 som grundlag for videreudvikling) 55. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør Kommis- sionen, selv om miljøforanstaltningerne kan få en positiv samlet nettovirkning på beskæftigelsen for EU som helhed, betænke, at fordelene og omkostningerne kan fordele sig ulige mellem de enkelte regioner og kom- muner. 56. De positive virkninger vil koncentrere sig i de lande/regioner, der har en større tradition for miljøbe- skyttelse og derfor har en udgangsfordel. 57. De negative virkninger for beskæftigelsen vil især ramme de stærkt forurenende industrier, der normalt er basale og tilhører ældre sektorer i tilbagegang. De lande/regioner, der er specialiseret i sådanne aktiviteter, vil blive dem, der vil blive påvirket mest af foranstalt- ningerne til miljøbeskyttelse. Hvis de derudover ikke regner med at udvikle en miljøindustri, vil de blive ændret til nettoimportører, hvilket vil skabe yderligere beskæftigelsesproblemer. Miljølovgivningen kan ikke blot få en negativ indvirkning på den eksisterende beskæftigelse, mendertil kommer, at den ikke kompense- res ved skabelse af nye arbejdspladser, eftersom disse skabes uden for landet/regionen. 58. For at dette ikke skal ske, henstiller Regionsudval- get, at gennemførelsen af en strengere lovgivning ledsages af større finansiel støtte via struktur- og samhørigheds- fondene under hensyn til medlemsstaternes nuværende budgetrestriktioner. Denne støtte kan meget vel vise sig at være utilstrækkelig på baggrund af EU’s kommende udvidelse til Central- og Østeuropa, hvis man oprethol- der et EF-budget, der svarer til det nuværende i procent- del af BNP. 4. centrale aktion (Beskatning og prissætning) 59. Regionsudvalget ønsker at fremhæve denne cen- trale aktion som et af de vigtigste aspekter med henblik på at nå de to afstukne mål, jobskabelse og miljøbeskyt- telse. I denne forbindelse går Regionsudvalget ind for, at Kommissionen tager hensyn til, at en effektiv gennemførelse af en beskatning med disse karakteristika bør være progressiv og ikke lineær, således at den er en større belastning for virksomhederne i de lande og/eller regioner, der forurener mest. 60. Endelig opfordrer Regionsudvalget Kommissio- nen til i samarbejde med medlemsstaterne at satse mere på at udvikle nogle markedsinstrumenter, som vil kunne bruges med et miljøsigte i europæisk sammenhæng. Derefter må man vælge de mest effektive og hensigtsmæs- sige løsninger. 61. Regionsudvalget henstiller, at Kommissionen re- viderer lovgivningen om handel med tredjelande i henseende til miljøaspektet, således at der stilles samme krav til disse landes råvarer, naturprodukter og for- arbejdede produkter, hvad angår kvalitet, sundhed og levnedsmiddelsikkerhed, som til tilsvarende produkter, der er fremstillet eller forarbejdet i EU. 5. centrale aktion (Miljøundervisning og -uddannelse) 62. Regionsudvalget mener, at selv om undervisning i miljø og naturressourcer har voksende betydning i EU som helhed, kan den være af særlig interesse for de gamle industriområder. Disse regioner har ikke blot 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/47 alvorlige miljøproblemer, der skal rettes op, men også et generelt meget forurenende og kriseramt industrielt grundlag med betydelig tab af arbejdspladser. Genska- belsen af miljøet, den teknologiske omstilling i de eksisterende industrier, især hen imod renere teknolo- gier, samt nødvendigheden af at diversificere produk- tionsstrukturen medfører, at man må anse udviklingen af miljøsektorerne som et holdbart alternativ i fremtiden. I så fald vil arbejdstagernes miljøkvalifikationer være af afgørende betydning. Det vil derfor være hensigtsmæs- sigt at fremme nye undervisningstilbud på grund- og især mellemtrinnet samt af videregående art inden for dette område. Endvidere bør der satses på efteruddannel- se og omskoling af både beskæftigede og arbejdsløse arbejdstagere. V. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER Turismens udvikling er betinget dels af miljøindsat- sen i andre erhvervssektorer, dels af alle de miljø- foranstaltninger, der har konsekvenser for specifikke byområder eller landdistrikter. Samtidig er det imid- lertid også vigtigt, at man i turisterhvervet selv tager miljøinitiativer, der virkelig kan åbne mulighed for en bæredygtig turisme. — Da SMV har et stort potentiale for jobskabelse og er de virksomheder, der kan støde på de største problemer i forbindelse med indførelsen af ren teknologi, kunne det med fordel fremhæves, at det er nødvendigt at udarbejde programmer til fremme og støtte af disse, således at man kan overvinde de tekniske og finansielle forhindringer, de kan støde på. Gennemførelsen af disse programmer bør frem- mes på EU-plan. 63. Regionsudvalget finder det påkrævet, at man inden for de aktioner, som Kommissionen har foreslået, også ser nærmere på følgende aspekter: — I betragtning af turismens betydning i mange regiona- le økonomier bør denne sektor specielt nævnes. — For så vidt angår ændring af forbrugsvanerne i retning af de opstillede miljømålsætninger vil det endelig være nødvendigt at integrere omkostningerne i forbindelse med miljøbevarelsen i produkternes markedspriser. Bruxelles, den 19. november 1998. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: Regulamento (CE) nº 2497/98 da Comissão de 19 de Novembro de 1998 relativo à emissão de certificados de exportação no sector vitivinícola

eurovoc_concepts:
GATT
export licence
export refund
tariff negotiations
viticulture

formats: pdf print

text: 20. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 311/3 REGULAMENTO (CE) Nº 2497/98 DA COMISS(cid:212)O de 19 de Novembro de 1998 relativo (cid:133) emiss(cid:209)o de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o no sector vitivin(cid:146)cola A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1685/95 da Comiss(cid:209)o, de 11 de Julho de 1995, que instaura um regime de emiss(cid:209)o de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o no sector vitivin(cid:146)cola (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1354/97 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o nº 7 do artigo 55º do Regulamento (CEE) nº 822/87 do Conselho, de 16 de Mar(cid:135)o de 1987, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum do mercado vitivin(cid:146)- cola (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1627/98 (4), limita a concess(cid:209)o das restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o dos produtos do sector vitivin(cid:146)- cola aos volumes e despesas acordados no Acordo sobre a agricultura conclu(cid:146)do no (cid:131)mbito das negocia(cid:135)(cid:210)es comer- ciais multilaterais do «Uruguay Round»; Considerando que o artigo 3º do Regulamento (CE) nº 1685/95 fixa as condi(cid:135)(cid:210)es em que podem ser tomadas medidas especiais pela Comiss(cid:209)o com vista a evitar a supera(cid:135)(cid:209)o da quantidade prevista ou do or(cid:135)amento dispo- n(cid:146)vel no (cid:131)mbito daquele acordo; Considerando que, com base nas informa(cid:135)(cid:210)es relativas aos pedidos de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o de que a Comiss(cid:209)o disp(cid:210)e em 18 de Novembro de 1998 a quantidade ainda dispon(cid:146)vel respeitante ao per(cid:146)odo at(cid:130) 15 de Janeiro de 1999, referida no nº 1 do artigo 1ºA do Regulamento (CE) nº 1685/95, corre o risco de ser excedida sem restri(cid:135)(cid:210)es respeitantes (cid:133) emiss(cid:209)o desses certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o com fixa(cid:135)(cid:209)o antecipada da restitui(cid:135)(cid:209)o; que, por conse- guinte, (cid:130) conveniente aplicar uma percentagem (cid:156)nica de aceita(cid:135)(cid:209)o aos pedidos apresentados entre 16 e 17 de Novembro de 1998 e suspender at(cid:130) 15 de Janeiro de 1999 a emiss(cid:209)o de certificados relativamente aos pedidos apre- sentados, assim como a apresenta(cid:135)(cid:209)o dos pedidos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º 1. Os certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o com fixa(cid:135)(cid:209)o antecipada da restitui(cid:135)(cid:209)o no sector vitivin(cid:146)cola cujos pedidos foram apresentados entre 16 e 17 de Novembro de 1998 no (cid:131)mbito do Regulamento (CE) nº 1685/95 ser(cid:209)o emitidos at(cid:130) ao limite de 47,9 % das quantidades pedidas. 2. No que diz respeito aos produtos do sector vitivin(cid:146)- cola, (cid:130) suspensa at(cid:130) 15 de Janeiro de 1999 a emiss(cid:209)o dos certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o cujos pedidos forem apresen- tados a partir de 18 de Novembro de 1998, assim como a apresenta(cid:135)(cid:209)o, a partir de 20 de Novembro de 1998, dos pedidos de certificados de exporta(cid:135)(cid:209)o. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 20 de Novembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Novembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 161 de 12. 7. 1995, p. 2. (2) JO L 186 de 16. 7. 1997, p. 9. (3) JO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (4) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 8


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio relativo al Fondo europeo di sviluppo regionale (COM(98) 0131 C4-0286/98 98/0114(SYN))(Procedura di cooperazione: prima lettura)

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU regional policy
European Regional Development Fund
less-favoured region
project evaluation
regional aid
regional planning


title: Evaluation of quality aspects in vocational training programmes : Synthesis Report.

eurovoc_concepts:
Belgium
France
Germany
Greece
Portugal
comparative study
job access
professional qualifications
teaching curriculum
vocational training


title: Reglamento (CE) n° 2506/98 de la Comisión de 19 de noviembre de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de arroz y de arroz partido

eurovoc_concepts:
export refund
rice

text: 20. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 311/15 REGLAMENTO (CE) No 2506/98 DE LA COMISIÓN de 19 de noviembre de 1998 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de arroz y de arroz partido LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organiza- ción común de mercados en el sector del arroz (1), modifi- cado en último lugar por el Reglamento (CE) no 2072/ 98 (2), y, en particular, el segundo párrafo del apartado 3 de su artículo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dicho Regla- mento y los precios de dichos productos en la Comu- nidad puede cubrirse mediante una restitución a la expor- tación; Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el apar- tado 4 del artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, las restituciones deben fijarse tomando en consideración la situación y las perspectivas de evolución, por una parte, de las disponibilidades de arroz y arroz partido y de sus precios en el mercado de la Comunidad y, por otra parte, de los precios del arroz y el arroz partido en el mercado mundial; que, con arreglo a lo dispuesto en el mismo artículo, es conveniente asimismo garantizar al mercado del arroz una situación equilibrada y un desarrollo natural a nivel de precios y de intercambios y, además, tener en cuenta exportaciones previstas y el interés por evitar perturbaciones en el mercado de la Comunidad, así como los límites derivados de los acuerdos celebrados de conformidad con el artículo 228 del Tratado; aspecto económico de las el 444/98 (5), que conviene tenerlo en cuenta al fijar las restituciones; Considerando que el Reglamento (CE) no 3072/95 ha definido, en el apartado 5 de su artículo 13, los criterios específicos que han de tenerse en cuenta para calcular la restitución a la exportación del arroz y del arroz partido; Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que, con objeto de tener en cuenta la demanda de arroz de grano largo acondicionado que existe en determinados mercados, procede prever el esta- blecimiento de una restitución específica para el producto de que se trate; Considerando que la restitución debe establecerse por lo menos una vez por mes y que puede modificarse en el intervalo; Considerando que la aplicación de dichas modalidades a la situación actual del mercado del arroz y, en particular, a las cotizaciones del precio del arroz y del arroz partido en la Comunidad y en el mercado mundial conduce a esta- blecer la restitución en los importes recogidos en el anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, Considerando que el Reglamento (CEE) no 1361/76 de la Comisión (3) ha establecido la cantidad máxima de partidos que puede contener el arroz para el que se fija la restitución a la exportación y ha determinado el porcen- taje de disminución que debe aplicarse a dicha restitución cuando la proporción de partidos contenidos en el arroz exportado sea superior a dicha cantidad máxima; Considerando que existen posibilidades de exportación de una cantidad de 2 000 toneladas de arroz hacia determi- nados destinos; que resulta apropiado recurrir al procedi- miento establecido en el apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CE) no 1162/95 de la Comisión (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 154 de 15. 6. 1976, p. 11. (4) DO L 117 de 24. 5. 1995, p. 2. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las restituciones a la exportación, en el estado en que se encuentren, de los productos contemplados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 3072/95, con exclusión de los contemplados en la letra c) del apartado 1 de dicho artí- culo, quedan establecidos en los importes recogidos en el anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 20 de noviembre de 1998. (5) DO L 56 de 26. 2. 1998, p. 12. L 311/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 11. 98 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 19 de noviembre de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión del Reglamento de la Comisión, de 19 de noviembre de 1998, por el que se fijan las restituciones a la exportación de arroz y de arroz partido ANEXO Código del producto Destino (1) (en ecus/t) Importe de las restituciones Código del producto Destino (1) (en ecus/t) Importe de las restituciones 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 01 01 — 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 89,00 89,00 89,00 — 89,00 89,00 89,00 — 89,00 89,00 89,00 — 89,00 89,00 89,00 — 111,00 — — — 111,00 — 111,00 — — — 111,00 — 111,00 — — — 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 01 02 03 04 01 04 — 05 — — 111,00 — — — 111,00 — — — 111,00 — — 111,00 — — — 111,00 — — 111,00 — — — 111,00 — — — — — (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 Liechtenstein, Suiza y los municipios de Livigno y Campione d’Italia; restituciones fijadas de acuerdo con el procedimiento establecido en el apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CE) no 1162/95, por una cantidad de 2 000 toneladas de equivalentes en arroz blanqueado, 02 las zonas I, II, III, VI, Ceuta y Melilla, 03 las zonas IV, V, VII c), Canadá y la zona VIII, con exclusión de Surinam, Guyana y Madagascar, 04 los destinos a los que se refiere el artículo 34 del Reglamento (CEE) no 3665/87 de la Comisión, modificado, 05 Ceuta y Melilla. Nota: Las zonas serán las que se delimitan en el anexo del Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisión, modificado


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre el proyecto de reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 2236/ 95 por el que se determinan las normas generales para la concesión de ayudas financieras comunitarias en el ámbito de las redes transeuropeas (COM(98)0172 C4-0283/98 98/ 0101(SYN))(Procedimiento de cooperación: primera lectura)

eurovoc_concepts:
EU aid
energy grid
printing
sectoral aid
trans-European network
transmission network
transport network


title: »Racist? Hvem, mig!?«.

eurovoc_concepts:
European social policy
public awareness campaign
racism
xenophobia
young person


title: Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europæiske Fællesskab«

eurovoc_concepts:
European Union
disease prevention
exchange of information
health policy
public health

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/53 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse om udviklingen i folkesundheds- politikken i Det Europæiske Fællesskab« (1999/C 51/09) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens udtalelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europæiske Fællesskab (KOM(98) 230 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. april 1998 om i henhold til artikel 129 og 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme«, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse om en handlingsplan 1995-1999 for kræftbekæmpelse i forbindelse med indsatsen på folkesundhedsområdet (CdR 183/94) (1); Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et program for Fællesskabets indsats med hensyn til sundhedsfremme, sundhedsoplysning og sundhedsuddannelse i forbindelse med indsatsen vedrørende folkesund- hed (CdR 246/94) (2); Regionsudvalgets udtalelse om en EU-handlingsplan vedrørende forebyggelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme inden for rammerne af indsatsen på folkesundhedsområdet (CdR 144/95)(3); Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for EU vedrørende bekæmpelse af narkotikamisbrug 1995-1999 (CdR 147/95) (4); Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse vedrørende et fælles handlingsprogram på fællesskabsplan om sundhedsovervågning som et indsatsen på folkesundhedsområdet og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets led i afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram om sundhedsovervågning som et led i indsatsen på folkesundhedsområdet (CdR 25/96 fin)(5); Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse om netværk til overvågning af smitsomme sygdomme i Det Europæiske Fællesskab og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et netværk til epidemiologisk overvågning af kontrol med smitsomme sygdomme i Det Europæiske Fællesskab (CdR 157/96 fin) (6); Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet (CdR 287/97 fin)(7), under henvisning til forslaget til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 156/98 rev. 2) vedtaget af Underudvalg 5 den 29. september 1998 (ordfører: Ian S. Hudghton) — på den 26. plenarforsamling den 18. -19. november 1998 (mødet den 19. november) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Regionsudvalget glæder sig over Kommissionens meddelelse og gennemgangen af politikken på sundheds- området i lyset af de indhøstede erfaringer, efter at kompetencen på sundhedsområdet i medfør af arti- kel 129 i Traktaten om Den Europæiske Union blev udvidet. Regionsudvalget mener, at det også er nødven- (1) EFT C 210 af 14. 8. 1995, s. 55. (2) EFT C 210 af 14. 8. 1995, s. 81. (3) EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 28. (4) EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 38. (5) EFT C 129 af 2. 5. 1996, s. 50. (6) EFT C 337 af 11. 11. 1996, s. 67. (7) EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 91. digt at behandle EU’s sundhedspolitik på baggrund af udvidelsen af kompetencen i Amsterdam-traktaten. 1. 2. Der er udformet otte sundhedsprogrammer på grundlag af artikel 129 og mange af dem vil udløbe i år 2000. Regionsudvalget mener, at en evaluering af de nuværende programmer derfor er nødvendig. Regions- udvalget udtrykker bekymring over, at tre af disse programmer stadigvæk ikke er vedtaget. Kommissionen foreslår tre hovedindsatsom- 1. 3. råder: — forbedring af information med henblik på at udbygge folkesundheden, — hurtig reaktion på trusler mod sundheden, C 51/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 — forbedring af sundhedsdeterminanter via sundheds- — forebyggelse af ulykker; fremme og sygdomsforebyggelse. — sjældne sygdomme. Spørgsmål i forbindelse med udvidelsen og integrationen af sundhedsmæssige krav i Fællesskabets andre politik- ker behandles inden for alle tre områder, og dette er en vigtig overvejelse i meddelelsen. 1. 4. Selv om Regionsudvalget generelt støtter disse aktioner, mener det, at EU bør respektere subsidiaritets- princippet og handle, hvor der er klare fordele ved at gøre det på EU-niveau. Merværdien ved pilotprojekter, netværk og udveksling af oplysninger om god praksis bør understreges. Regionsudvalget mener, at der bør gives indgående opmærksomhed til EU’s intervention på hvert område, således at EU supplerer de nationale aktioner uden at overlappe dem. Hovedområderne er indbyrdes forbundne og man bør have dette samvirke in mente, når EU’s kompetence på sundhedsområdet udbygges. 2. Nuværende aktiviteter på sundhedsområdet 2. 1. I Maastricht-traktaten indeholder artikel 129 folkesundhedskompetencen og de vigtigste ansvarsom- råder er følgende: — Fællesskabet bidrager til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved at fremme samar- bejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats. — Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyg- gelse af sygdomme. — Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet skal navnlig være koncentreret om de alvorligste sygdom- me, herunder narkotikamisbrug. 2. 2. Der findes for tiden otte aktionsprogrammer på sundhedsområdet. Programmerne omhandler følgende: — AIDS og andre smitsomme sygdomme; — kræft; — narkotikaafhængighed knyttet til andre foranstalt- ninger, herunder oprettelsen af et europæisk over- vågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug. Der er ligeledes vedtaget en handlingsplan med henblik på bekæmpelse af narkotikamisbrug i fælles- skab med medlemsstaterne; — sundhedsfremme; — sundhedsovervågning; — forureningsrelaterede sygdomme; 2. 3. Rådet og Parlamentet er stadigvæk ikke nået til enighed om programmerne om henholdsvis forurenings- relaterede sygdomme, forebyggelse af skader og sjældne sygdomme. Regionsudvalget finder det vigtigt, at de to institutioner når til enighed om programmerne så hurtigt som muligt. EU har skredet til handling på en række andre 2. 4. områder, herunder: — retningslinjer og praktiske henstillinger i forbindelse med cancerscreening, osteoporose, sund kost og unges indtagelse af alkohol; — indsats mod rygning og for at begrænse reklamer for tobak; — en strategi for blodsikkerhed og selvforsyning; — en omfattende revision af ikke-ioniserende stråling. 2. 5. Regionsudvalget glæder sig over det vigtige sundhedselement i Det Femte Rammeprogram for Forsk- ning og Teknologisk Udvikling (1998-2002) og dette indbefatter forskning i sammenhængen mellem sundhed, miljø og kost: kontrollen med virologiske sygdomme og forskning i problemerne med en aldrende befolkning. 3. Udvidelsen af traktatens kompetence på sundheds- området og problemer med den nuværende ap- proach 3. 1. Regionsudvalget er enig i Kommissionens vurde- ring af problemerne knyttet til forvaltningen af de nuværende otte programmer. Dette skyldes bl. a. , at hvert program har et lille budget, dets egen uafhængige strategi og arbejdsplan plus en individuel udvalgsstruk- tur med meget komplekse regler. Dette forårsager en betydelig administrativ byrde og gør det vanskeligere for EU at udvikle en integreret strategi på sundhedsområdet. 3. 2. Regionsudvalget er enig i, at den nuværende approach bør have en mere strømlinet struktur med færre programmer og mere koordinering mellem pro- grammerne. Det hedder i meddelelsen, at »virkningen måske 3. 3. ville have været større, hvis der var ydet støtte til færre bæredygtige aktioner«. Selv om det kan synes administrativt hensigtsmæssigt at bevæge sig i retning af større projekter, mener Regionsudvalget, at innovative eller pilotprojekter fortsat bør være en vigtig del af disse programmer, og disse typer projekter er ekstremt 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/55 effektive på regionalt og lokalt plan. Ligeledes kan projekter om udveksling af erfaringer effektivt udvikles med et lille antal transnationale partnere, som er fagligt kvalificerede inden for innovative teknikker. Kommissionen anfører, at udfordringerne for 3. 4. sundhedsområdet, sundhedsfremme og sundhedsfore- byggelse har ændret sig, siden EU’s første strategi blev offentliggjort i 1993 og visse af disse ændringer er skitseret. De indfatter demografiske faktorer og den aldrende befolkning: nye teknologier og teknikker og større offentlige forventninger angående sundhed. Æn- drede beskæftigelsesmønstre og ændringer inden for sundhedssystemerne hører til blandt andre vigtige over- vejelser. 3. 5. I meddelelsen understreges fødevaresikkerhed som en særlig opgave. Der findes eksempler på, at sygdomme som BSE og E-coli har forårsaget omfattende bekymringer angående offentlig sundhed. Det anføres i meddelelsen, at EU’s sundhedspolitik bør tage højde for virkningen af moderne fremstilling af fødevarer og produktionsmetoder i landbruget. Regionsudvalget er enig i dette synspunkt og understreger behovet for at udbygge forbindelserne mellem EU’s sundhedspolitik og andre EU-politikker, f. eks. den fælles landbrugspolitik og politikken for levnedsmiddelsikkerhed. Regionsud- valget finder det også vigtigt at understrege, at BSE og E-coli har været et problem for forskellige myndigheds- niveauer og at bekæmpelsen af disse sygdomme bør involvere alle myndighedsniveauer i et koordineret forsøg på at udrydde dem. Det er vigtigt, at spørgsmål om husdyrhold, opdræt af dyr og antibiotika i foder samtidig tages op i denne forbindelse. 3. 6. Disse ændringer har i stort omfang påvirket sundhedspolitikken og vil stadig være en EU-opgave. I konsekvens heraf har Amsterdam-traktaten givet EU videre beføjelser på sundhedsområdet. 3. 7. Artikel 152 i Amsterdam-traktaten omhandler sundhedsområdet i den nye traktat og der er foretaget omfattende ændringer: — I bestemmelserne om andre politikkers indvirkning på sundheden understreges det, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. — Aktioner på narkotikaområdet vil fokusere på at »begrænse narkotikarelaterede helbredsskaber«. — EU kan nu vedtage »foranstaltninger til fastsættelse af en høj standard for kvaliteten og sikkerheden af organer og stoffer af menneskelig oprindelse, blod og blodprodukter«, men disse foranstaltninger »berører ikke nationale bestemmelser om donation eller medicinsk anvendelse af organer og blod«. 3. 8. Virkningerne af udvidelsen og de internationale forpligtelser over for organisationer som WHO bør omfattes i udbygningen af sundhedspolitikken. Regions- udvalget er enig i, at de internationale organisationers arbejde bør medtages, når EU’s sundhedspolitik udbyg- ges, og det er vigtigt, at EU’s aktioner supplerer og ikke overlapper WHO’s aktioner. For så vidt angår udvidelsen er der lavere sundhedsudgifter per capita, lavere gennemsnitslevealder og ringere sundhedstilstand i ansøgerlandene. Der er også et anliggende angående den frie bevægelighed for produkter (navnlig farmaceutiske produkter, blodprodukter og medicinske midler), som rejser spørgsmål vedrørende sikkerhed og kvalitetskon- trol. Den internationale dimension omhandler den glo- bale trussel mod sundhed, herunder navnlig smitsomme sygdomme. 4. Den fremtidige politik på sundhedsområdet 4. 1. I lyset af disse ændringer foreslår Kommissionen, at den fremtidige politik bør omfatte en indsats på tre hovedområder: — bedre information med henblik på at udbygge folkesundheden; — hurtig reaktion på trusler mod sundheden; — forbedring af sundhedsdeterminanter via sundheds- fremme og sundhedsforebyggelse. Hovedområde 1: Bedre information med henblik på at udbygge folkesundheden — EU’s aktioner er udvidet hinsides foranstaltningerne med henblik på »forbedring af folkesundheden« og aktioner, der skal »forebygge sygdomme hos mennesker« og »imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed«, således at de også kommer til at omfatte foranstaltninger med henblik på »forbedring af folkesundheden«. I meddelelsen understreges betydningen af pas- 4. 2. sende sundhedsinformationssystemer med henblik på at levere data til analyse af politikken og dermed forbedre EU’s evne til at gennemføre passende aktioner på sundhedsområdet. Regionsudvalget er enig i, at udvik- ling af informationssystemer er en nøglefaktor for udbygningen af sundhedspolitikken, men Kommissio- C 51/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 nen fremlægger en liste over informationsområder, som henhører under medlemsstaternes og ikke EU’s kompetence. F. eks. nævner Kommissionen i punkt 47 »tendenser i udgifterne til og finansieringen af sundhedssystemer, herunder offentlige og private forsik- ringers rolle« og »prioriteter på sundhedsområdet, her- under prioriteringsmekanismer samt befolkningens holdninger og bekymringer med hensyn til sundheden og sundhedssystemernes effektivitet«. Hermed kan Kommissionen bevæge sig ind på områder, som ikke er specificeret i artikel 152 i udkastet til Amsterdam- traktaten. 4. 3. Selv om informationer og komparative data inden for den form for politikområder ville være nyttige for medlemsstaterne, bør Kommissionens arbejde ikke indeholde henstillinger eller bindende afgørelser. Kom- missionen bør give prioritet til informationsindsamling på områder, hvor det har en kompetence. Dette er navnlig vigtigt i betragtning af det budgetmæssige miljø, der vil præge udviklingen af EU’s sundhedspolitik. EU’s informationsindsamling bør supplere medlemsstaternes og internationale organisationers, f. eks. WHO’s og OECD’s datasamlinger. indsamle data. 4. 4. Det er vigtigt at sprede oplysninger om forskning bestilt af EU samt Informations- spredningsmetoderne bør udformes hensigtsmæssigt, så EU arbejder i partnerskab med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder. Der er behov for en debat mellem disse myndighedsniveauer om EU’s forskning og sundhedsinformationsprogram. 4. 5. Forskning ogindsamling af oplysninger på mange sundhedspolitiske områder bør styrke debatten, men beslutninger på basis af forskning er forstat medlemssta- ternes ansvar, medmindre EU i traktaterne specifikt har fået tildelt kompetencen. Hovedområde 2: Hurtig reaktion på trusler mod sundheden 4. 6. På dette område understreges behovet for hurtig reaktion på smitsomme og sjældne sygdomme og der nævnes pest, hæmorrhagisk feber og aviær influenza som eksempler. Kommissionen ønsker at tilføje sund- hedskrav i forbindelse med levnedsmiddelsikkerhed, plantesundhedsmæssige og spørgsmål, organsikkerhed, miljøfarer, blod- zoonoser, sundhedsrisici som følge af kemiske stoffer og for- veterinære og giftninger, bivirkninger af lægemidler og medicinske midler. Regionsudvalget glæder sig over disse forslag, fordi samarbejdet mellem medlemsstater er en vigtig faktor i forbindelse med indsatsen mod trusler mod sundheden, som skyldes smitsomme sygdomme. Den trussel, disse sygdomme udgør, øges på grund af den øgede mobilitet i EU, som følge af erhvervs- og turistrej- ser og EU har en rolle at spille i forbindelse med udveksling af oplysninger og god praksis. På levnedsmid- del- og produktsikkerhedsområdet findes allerede et velfungerende varslings- og informeringssystem, som alle medlemsstater og Kommissionen er tilsluttet. Nye informationssystemer for beslægtede områder inden for sundhedssektoren bør så vidt muligt være kompatibelt med dette system. 4. 7. EU’s indsats ville indebære koordineringsmeka- nismer på fællesskabsplan og omfatte overvågning, hurtig analyse og undersøgelse af specifikke problemer eller spørgsmål, herunder i givet fald med besøg på stedet. Regionsudvalget støtter i princippet aktiviteter af den art, da det er vigtigt, at EU støtter samarbejde mellem medlemsstater. Hovedområde 3: Forbedring af sundhedsdeterminanter via sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse Dette hovedområde består af aktioner, som 4. 8. styrker den enkeltes viden og muligheder på området sundhedsfremme og -forebyggelse. Aktionerne har til formål at ændre sociale, økonomiske og miljømæssige forhold, således at de medvirker til at forbedre den enkeltes sundhed og folkesundheden. Området indbefat- ter seks af de otte sundhedsprogrammer i den nuværende strategi, idet disse programmer behandler sygdomsfore- byggelse og udryddelse af sundhedsproblemer. Regions- udvalget hilser resten af forslaget velkommen. 4. 9. Kommissionen anfører, at aktionerne kan inde- bære vaccination, sikkerhedsforanstaltninger, screening og testning af målpopulationer. Regionsudvalget mener imidlertid, at disse aktioner bør overlades til medlemssta- terne, og at EU’s finansiering skal koncentreres på oprettelsen af netværk samt fastlæggelse af kvalitetsnor- mer og udveksling af informationer om god praksis, og at der først og fremmest satses på projekter, der kan forbedre de sociale, økonomiske og miljømæssige vilkår og gøre sundhedssektoren mere human. 4. 10. Kommissionen spørger om råd for så vidt angår dets prioriteter på dette område. Den spørger, om den snarere skal koncentrere sig om alderdomssygdomme som Altzheimers sygdom; styrke indsatsen med hensyn 22. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 51/57 til ernæring og overvægt; lægge mere vægt på cardio- vasculære sygdomme; foranstaltninger med henblik på at reducere narkotikarelaterede helbredsskader; lægge større vægt på sundheden inden for specifikke be- folkningsgrupper f. eks. socialt udstødte, f. eks. enlige, børn eller kvinder; sikre EU-borgerne adgang til informa- tioner og rådgivning på sundhedsområdet, når de bevæ- ger sig til en anden medlemsstat med henblik på arbejde, studier eller ferie, og hvordan skal strategierne tilpasses for at tage hensyn til de specifikke problemer i ansøger- landene. 4. 11. Regionsudvalget mener, at Kommissionen har præsenteret en lang liste over aktioner og at den på baggrund af det begrænsede budget vil være nødt til at foretage en omhyggelig prioritering mellem disse aktioner ud fra befolkningens reelle sundhedsbehov. Det er således vigtigt at tillægge sundhedsfremmende foranstaltninger større vægt, idet der skal gøres en særlig indsats over for de svageste grupper. 4. 12. Regionsudvalget mener, at Kommissionen bør fastlægge, på hvilke områder EU-intervention reelt vil tilføje merværdi, og hvor oprettelsen af netværk og udvekslingen af erfaringer vil være effektiv. 4. 13. I punkt 4. 1 skitseres de udfordringer, udvidelsen vil rejse på sundhedsområdet. Det hedder, at ansøgerlan- dene »står over for potentielt alvorlige problemer med smitsomme sygdomme« og at »den fri bevægelighed for produkter, særligt visse lægemidler og blodprodukter samt medicinske midler, skaber problemer med hensyn til sikkerhed og kvalitetskontrol samt prisfastsættelse«. Derudover vil problemet med narkotikamisbrug i en række ansøgerlande og det stigende medicinforbrug i EU’s medlemsstater betyde, at foranstaltninger med henblik på at reducere narkotikarelaterede helbredsska- der vil have høj prioritet. På den baggrund er det nødvendigt for EU at revidere strategierne i lyset af en udvidet Union og denne sag bør tages op til overvejelse hurtigt. 4. 14. EU-borgernes adgang til informationer og råd- givning på sundhedsområdet, når de bevæger sig til en anden medlemsstat for at arbejde og bo, er et andet vigtigt emne for Kommissionen. 4. 15. Selv om programmerne vil blive kombineret inden for dette hovedområde, ser det ikke ud til, at der vil være tilstrækkelige bevillinger til rådighed. Med dette in mente foreslår Regionsudvalget, at aktiviteterne bør rettes mod specifikke målgrupper og professionelle inden for sundhedssektoren i stedet for den brede offentlighed. I tråd med dette argument bør projekterne findes via offentlige indkaldelser af forslag, og innovative aktiviteter, som er regionalt og lokalt baseret, bør udbygges. 4. 16. Regionsudvalget er enig i at der ikke er nogen videre fordel ved at opsplitte fremme- og forebyggelses- programmerne og at der er behov for en mere strømlinet approach. En enkelt ramme for dette hovedområde kunne føre til bedre anvendelse af ressourcerne. 5. Vejen frem 5. 1. Kommissionen har fremsat sine første forslag til varetagelsen af sundhedspolitikken i fremtiden. Kom- missionen mener, at det både er nødvendigt at debattere indholdet i den fremtidige politik og gennemførelsen heraf. Et centralt spørgsmål er, hvilke juridiske midler der skal anvendes til at sikre, at politikken kombinerer tilskyndelses- og lovgivningsforanstaltninger fra den nye traktat på en effektiv måde. De foreslåede netværk vedrørende overvågning af og kontrol med smitsomme sygdomme har sit eget retsgrundlag. 5. 2. Den nye politik kan formaliseres på to måder. En løsning ville være at vedtage et enkelt »rammeinstru- ment«, hvilket ville indebære, at der derefter skulle vedtages særskilte instrumenter for hvert hovedområde. Denne løsning ville have den fordel, at der skabes en enkelt finansiel ramme og at midlerne fordeles på hovedområderne, men også den ulempe, at det er nødvendigt med beslutningstagning og administrative strukturer på to niveauer. Den anden løsning ville være at vedtage et særskilt retsgrundlag for hvert hovedområde uden et overordnet instrument. Det ville forudsætte en underforstået enighed om, hvor mange midler der tildeles hvert område. Regionsudvalget mener, at de tre aktionsområder er indbyrdes forbundne og at der er stærke argumenter for en enkelt ramme, hvis forhandlingerne om at vedtage rammen med EU’s institutioner kan gennemføres hurtigt og effektivt. 5. 3. Et program vedrørende sundhedsfremme vil være af stor værdi, men det kræver klare prioriteter på forskellige områder, f. eks. hvad angår tobak. Hensigten med programmet bør være at udjævne de sundhedsmæs- sige forskelle, hvilket taler for, at der fokuseres på bestemte samfundsgrupper og på sundhedspolitik. 5. 4. En udvidelse af EU’s virkefelt til at omfatte behandling med dokumenteret positiv effekt (»evidence based medicin«), kvalitetssikring, implementering, vur- dering af teknologi på sundhedsområdet og formidling af resultater må siges at være naturlig og relevant for programmer på folkesundhedsområdet, hvor der er behov for at fremme samarbejde og god praksis mellem medlemsstaterne. Anvendelse af forskning og indsamling af oplys- 5. 5. ninger er nyttige på mange sundhedspolitiske områder, C 51/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 2. 1999 hvor medlemsstaterne har ansvaret, men det bør ikke glemmes, at forskning og oplysninger bruges til at udvikle en lødig debat. Ansvar for udviklingen af sundhedstilstanden og sundhedssystemerne, herunder omkostningskontrol og finansieringsordninger, vil fort- sat være medlemsstaternes ansvar. 5. 6. Det er positivt at se sundhedsspørgsmålene som en produktiv faktor i samfundet, sådan som Verdensban- ken har gjort i forbindelse med sin indsats for investering i sundhed. Prioriteter på folkesundhedsområdet er vigtige, ikke mindst i betragtning af den overordnede hensigt om at udjævne de forskelle, der er mellem forskellige grupper, regioner og lande. 6. Hovedkonklusioner 6. 1. Meddelelsen bør hilses velkommen, da den inde- holder en grundig analyse af de emner, EU står overfor i forbindelse med udbygningen af sundhedspolitikken. Det er hensigtsmæssigt med en evaluering af sundheds- programmerne på baggrund af EU’s udvidede kompeten- ce i Maastricht- og Amsterdam-traktaten. 6. 2. Medens Regionsudvalget stort set støtter de tre hovedaktionsområder i Kommissionens meddelelse, mener det, at den bør respektere subsidiaritetsprincippet og vise, hvor der er klare fordele ved at handle på EU-plan. 6. 3. Den nuværende gennemførelse af otte sundhed- sprogrammer med relativt begrænsede budgetter bety- der, at der er et stort omfang af unødvendig administra- tion og Regionsudvalget glæder sig over Kommissionens forsøg på at strømline disse programmer. 6. 4. Regionsudvalget understreger forbindelsen mel- lem sundhedspolitikken og andre EU-politikker, f. eks. den fælles landbrugspolitik og politikken for levneds- middelsikkerhed. 6. 5. Uanset en sådan rationalisering vil pengene på budgettet ikke gøre det muligt at iværksætte omfattende Bruxelles, den 19. november 1998. aktiviteter og ordføreren mener, at programmerne på mange områder burde koncentreres om innovative lokale og regionale projekter og udveksling af erfaring. 6. 6. Det er også vigtigt, at de tre sundhedsprogram- mer, der stadigvæk skal fastlægges og vedtages af Rådet og Parlamentet, bliver en realitet så hurtigt som muligt. 6. 7. På hovedområde 1 er Regionsudvalget enig i, at Kommissionen skal indsamle oplysninger med henblik på at bidrage til gennemførelsen af EU’s sundhedspolitik, men bemærker, at den foreslår at indsamle informationer på politikområder, hvor medlemsstaterne er kompeten- te. EU bør også tage hensyn til informationer indsamlet af andre internationale organisationer som WHO og OECD. Regionsudvalget mener, at man bør udvise stor forsigtighed på dette område, og der bør ikke fremsættes henstillinger eller indføres bindende afgørelser. 6. 8. Regionsudvalget støtter aktionerne på hovedom- råde 2, som er en vigtig del af Kommissionens arbejde og understreger EU’s koordinationsrolle på dette område, således at der stimuleres til samarbejde mellem medlems- staterne. 6. 9. Regionsudvalget glæder sig over, at seks af de otte nuværende sundhedsprogrammer er inkorporeret på dette område i et forsøg på at skabe en mere strømlinet og effektiv approach. Dog bør man på baggrund af budgetbegrænsningerne være opmærksom på ikke at definere nye eller udvide aktiviteterne på dette område. Regionsudvalget vil gerne understrege behovet for en ændret strategi på baggrund af udvidelsen og det stadigt stigende narkotikarelaterede sundhedsproblem i EU. På baggrund af det begrænsede budget minder 6. 10. Regionsudvalget Kommissionen om, at innovative lokalt og regionalt baserede projekter er vigtige og effektive. Oprettelsen af netværk og erfaringsudveksling tilføjer også en merværdi på europæisk plan. 6. 11. Regionsudvalget slår til lyd for en enkel juridisk ramme, fordi de tre hovedaktionsområder er tæt for- bundne. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget