title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (ISPA)"

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Union
accession to the European Union
aid system
cross-border cooperation
economic and social cohesion

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/7 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (ISPA)” ALUEIDEN KOMITEA, joka (1999/C 51/02) ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi aiheesta ”Liittymistä valmistele- va rakennepolitiikan väline” KOM(98) 138 lopull. – 98/0091 (CNS) (1), ottaa huomioon neuvoston 4. kesäkuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäi- sen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokunnan 12. maaliskuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 1:n syyskuun 30. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 241/98 rev. , jonka esittelijät olivat Bruno Bracalente ja Günther Meyer, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä” (CdR 167/98 fin) (2), hyväksyi 18. –19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Komission esittämien ajatusten esittely Komissio on tehnyt Agenda 2000 -asiakirjan (3) 1. 1. puitteissa joukon ehdotuksia, joiden avulla on määrä tehostaa kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan (KIE-maat) ja Kyproksen liittymisvalmisteluja. Kymme- nen Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan (Bulgaria, Tsˇe- kin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia) ja Kyproksen liittymis- prosessi alkoi virallisesti 30. maaliskuuta 1998. Puolan, Tsˇekin tasavallan, Viron, Slovenian, Unkarin ja Kyprok- sen (5 + 1) kanssa aloitettiin jäsenyysneuvottelut kah- denvälisissä hallituskonferensseissa 31. maaliskuuta 1998. Jokaista hakijamaata varten otettiin käyttöön erillinen kumppanuusjärjestelmä ”Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strate- giaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppa- nuusjärjestelmän perustamisesta” (4) annetun neuvoston asetuksen perusteella. Nämä liittymiskumppanuusjär- jestelmät ovat yhteisön ja hakijamaiden välisiä sopimuk- sia, jotka sisältävät selviä ohjeita hakijamaille sekä näkymiä yhteisön taloudellisesta ja teknisestä tuesta. 1. 2. koontunut Eurooppa-neuvosto pääsi Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa ko- sopimukseen (1) EYVL C 164, 29. 5. 1998, s. 4. (2) EYVL C 373, 2. 12. 1998, s. 1. (3) Agenda 2000 ”Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia” KOM(97) 2000 lopull. (4) Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98 – EYVL L 85, 20. 3. 1998, s. 1. liittymistä valmistelevan tuen huomattavasta korotuk- sesta ja täydensi Phare-ohjelmaa liittymistä edeltävällä ohjelmalla. Komissio teki vastaavat asetusehdotukset vuoden 1998 maaliskuun alussa. Phare-ohjelman kautta myönnettävän tuen lisäk- 1. 3. si (alustava talousarvio vuodeksi 1999 on 1,3 miljardia ecua ja vuodesta 2000 lähtien 1,5 miljardia ecua, vaikka edunsaajamaiden määrä vähenee joidenkin maiden jäse- neksi liittymisen jälkeen) hakijamaiden on määrä saada tukea yhteisöltä maatalouden rakennemuutokseen ja rakennepolitiikan valmisteluun (mm. menettelyihin ja teknisiin menetelmiin). Kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan maan on määrä saada kautena 2000–2006 EMOTR:n tukiosastosta maa- taloussektorin uudistamiseksi (johon sisältyy maatalou- den tehokkaan hallinnon sekä luotettavan eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastusjärjestelmän rakentaminen) vuosittain 500 miljoonaa ecua vuoden 1997 käyvillä hinnoilla. Jako perustuu mm. viljelyalaan ja maatalou- den työllistämien henkilöiden määrään. 1. 4. Uudelle liittymistä valmistelevalle rakennepoli- tiikan välineelle (ISPA) on määrä myöntää vuosittain 1,04 miljardia ecua, joka jaetaan kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle. Komission ehdotus sisältää seuraavaa: – vuosittain käytettävissä olevat varat jaetaan kymme- nen Keski- ja Itä-Euroopan maan kesken niiden väestömäärän, pinta-alan ja (ostovoimapariteettina ilmaistun) BKT:n perusteella; C 51/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 – laaditaan rahoituspöytäkirjat, joissa määrätään jälkiarviointia, hallintoa ja valvontaa koskevat yksi- tyiskohtaiset säännöt; 1. 11. Asetusehdotus on määrä hyväksyä yhdessä yhteensovittamisasetuksen ja liittymistä edeltävää maa- talousalan tukea koskevan asetuksen kanssa. – päätetään varojen sitomisesta monivuotisten hankkei- den perusteella; – annetaan mahdollisuus poistaa tuki, mikäli toimenpi- teen toteuttamista ei ole aloitettu rahoitus-pöytä- kirjassa säädetyn määräajan kuluessa. Sellaisia toimia on määrä edistää, 1. 5. jotka on asetettu etusijalle yhteisön säännöstön voimaan saatta- miseen tähtäävissä valtiokohtaisissa ohjelmissa. Tässä ei ole kysymys ”ad hoc -investointien” yhteisrahoituksesta, vaan sellaisten hankkeiden tukemisesta, joilla voi olla kestävää vaikutusta strategisina katalysaattoreina. Yhteisön antamien liittymistä valmistelevien lisä- 1. 6. tukien (Phare, ISPA ja maatalouden kehittämistuki) tiiviin yhteensovittamisen varmistamiseksi komissio suunnittelee horisontaalista yhteensovittamisasetusta sekä komitean asettamista. Komitean tehtävä olisi estää tukien päällekkäisyys ja varmistaa tuettujen hankkeiden yhteensopivuus. Liittymistä valmistelevaa rakennepolitiikan ra- 1. 7. hoitusvälinettä on asetusehdotuksen mukaan koheesio- rahastojen tavoin määrä käyttää kahdella alalla: – ympäristönsuojelun alalla: yhteisön säännöstön muuntaminen kansalliseksi oikeudeksi (painopisteet: veden ja ilman laadun sekä jätehuollon parantaminen) ja – liikenteen alalla: liittäminen Euroopan laajuisiin verk- koihin ja niiden itään laajentumisen helpottaminen. 1. 8. Rahoitusta saavat lähtökohtaisesti hankkeet, joi- den kustannukset ovat vähintään viisi miljoonaa ecua. ISPA:n kautta annettava tuki voisi olla korkeintaan 85 prosenttia julkisista menoista. Tämä osuus pienenee paitsi jos yhteisöllä on odotettavissa hankkeesta erityistä etua. Osuus pienenee yhteisrahoituksen saatavuuden ja hankkeesta mahdollisesti saatavien tulojen perusteella sekä saastuttaja maksaa -periaatteen asianmukaisen soveltamisen kautta. Yhteisrahoituksen pitäisi tulla ensisijaisesti yksityiseltä sektorilta. 1. 9. Asetusehdotuksen mukaan alustavat selvitykset ja teknisen avun toimet voidaan poikkeuksellisesti ra- hoittaa 100-prosenttisesti. Alustaviin selvityksiin ja to- teutettavuustutkimuksiin myönnetyt varat eivät saa ylittää kahta prosenttia ISPA:n kokonaisrahoituksesta. 1. 10. töönpanossa neuvoa-antava komitea. Komissiota avustaa ISPA-asetuksen täytän- 2. Komission ehdotusten arviointi 2. 1. Komitea on tyytyväinen jäsenyysneuvottelujen aloittamiseen Unkarin, Puolan, Tsˇekin tasavallan, Slove- nian, Viron ja Kyproksen kanssa ja uskoo jäseneksiliitty- misprosessin yhteisen aloituksen vahvistavan sen, että laajentuminen säilyy kaikki hakijamaat kattavana pro- sessina. Komitea pitää laajentumista historiallisena pro- sessina koko Euroopalle ja korostaa tarvetta jatkaa intensiivisesti Välimeren alueen kanssa käytävää vuoro- puhelua ja kaiken kaikkiaan edistää Euroopan yhdenty- mistä. 2. 2. Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden laaja talou- dellinen ja poliittinen muutosprosessi on edelleen kes- ken, ja ne valmistautuvat unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä muiden paikallis- ja alueviranomaisten tuella täysjä- senyyden mukanaan tuomien velvollisuuksien täyttämi- seen. AK korostaa, että yhteisö ja hakijamaat voivat ratkaista kohtaamansa ongelmat vain yhdessä. 2. 3. Komitea on tyytyväinen rakennetuen eri välinei- siin, joiden avulla hakijamaita tuetaan yhteisön sään- nöstön voimaan saattamisessa. 2. 4. AK:n näkökulmasta on myönteistä, että jäse- nyyttä hakeneiden maiden omia ponnistuksia yhteisön oikeuden ottamiseksi osaksi niiden omaa lainsäädäntöä tuetaan Phare-ohjelman kautta. 2. 5. AK on tyytyväinen siihen, että komissio on asetusehdotuksessaan ensisijaisesti ottanut huomioon liikenteen ja ympäristön kehittämisen ja parantamisen pakottavan tarpeen. Se on tosin sitä mieltä, että tässä yhteydessä tulisi kiinnittää huomiota myös muihin ja infrastruktuuriverkkoihin (energia, täten muuttaa asetuksen 2 artiklan sisältö vastaamaan 1 artiklan 1 kohtaa. tietoliikenne) Yhteisön rakennetukien kohdennetusta lähesty- 2. 6. mistavasta tämänhetkisten koheesiomaiden alueilla saa- dut myönteiset kokemukset osoittavat, että taloudellinen tuki on hyödyllinen väline taloudellisten kehitysmahdol- lisuuksien parantamisessa. AK on sen takia tyytyväinen jäsenyyttä valmistelevien uusien välineiden käyttöönot- toon. Erityisesti liittymistä valmistelevan rakennepolitii- kan välineen (ISPA) kautta myönnettävä täydentävä tuki auttaa hakijamaita poistamaan rakenteellisia puutteita erityisesti ympäristön ja liikenteen alalla ja valmistautu- maan EU:n kilpailupaineeseen. On erityisen tärkeää 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 51/9 koordinoida ISPA-väline ja Phare-ohjelman ”Institution Building” -osa (julkisten toimielimien ja hallinnon uudis- taminen), jolla tuetaan hakijamaiden hallintokapasitee- tin kasvattamista mm. rakennerahastoja varten. 2. 7. Alueiden komitea pitää tarpeellisena, että paikal- lis- ja aluetason edustajat voivat osallistua tasa-arvoisina kumppaneina näiden liittymistä valmistelevien rakenne- poliittisten välineiden (ISPA) esitutkimuksiin, ohjel- mointiin ja toteutukseen. 2. 8. AK kannattaa periaatetta, jonka mukaan Keski- ja Itä-Euroopan maat osallistuvat hankkeiden rahoituk- seen. Komitea korostaa, että yksityisyritysten osallistu- minen on hyödyllinen väline sisämarkkinoille tyypillisen sisäisen kilpailun dynaamisten voimien vapauttami- sessa. Komitea korostaa lisäksi, että tukivälineen suunni- teltujen esittely- ja tiedotustoimien puitteissa on ryh- dyttävä huomattaviin ponnistuksiin yksityisen osallistu- misen edistämiseksi, jotta käytettävissä olevat varat voidaan suunnata sellaisiin hankkeisiin, joista on odotet- tavissa tuloa. Komitea pitää välttämättömänä, että vahvistetun koheesion tavoitteiden saavuttamiseksi kaikki yhteisön liittymistä valmisteleva tuki ja käytettä- vissä olevat kokonaisvarat yhteensovitetaan tiiviisti. 2. 9. AK lähtee siitä, että erityisesti ympäristöhankkei- den kohdalla suhtaudutaan joustavasti asetusehdotuk- sessa mainittuun hankekohtaiseen 5 miljoonan ecun kynnysarvoon. Alueiden komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että hankkeiden koolle asetettavat korkeat vähimmäisvaatimukset voivat rajoittaa alue- ja paikallis- viranomaisten mahdollisuuksia panna hankkeita alulle tai osallistua niihin. Tämä koskee erityisesti hakijamaita, joissa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuudet ja liikkumavara talousarviokysymyksissä ovat toistaiseksi varsin rajalliset. 2. 10. sen tietoihin tulee lisätä seuraavat kohdat: AK:n mielestä liitteessä I mainittuihin hakemuk- – työturvallisuus- ja hygieniavaatimusten täyttäminen; – (asetuksen 13 artiklan mukaiset) suunnitellut esittely- ja tiedotustoimet. 2. 11. AK katsoo, että infrastruktuurijärjestelmien intermodaalisuutta tulisi korostaa rahoitusselvityksen 9. 3 kohdassa luetelluissa perusteissa. Mainitussa koh- dassa olevaa luetteloa täydennettäessä voitaisiin vielä harkita turvallisuusstandardien parantamista koskevan perusteen lisäämistä. saatujen kokemusten perusteella on kuitenkin tarpeen kiinnittää aiempaa enemmän huomiota ympäris- töystävällisiin ja rajanylittäviin liikenneyhteyksiin ja sisällyttää myös uusien rajanylityspaikkojen perustami- nen tuettaviin hankkeisiin. Sen lisäksi näille maille tulisi tiedottaa erityisen tärkeillä aloilla paikallis- ja aluetasolla toteutettavista ympäristöhankkeista, jotta niille välittyy – yhteisön säännöstön voimaan saattami- sessa tärkeitä – edistyksellisiä kokemuksia jätehuollosta ja vesiensuojelusta. 3. 2. Komitean näkemyksen mukaan komission myöntämän teknisen tuen tulisi vaikuttaa siihen, että voidaan yksilöidä erityisiä, valtiokohtaisia vaatimuksia vastaavia hankkeita. Valtiokohtaisten vaatimusten tulisi lisäksi olla ratkaisevassa asemassa jaettaessa varoja eri infrastruktuurihankkeille. AK tukee komission kantaa, 3. 3. jonka mukaan kaksi prosenttia kokonaisvaroista varataan alustavien selvitysten rahoittamiseen sekä teknisen tuen menoihin, mikäli näitä varoja käytetään pääasiassa hakijamaiden instituutioiden ja hallinnon kapasiteetin lisäämiseen ja siihen liittyen paikallis- ja alueviranomaisten valmenta- miseen hallinnoimaan tukea. 3. 4. Komitean mielestä on erityisen tärkeää, että varsinkin sellaisissa tapauksissa, joissa on määrä ottaa käyttöön teknisiä uutuuksia tai varmistaa korkeatasoiset ympäristönsuojelunormit, hankkeille myönnettävän teknisen avun toimiin yhdistetään henkilöstön koulu- tusta. Rajanylittävä ja alueiden välinen yhteistyö sekä paikal- listasolla kerätyt kokemukset ovat AK:n näkemyksen mukaan erityisen tärkeä panos Euroopan yhdentymiseen ja yhteistyöhön. AK korostaa tarvetta antaa kaikille halukkaille yrityksille mahdollisuus osallistua arviointi- menettelyyn. AK painottaa, että sekä hakijamaiden että jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa arvokkaan panoksen laajentumisprosessiin. Niillä on tämän vuoksi tehtävä myös ISPA:n toteuttamisessa erityisesti sellaisten hallinto- ja toimivaltauudistusten aikana, joilla lisätään niiden valtuuksia mm. ympäristö- alalla. 3. Päätelmät ja suositukset 3. 1. AK kannattaa tämän rakennepolitiikan välineen perussuuntausta. Sen mielestä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehdystä rajanylittävästä yhteistyöstä Myös tässä yhteydessä on paikallaan hyödyntää tähän asti toteutetusta rakennepolitiikasta saatuja kokemuk- sia. Asetukseen yhteisön tuesta maaseutualueiden liitty- mistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hake- neissa maissa sisältyvän kumppanuusperiaatteen tulisi niin ikään olla ISPA-toimien tavoitteena. Paikallis- ja alueviranomaisten on voitava vähitellen vaikuttaa toteutuksen kaikkiin vaiheisiin (suunnitteluun, hankkei- C 51/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 2. 1999 den valintaan sekä seurantaan ja arviointiin). Ensimmäi- nen vaihe on, että niille myönnetään edustus komite- oissa, jotka valvovat ja arvioivat ISPA:n toteutusta riippumatta siitä, onko ko. viranomaisilla hankkeen toteuttamisen edellyttämä toimivalta tai koskeeko hanke niitä suoranaisesti, kuten asetusehdotuksessa säädetään. 3. 5. Hakijamaat Euroopan laajuisiin verkkoihin yh- distävien hankkeiden tulee vahvistaa tulevien jäsenmai- den ja koko unionin välistä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Suunnittelutoimet jäsenyyttä hake- neiden maiden liittämiseksi Euroopan laajuisiin verkkoi- hin pitäisi mukauttaa sekä tämänhetkisten jäsenvaltioi- den raja-alueiden että kaikkien kyseisen verkon kehityk- sestä riippuvien alueiden tarpeisiin. AK korostaa tässä yhteydessä vielä kerran tarvetta tukea vastedeskin tar- koituksenmukaisella tavalla rajanylittävää yhteistyötä Interregin ja Phare/CBC:n (1) puitteissa sekä varmistaa molemmista ohjelmista tuettujen hankkeiden täydelli- nen yhteensopivuus. Komissiota kehotetaan asettamaan tulevaisuudessa tämän yhteistyön edistäminen yhteiselle rahoitukselliselle ja organisatoriselle pohjalle, jotta pois- tettaisiin rajanylittävien hankkeiden toteuttamisen hal- linnollis-tekniset esteet ja edistettäisiin täten rajany- littävää yhteistyötä. (1) Cross border cooperation, rajanylittävä yhteistyö. Bryssel 18. marraskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Alueiden komitean lausunto aiheista: – ”Ehdotus neuvoston asetukseksi N:o 1164/94 muuttamisesta”, ja (EY) koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) – ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteen II muuttamisesta” (1999/C 51/03) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 muuttamisesta ja ehdotuksen neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteen II muuttamisesta (KOM(98) 130 lopull. – 98/0104 AVC – 98/0118 CNS) (1), ottaa huomioon neuvoston 19. toukokuuta 1998 perustamissopimuksen 130 d artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 1:n syyskuun 30. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 235/98 rev. ), jonka esittelijät olivat Grigo´ rios Apostola´kos ja Sean O’Neachta´in, (1) EYVL C 159, 26. 5. 1998, s. 7


title: Commission Regulation (EC) No 2487/98 of 18 November 1998 fixing the coefficients applicable to cereals exported in the form of Irish whiskey for the period 1998/99

eurovoc_concepts:
alcoholic beverage
cereals
customs inspection
distillation
export refund

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 309/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 2487/98 of 18 November 1998 fixing the coefficients applicable to cereals exported in the form of Irish whiskey for the period 1998/99 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EEC) No 2825/93 of 15 October 1993 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards the fixing and granting of adjusted refunds in respect of cereals exported in the form of certain spirit drinks (1), as amended by Regulation (EC) No 3098/94 (2), and in particular Article 5 thereof, Whereas Article 4(1) of Regulation (EEC) No 2825/93 provides that the quantities of cereals eligible for the refund are to be the quantities placed under control and distilled, weighted by a coefficient to be fixed annually for each Member State concerned; whereas that coefficient expresses the ratio between the total quantities exported the spirituous and the total quantities marketed of beverage concerned on the basis of the trend noted in those quantities during the number of years corres- ponding to the average ageing period of the spirituous beverage in question; whereas, in view of the information provided by Ireland on the period 1 January to 31 December 1997, the average ageing period in 1997 was five years for Irish whiskey; whereas the coefficients for the period 1 July 1998 to 30 June 1999 should be fixed; Whereas Article 10 of Protocol 3 to the Agreement on the European Economic Area (3) precludes the grant of refunds for exports to Liechtenstein, Iceland and Norway; whereas, therefore, pursuant to Article 7(2) of Regulation (EEC) No 2825/93, account should be taken of this in the calculation of the coefficient for 1998/99; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the period 1 July 1998 to 30 June 1999, the coeffi- cients provided for in Article 4 of Regulation (EEC) No 2825/93 applying to cereals used in Ireland for manufac- turing Irish whiskey shall be as set out in the Annex. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply with effect from 1 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 18 November 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 258, 16. 10. 1993, p. 6. (2) OJ L 328, 20. 12. 1994, p. 12. (3) OJ L 1, 3. 1. 1994, p. 1. L 309/22 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 ANNEX Coefficients applicable in Ireland Period of application Coefficient applicable to barley used for the manufacture of Irish whiskey, category B (1) to cereals used for the manufacture of Irish whiskey, category A 1 July 1998 to 30 June 1999 0,108 0,225 (1) Including barley processed into malt