title: Erityiskertomus N:o 25/98 Euroopan unionin Keski- ja Itä-Euroopassa (KIE) sekä uusissa itsenäisissä valtioissa (UIV) ydinturvallisuuden alalla toteuttamista toimista (vuodet 1990-1997) sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Commonwealth of Independent States
EU programme
European Court of Auditors
activity report
nuclear safety

text: 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 25/98 Euroopan unionin Keski- ja Itä-Euroopassa (KIE) sekä uusissa itsenäisissä valtioissa (UIV) toimista (vuodet 1990—1997) sekä komission ydinturvallisuuden alalla vastaukset toteuttamista (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (1999/C 35/01) ESIPUHE Kertomusta koskeva kuulemismenettely päättyi ennen lokakuun loppua. Tilintarkastustuomioistuin sai 10. marraskuuta komission vastauksiin uusia täydennyksiä, joista kaikkien se ei kuitenkaan katso olevan vakuuttavia. Jotta kertomuksen julkaiseminen ei olisi viivästynyt liiallisesti, tilintarkastustuomioistuin päätti 12. marras- kuuta 1998 pidetyssä kokouksessaan hyväksyä kertomuksen lopullisesti huolimatta joitakin tekijöitä koskevista eriävistä käsityksistä. C 35/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 TÄRKEIMMÄT KÄYTETYT LYHENTEET EBRD — European Bank for Reconstruction and Development, Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys- pankki EU — Euroopan unioni Euratom- sopimus — Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus IAEA — International Atomic Energy Agency, Kansainvälinen atomienergiajärjestö; Yhdistyneiden kansakuntien alainen kansainvälinen järjestö ISTC — Institute for Scientific and Technical Cooperation, tiede- ja teknologiakeskus; ISTC perustet- tiin vuonna 1992, ja se aloitti toimintansa vuonna 1994; keskus pyrkii estämään aiemmin sotatarviketeollisuudessa työskennelleiden insinöörien siirtymisen ulkomaille KIE-maat — Keski- ja Itä-Euroopan maat NEA — Nuclear Energy Agency, Ydinenergiajärjestö; OECD:n (Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö) alainen NSA — Nuclear Safety Account, Ydinturvarahasto; EBRD avasi maaliskuussa 1993 erityisen NSA- rahaston, jonka oli tarkoitus toimia kolmen vuoden ajan; toiminta-aikaa jatkettiin huhti- kuussa 1996 vielä kolmella vuodella NUSAC — G24 Nuclear Safety Assistance Coordination; komission perustama koordinointiyksikkö Phare — Tuki Puolan ja Unkarin taloudelliseen rakenneuudistukseen; laajennettu myöhemmin koske- maan myös muita KIE-maita; EU:n vuodesta 1990 rahoittamia ohjelmia, joilla tuetaan KIE-maiden taloudellista rakenneuudistusta PO IA — komission pääosasto, joka vastaa suhteista Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin RBMK — Neuvostoliitossa kehitetty grafiittihidasteinen kiehutusvesireaktori, jossa ei ole sekundääripii- riä eikä suojarakennusta ja joka tuottaa sotilastarkoituksiin käytettävää plutoniumia; ks. myös liitteen 1 kohta 14 Tacis TPEG — Asiantuntija-apu uusille itsenäisille valtioille; EU:n vuodesta 1991 rahoittamia ohjelmia tuen antamiseksi entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille markkinatalouteen siirtymistä varten — Twinning Programme Engineering Group; eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, joka perustettiin 24. heinäkuuta 1992 vastauksena komission esittämään toivomukseen tukeutua painevesireaktoreiden alalla toimivien EU:n sähköntuottajien muodostamaan yhteen yhteis- työelimeen; TPEG-etuyhtymään kuuluvat EDF (Ranska), Tractebel (Belgia), Magnox (Yhdis- tynyt kuningaskunta), DTN (Espanja), VGB (edustaa saksalaisia RWE-, KKE-, ja GKN Gmbh -sähköyhtiöitä), ENEL (Italia), GKN (Alankomaat) ja IVO/TVO (Suomi) UIV — Entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot USTC — Ukrainian Science and Technology Centre, Ukrainan tiede- ja teknologiakeskus; ISTC:n vastine Ukrainassa VVER — Neuvostoliitossa kehitetty painevesireaktori, jossa on sekundääripiiri ja suojarakennus (paitsi VVER 440-230 -tyypin reaktoreissa); ks. myös liitteen 1 kohta 14 WANO — World Association of Nuclear Operators; maailman ydinvoimalaitosten käyttäjien muodostama yhdistys 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/3 SISÄLLYS Kohdat Sivu 1. JOHDANTO. 1. 1 — 1. 7 Phare- ja Tacis-ydinturvallisuusohjelmat. 1. 1 — 1. 5 Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus. 1. 6 — 1. 7 2. TIIVISTELMÄ TEHDYISTÄ HAVAINNOISTA. 2. 1 — 2. 13 Euroopan unionin soveltama lähestymistapa. 2. 1 — 2. 3 Toimien hallinnointi. 2. 4 — 2. 8 Tuen asettaminen käyttöön ja saavutetut tulokset. 2. 9 — 2. 13 3. EUROOPAN UNIONIN SOVELTAMA LÄHESTYMISTAPA. 3. 1 — 3. 20 Euroopan yhdentyminen. 3. 1 Tavoitteet ja keinot. 3. 2 — 3. 4 Reaktoreiden käytöstä poistaminen ja purkaminen. 3. 5 — 3. 7 Laitehankinnat. 3. 8 — 3. 9 Muut kuin teolliset toimintaturvallisuusnäkökohdat. Euratom-lainat. 3. 10 3. 11 Monenvälinen koordinointi. 3. 12 — 3. 20 4. TOIMIEN HALLINNOINTI. 4. 1 — 4. 20 Kilpailuttaminen. 4. 1 — 4. 2 Hankintayritykset. 4. 3 — 4. 11 Komission toimien seuranta. 4. 12 — 4. 16 Ohjelmien seuranta paikan päällä. 4. 17 — 4. 18 Hallinnointikustannukset. 4. 19 — 4. 20 5. TUEN ASETTAMINEN KÄYTTÖÖN JA SAAVUTETUT TULOKSET. 5. 1 — 5. 23 Ohjelmatyö. 5. 1 — 5. 5 Laitospaikalla toteutettavaan toimintaan osoitetut talousarviovarat. 5. 6 — 5. 7 Viivästykset ja toimien täytäntöönpanon nykytilanne. 5. 8 — 5. 14 Apu ydinturvallisuusviranomaisille. 5. 15 — 5. 17 Turvallisuutta koskevat tutkimukset ja analyysit. 5. 18 — 5. 20 Määrärahojen tosiasiallinen käyttöönasettaminen. 5. 21 — 5. 23 6. PÄÄTELMÄT. 6. 1 — 6. 10 Kokonaisarvio. 6. 1 — 6. 2 Vaikuttavuus. 6. 3 Tehokkuus. 6. 4 — 6. 6 Taloudellisuus. 6. 7 — 6. 9 Toimien avoimuus. 6. 10 Liite 1 — Phare- ja Tacis-ydinturvallisuusohjelmien taustaa. Liite 2 — Tarkastetut toimet sekä suoritetut tarkastuskäynnit. Komission vastaukset. 4 4 8 8 8 9 9 10 10 10 10 11 11 11 11 12 12 12 13 14 14 15 15 16 17 20 20 21 22 22 22 23 23 23 25 31 39 C 35/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 1. JOHDANTO Phare- ja Tacis-ydinturvallisuusohjelmat 1. 1 Tšernobylin ydinvoimalan neljännessä yksikössä vuonna 1986 tapahtunut onnettomuus osoitti, kuinka tärkeää on ratkaista Neuvostoliitossa kehitettyjen ydin- voimaloiden turvallisuuteen liittyvät ongelmat. Vuodesta 1990 alkaen alalle on myönnetty kansainvälistä tukea G7-maiden (1), Yhdistyneiden kansakuntien (IAEA), OECD:n (NEA) ja EU:n aloitteesta. Edinburghin huippu- kokouksessa 1992 ja Korfun huippukokouksessa vuonna 1994 vahvistettiin suuntaviivat Itä-Euroopan maiden ydinvoima-alan rakenneuudistusta sekä Tšernobylin voi- malan sulkemista varten. Neuvosto täsmensi 18. kesä- kuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa, että näiden toimien tarkoituksena oli auttaa Itä-Euroopan maita saat- tamaan reaktoreidensa turvallisuus samalle tasolle kuin Länsi-Euroopassa (2). Tänä aikana on tehty useita aloit- teita kansainvälisen tuen koordinoimiseksi niin olemassa oleviin tukiohjelmiin liittyvien, käytettävissä olevien tieto- jen yhdistämisen (NUSAC-koordinointiyksikön perusta- minen komission yhteyteen vuonna 1992) kuin erityisten monenvälisten rahoitusvälineiden muodostamisen (Euroo- ja kehityspankin hallinnoiman pan NSA:n perustaminen vuonna 1993) osalta. Tilintarkastus- tuomioistuin myöntää, että Phare- ja Tacis-menojen avulla voidaan saavuttaa ainoastaan rajallisia tuloksia, kuten komissio huomauttaa vastaustensa johdantoon liit- tyvien yleisten huomioiden viidennessä kappaleessa. Komissiolla on kuitenkin pääasiallinen koordinointivas- tuu toimista, joita OECD-maat ja muut kansainväliset instituutiot toteuttavat Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa ydinvoima-alan raken- neuudistuksen tukemiseksi. Tästä syystä tilintarkastustuo- mioistuin katsoi, että sillä on toimivalta tutkia, millä tavoin komissio kantaa vastuunsa ja miten paljon käytän- nössä on tosiasiassa edistytty. jälleenrakennus- 1. 2 Ensimmäiset ydinvoimaan perustuvaa sähköntuotan- toa koskevat tekniset tutkimukset osoittivat, että entinen Neuvostoliitossa toiminut järjestelmä, jonka tehtävänä oli vastata sotilaallisiin ydinvoimatarpeisiin, perustui tuotan- tokeskeisiin vaatimuksiin ja että toimintaturvallisuuteen ja ympäristöön liittyvät kysymykset oli sivuutettu. Näiden voimalatyyppeihin ja teknisiin seikkoihin liittyvien ongel- mien käsittelemisen lisäksi oli tarpeen perustaa asian- omaisiin maihin vaikutusvaltaiset ydinturvallisuusviran- omaiset, jotka ovat riippumattomia muihin alan toimijoi- hin nähden; tällaisen vastavoiman olemassaoloa pidetään kaikissa länsimaissa ydinturvallisuuden keskeisenä edelly- tyksenä. Koska tilanteen parantamiseksi suunnitelluilla toimilla oli taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia ja erityisesti koska vaarallisimmat voimalat (tietyt RBMK- ja VVER 440-230 -reaktorit) oli poistettava käytöstä, turvallisuuden parantamisen oli kytkeydyttävä energia- alan kokonaisvaltaiseen strategiaan Itä-Euroopan maissa, joissa ydinjätteen käsittely oli kiireellistä ratkaisua vaativa ongelma ja joissa ydinvoima-alalla oli niin suuri yhteis- kunnallinen ja taloudellinen merkitys, että se oli ollut etuoikeutetussa asemassa muihin teollisuudenaloihin ver- rattuna. Kaikki nämä tekijät yhdessä länsimaiden talou- dellisten etujen kanssa tekivät interventioiden toteuttami- sen tällä alalla erityisen vaativaksi. 1. 3 Tässä monenvälisen toimintaympäristön ja toiminta- sektorin luonteen vuoksi vaikeassa tilanteessa, jonka kes- keiset osatekijät on esitetty liitteessä 1, EU on vuodesta 1990 alkaen osoittanut lähes 850 miljoonaa ecua (3) käyttöturvallisuuden ja ydinturvallisuuden (4) parantami- seen KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäi- sissä valtioissa. Tästä oli vuoden 1997 loppuun mennessä aiheutunut maksuja kaikkiaan 355 miljoonaa ecua. Suu- rimman osan yhteisön tuesta on myöntänyt komissio Phare- ja Tacis-ohjelmien kautta; ydinturvallisuuteen on ohjelmien yhteydessä sidottu kaikkiaan 786,1 miljoonaa ecua eli 20 prosenttia Tacis-ohjelmaan liittyvistä ja 2 prosenttia Phare-ohjelmaan liittyvistä maksusitoumuk- sista. Kyseiset maksusitoumukset on esitetty taulukossa 1 edunsaajamaittain sekä komission päätöksiin kirjattujen keskeisten toiminta-alojen mukaisesti eriteltynä. Edunsaa- jat katsovat, että tämä rahoitus kattaa ainoastaan hyvin pienen osan (joitakin prosentteja) aloitetuista nykyaikais- tamisohjelmista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on kuitenkin mahdotonta esittää lukuja näiden ohjelmien laajuudesta tai toteuttamisasteesta. (1) Kanada, Ranska, Saksa, Italia, Japani, Yhdistynyt kuningas- kunta ja Yhdysvallat. (2) Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, ydinturvallisuuden teknisistä ongelmista, kohta 5 (EYVL C 172, 8. 7. 1992, s. 2). (3) Ks. liitteen 1 taulukko 1. 1. Vertailun vuoksi todettakoon, että uuden voimalan, jossa on neljä reaktoria ja jonka kokonaisteho on 5 000 MW, rakennuskustannukset ovat noin 5 000 miljoonaa ecua. (4) Käyttöturvallisuudeksi kutsutaan kaikkia niitä turvallisuus- toimenpiteitä, jotka koskevat nimenomaan ydinvoimaloiden toimintaa. Ydinturvallisuus on laajempi käsite, johon sisälty- vät muun muassa väestönsuojelu ja täydellinen ydinpolttoai- nekierto. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/5 Phare- ja Tacis-sitoumukset toiminta-aloittain ja maittain eriteltynä vuodesta 1990 vuoden 1997 loppuun Taulukko 1 a u c e. j l i m a u c e. j l i m 300 300 250 250 200 200 150 150 100 100 50 50 0 0 350 350 300 300 250 250 200 200 150 150 100 100 50 50 0 0 Operational safety Generic studies and Safety authorities Fuel and waste Chernobyl i - a t n m o T i s u u s i l l a v r u t l design safety , u t e e s t k t u i n m n u k u t u s t t e s i r e e n e G i i - n d Y - s u u s i l l a v r u t i t e s a m o n a r i v i , e n a o t t l o P j e t ä n d y i l y b o n r e š T Toiminta-ala Planning and management , ö y t a m e h O j l i i t n o n n i l l a h ITSC/USTC C T S U C T S / I Miscellaneous and not allocated a j t u u M - a t n e d h o k t a m o t t a m Decisions Contracts Payments Decisions Päätökset Contracts Sopimukset Payments Maksut Decisions Contracts Payments Decisions Päätökset Contracts Sopimukset Payments Maksut Russia j ä ä n e V Ukraine, excluding Chernobyl i e , a n a r k U i l y b o n r e š T Chernobyl Kazakhstan Armenia TACIS Regional Bulgaria Czech and Slovak Republic Lithuania PHARE Regional l y b o n r e š T n a t s k a z a K i a n e m A r t e s i l l e e u A l i s c a T Maa a i r a g u B l i n k e š T a t l a v a s a t i n a k a v o S l a t l a v a s a t a u t t e L i t e s i l l e e u A l e r a h P a j t u u M t a m o t t a m a t n e d h o k ä s n e e t h Y 296 3,5 0,1 222,1 89,2 2,5 157,4 112,3 61,7 2,0 0,2 69,5 57,0 10,6 0,8 5,3 0,2 11,5 1,0 7,9 15,5 635,4 3,5 496,0 238,3 7,2 0,4 50,2 0,4 39,9 33,8 0,4 16,2 9. 2. 1999 (milj. ecua) a t s i u t e t u e t o t % ä t s i s k ö t ä ä p ä t s ä r ä ä m s i a n o k o k % 38 29 20 20 9 3 1 1 0 75 30 71 39 82 15 4 69 8 12 25 101 79 81 78 6 11 2 2 0 0 10 9 19 22 78 38 80 67 43 42 62 61 82 33 76 45 36 18 9 0 1 16 81 7 1 0 11 19 C 35/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti P = Päätökset S = Sopimukset M = Maksut , s u u s i l l a v r u t a t n i m i o T a l l a k i a p s o t i a l a j u p a a v a t t e n n a - s i ä n n ä t i i l t e e k k n a h , t e s k u m i k t u t t e s i r e e n e G - s u u s i l l a v r u t u l e t t i n n u u s , e t ä j n i d y , e n i a o t t l o P ä t s ö t y ä k n e n i m a t s i o p u p A - a v r u t n i d y e l l i s i a m o n a r i v C T S U C T S I / , ö y t a m l e j h O , i t n i o n n i l l a h i t n i o i v r a Venäjä P 122,2 48,7 29,0 S M 89,2 28,9 36,0 15,6 14,5 4,7 14,1 20,5 62,0 4,5 61,4 33,5 10,1 1,9 4,8 Ukraina, ei Tšernobyl P 89,4 S M 72,0 45,1 17,2 27,8 9,2 5,3 0,1 15,4 21,5 4,4 3,1 3,0 4,4 7,9 2,8 8,0 Tšernobyl P S M 5,7 5,6 50,5 Kazakstan P S M Armenia P S M 7,9 1,7 9,6 1,0 1,4 0,0 0,0 59,0 4,8 2,0 0,9 0,2 2,5 0,2 0,8 0,5 6,5 6,5 0,6 19,9 7,5 27,5 9,9 79,8 P 54,6 S M 20,1 17,7 45,5 38,5 6,0 6,5 1,0 4,0 8,5 13,4 8,7 13,2 8,7 95,73 3,4 96,4 75,9 5,0 P 39,4 101,8 S M 194,9 98,3 98,7 63,4 72,1 10,7 39,1 15,7 61,4 33,5 22,5 13,3 132,5 228,9 52,3 65,0 Bulgaria P 19,7 S M 18,9 17,7 10,1 11,2 8,4 1,8 9,2 1,5 4,0 5,7 1,9 1,3 4,7 4,0 3,9 0,3 P 5,5 9,1 S M 1,4 1,3 4,6 4,4 0,5 0,5 0,2 0,2 0,3 0,3 6,9 6,8 Alueelliset UIV yhteensä Tšekin tasavalta ja Slovakian tasavalta Liettua P S M 0,5 0,7 0,5 Alueelliset P 17,1 S M 18,3 7,9 12,8 KIE yhteensä P 43,0 1,1 27,5 4,2 48,9 12,2 8,8 3,2 18,4 21,4 S M 39,1 27,4 27,5 17,1 10,6 4,7 22,9 P 271,9 181,4 123,2 0,9 0,9 1,4 2,3 1,4 3,0 0,8 7,3 4,9 1,8 6,7 5,9 7,5 2,3 82 2,7 66,0 26,2 2,7 150,7 4,3 114,3 68,2 Kaikki ytheensä S M 234,0 125,6 126,1 80,4 82,8 15,4 62,0 25,6 61,4 33,5 29,2 18,3 14,7 65,0 46,7 18,2 786,1 7,8 610,2 306,6 100 100 100 78 39 % kokonais- määrästä P S M 38 35 41 21 23 26 16 5 14 10 8 10 8 11 10 6 6 5 2 3 100 100 100 2 % päätöksistä S M 86 46 70 44 67 12 78 32 95 52 62 39 81 43 78 39 Lähde: komission hankekirjanpito (De´sire´e) 31. joulukunta 1997. 1. 4 Polttoainetta ja radioaktiivista jätettä koskeviin toi- miin sisältyy 200 miljoonan ecun osoittaminen halke- amiskelpoisten aineiden valvontaan. Käytöstä poistamisen osalta ohjelmat koskivat ainoastaan Tšernobyliä, ja tähän tarkoitukseen oli osoitettu vain 59 miljoonaa ecua. Mui- hin toimiin kuuluvat ydinturvallisuutta koskevat tutki- mukset (2 miljoonaa ecua), Euratom-lainojen valmistelu (1,5 miljoonaa ecua), säteilyä koskevat mittaus- ja häly- tysjärjestelmät (6,5 miljoonaa ecua), laitospaikan ulko- puolinen valmiusjärjestely (5 miljoonaa ecua), sähkönja- kelua koskeva tutkimus (0,4 miljoonaa ecua) sekä erilai- set varaukset (2,8 miljoonaa ecua). 1. 5 Ohjelmien keskeisen toimintalinjan muodostaa ydin- voimaloille myönnetty toimintaturvallisuutta koskeva suora tuki, johon on osoitettu 35 prosenttia varoista eli 272 miljoonaa ecua. Itä-Euroopan maiden voimaloille tarkoitetut talousarviomäärärahat on esitetty taulukossa 2 maittain ja reaktorityypeittäin jaoteltuna. Kyseisissä maissa toimivien, Neuvostoliitossa kehitettyä tyyppiä ole- vien ydinvoimaloiden maantieteellinen sijainti esitetään taulukossa 3. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/7 Itä-Euroopassa toteutettavien Phare- ja Tacis-toimintaturvallisuusohjelmien analyysi ydinvoimaloittain eriteltynä Taulukko 2 (milj. ecua) Määrärahojen jakautuminen - s i a n o k o K ) W M ( o h e t 19 843 Laitospaikalla annettavasta avusta vastaava käyttäjä Myönne- tyt määrä- rahat yhteensä 0 0 5 1 / 0 0 0 1 K M B R 0 3 2 - 0 4 4 R E V V 3 1 2 - 0 4 4 R E V V 119 40 15 11 , 0 0 6 / 0 5 3 N B 6 - G P E 10 - a t n e d h o K t a m o t t a m 1 Venäjä Kalinin (2 × V320) Balakovo (4 × V320) Sosnovyi Bor (4 × RBMK 1000) Smolensk (3 × RBMK 1000) Kuola (2 × V230 + 2 × V213) 1 900 Tractebel (B) 3 800 RWE (D) 3 700 Magnox (UK) 2 775 Scottish Nuclear (UK) 1 644 KKE-Emsland (D) (1) 0 2 3 - 0 0 0 1 R E V V 43 20 18 5 66 3 25 21 8 9 11 23 23 34 109 15 1 1 3 1 2 1 9 1 5 5 1 6 7 8 7 10 10 25 19 19 2 2 20 20 20 18 20 20 19 9 12 1 1 89 26 25 21 8 9 10 10 5 5 6 20 20 6 3 2 1 1 1 1 1 17 43 272 4 24 49 1 40 1 5 1 2 39 111 15 11 11 18 Uudet itsenäiset valtiot yhteensä 33 790 229 40 Belojarski (1 × BN 600) 560 Nersa (F) Novovoronežski (2 × V230 + 1 × V320) 1 720 RWE (D) Bilibino (4 × EPG-6) Kursk (4 × RBMK 1000) Kohdentamattomat Ukraina Rovno (1 × V213 + 2 × V320) Zaporizhzhia (6 × V320) Etelä-Ukraina (3 × V320) Chmel’nyc’kyj (1 × V320) Tšernobyl (2 × RBMK 1000) Ei kohdennettu tiettyyn laitospaikkaan Armenia 44 3 700 13 045 1 695 EDF (F) 5 700 GKN (D) 2 850 DTN (E) 950 DTN (E) 1 850 752 Medzamor (2 × V270-variante V230) 752 ENEL (I) Kazakstan Aktau (1 × BN 350) Ei kohdennettu tiettyyn maahan 150 150 Bulgaria 3 526 Kozlodui (4 × V230 + 2 × V320) 3 526 EDF (F) Slovakian tasavalta ja Tšekin tasavalta Bohunice (2 × V230 + 2 × V213) Dukovany (4 × V213) Mochovce (4 × V213 rakenteilla) Temelin (2 × V320 rakenteilla) Ei kohdennettu tiettyyn laitospaikkaan Liettua Ignalina (2 × RBMK 1500) Unkari Paks (4 × V213) Romania Cernavodaˇ (1 × PHWR, CANDU-Kanada) Slovenia Krško (1 × PWR, Westinghouse-USA) Ei kohdennettu tiettyyn maahan 3 192 1 632 1 560 2 600 2 600 1 730 1 730 620 620 620 620 Keski-ja Itä-Eurooppa yhteensä 12 288 Toimintaturvallisuus kaikki yhteensä 46 078 (1) EDF:n tilalla KKE. Lähde: komission päätökset. C 35/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Neuvostoliitossa kehitettyä tyypiä olevien ydinvoimaloiden sijainti Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa Taulukko 3 Lähde: http://atom. pnl. gov:2080/inspmedia/allmap98. gif — INSC Database (ANL/United States Department of Energy) Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus 1. 6 Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena oli arvi- oida EU:n ydinturvallisuuden parantamiseen KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa vuodesta 1990 alkaen osoitettujen EU:n resurssien hyö- dyntämistä ottaen huomioon monenvälinen toimintaym- päristö sekä kansainvälisen yhteisön G7- ja G24-ryhmien kautta komission vastuulle antama koordinointiteh- tävä (5). 1. 7 Komissiossa toimitetut tarkastukset koskivat Phare- ja Tacis-ohjelmiin kuuluvia toimia, ja niitä täydennettiin tarkastuskäynneillä Ukrainaan, Bulgariaan, Liettuaan ja Venäjän federaatioon sekä useisiin EU:n alueella toimiviin erityisjärjestöihin. Nämä tarkastuksen eri osatekijät on liitteessä 2. Tilintarkastustuomioistuimella oli esitetty (5) Ks. liite 1, kohta 8. työssään apuna ydinturvallisuusalan asiantuntija. Ukrai- nan osalta tilintarkastustuomioistuin on julkaissut ydin- turvallisuusohjelmiin liittyvät havainnot erityiskertomuk- sessa, joka koskee kaikkia Tacis-toimia Ukrainassa (6). 2. TIIVISTELMÄ TEHDYISTÄ HAVAINNOISTA Euroopan unionin soveltama lähestymistapa 2. 1 Komission toimintastrategia, jonka se toi selkeästi esiin vasta vuonna 1996, on epäselvä vanhojen reaktori- tyyppien, käytöstä poistamisen ja purkamisen sekä ydin- jätteen käsittelyn osalta (ks. kohdat 3. 2–3. 6). Lyhyen aikavälin kiireellisiä tarpeita ei ole määritelty tarkasti (ks. (6) Erityiskertomus nro 6/97 Ukrainalle myönnetystä Tacis- tuesta (EYVL C 171, 5. 6. 1997). 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/9 kohdat 3. 8–3. 10). Sellaisten rahoitusvälineiden, joiden avulla voitaisiin jatkaa Phare- ja Tacis-ohjelmiin kuulu- vien toimien kalleimpia hankkeita, käyttöön asettaminen on viivästynyt (ks. kohdat 3. 7, 3. 11). 2. 2 Kansainväliseltä yhteisöltä (G24) saamansa tehtävän puitteissa komissio on koordinoinut ainoastaan tietojen vaihtoa rahoittajien, IAEA:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä edunsaajien välillä (ks. kohdat 3. 13–3. 20). 2. 3 Luottamuksellisten suhteiden sekä kumppanuuden — jolla on kuitenkin EU:lle ja sen ydinvoimateollisuudelle strategista merkitystä — kehittymistä hidastivat ensinnä- kin jäsenvaltioiden epäyhtenäinen suhtautuminen kor- vausvastuuta koskeviin yleissopimuksiin (ks. kohta 5. 18) sekä teknisten standardien ja ydinturvalainsäädännön laa- timiseen (ks. kohta 3. 1), toiseksi selkeän sopimuskehyk- sen puuttuminen Phare- ja Tacis-toimien osalta (ks. kohta 3. 14) sekä kolmanneksi tiedonkulkuun liittyvät vaikeudet tiettyjen edunsaajien kanssa (ks. 4. 3–4. 4, 4. 17–4. 18, 5. 1, 5. 13, 5. 18–5. 20). Toimien hallinnointi 2. 4 Koska ohjelmista vastaavan yksikön henkilöstö on epäyhtenäistä ja vaihtuvaa, hankkeiden hallinnointi- ja kirjanpitovälineet ovat riittämättömiä ja koska hallin- nointi on löyhää, komission on mahdotonta varmistaa, että toimien seuranta on tyydyttävää, että ongelmat käsi- tellään nopeasti ja että sopimuspuolten työn laatu tarkas- tetaan (ks. kohdat 4. 12–4. 16, 5. 14). 2. 5 Lähes kolmannes sopimuksista (yhteisarvo 192 mil- joonaa ecua) tehtiin ilman kilpailuttamista, mikä ei kui- tenkaan nopeuttanut hankkeiden toteuttamista (ks. kohta 4. 1–4. 2, 4. 11). 2. 6 Hankintayritysten käyttäminen välikäsinä edunsaa- jien ja laitospaikalla annettavasta avusta vastaavien EU:n ydinvoimaloiden käyttäjien välillä monimutkaisti täytän- töönpanoa, aiheutti viivästyksiä sekä synnytti jännitteitä. Se myös mahdollisti liian suurten ennakoiden maksami- sen, jolloin määrärahojen käyttöön asettamisesta syntyi todellisuutta parempi kuva (ks. kohdat 4. 3–4. 10, 5. 9). tuuta liikaa, mikä vaikutti haitallisesti sen asemaan toimi- vallan käyttäjänä sekä sen riippumattomuuteen. 2. 8 Ohjelmien hallinnointiin käytetyt varat eivät käy selvästi ilmi komission tileistä, ja niiden määrä ylittää budjettivallan käyttäjän vahvistaman tason. Ylityksistä huolimatta varoja ei ole käytetty havaittujen puutteiden korjaamiseen (ks. kohdat 4. 19–4. 20). Tuen asettaminen käyttöön ja saavutetut tulokset 2. 9 On ilmennyt, että komission valitsema toimien toteuttamistapa on poikkeuksellisen hidas. Hitaimmin ovat edenneet etenkin niitä voimaloita koskevat ohjelmat, joissa ydinturvallisuusongelmat ovat suurimmat (ks. koh- dat 5. 8–5. 12). Laitehankinnat on usein asetettu etusijalle muiden turvallisuusnäkökohtien kehittämiseen nähden. Ei ole selvitetty, onko määrärahojen jakaminen voimaloiden ja erilaisten toimien kesken ollut tarkoituksenmukaista (ks. kohdat 5. 6–5. 7). 2. 10 Ohjelmien sisältö on muuttunut huomattavasti ohjelmia koskevan päätöksen tekemisen jälkeen. Avoi- muuden puuttuminen aiheutti väärinkäsityksiä ja viiväs- tyksiä sekä mahdollisti sen, että aktiivisimmat kumppanit saattoivat suunnata ohjelmia uudelleen. Jotkin hankkeet peruutettiin sen jälkeen, kun huomattava määrä menoja oli jo suoritettu. Joitakin hyödyllisiä hankkeita supistet- tiin riittämättömien talousarviovarojen vuoksi, kun taas toisaalla määrärahoja jäi käyttämättä erityisesti jo käyn- nissä oleviin ohjelmiin tehtyjen muutosten vuoksi (ks. kohdat 5. 1–5. 3). 2. 11 Jotta laitteistohankkeet voidaan saada onnistu- neesti päätökseen, edunsaajamaiden ydinturvallisuus- viranomaisilta on saatava lupa (7). Tämä seikka otettiin kuitenkin huomioon vasta myöhäisessä vaiheessa ja asian koordinointi jäi liian vähäiseksi (5. 15–5. 17). 2. 12 Koska tutkimustuloksista tiedottaminen oli puut- teellista, ei ole varmuutta siitä, oliko edunsaajille hyötyä Tacis 1991 -ohjelman yhteydessä aloitetuista lähes 40 miljoonan ecun arvoisista tutkimuksista (ks. kohta 5. 18). Lisäksi tutkimuksiin osallistuneille venäläisille alihankki- joille annetut ehdot ovat kohtuuttomat. On olemassa vaara, että alihankintaehdot antavat yhteisöstä peräisin oleville sopimuspuolille mahdollisuuden saada suuria voittoja, joita ei voida tarkastaa (ks. kohdat 5. 19–5. 20). 2. 7 Jotkin niistä ulkopuolisista tahoista, jotka komissio otti ohjelmatyössä ja sopimusten käsittelyssä avukseen (ks. kohdat 4. 5, 5. 4–5. 5), luotiin tapauskohtaisesti siten, että kaupalliset yhtiöt, jotka jo muutoinkin osallistuivat ohjelmista rahoitettujen sopimusten toteuttamiseen, liit- tyivät yhteen. Ohjelmatyön osalta komissio delegoi vas- 2. 13 Kirjanpitoon vietyihin sopimuksiin liittyvät määrät olivat varainhoitovuoden 1997 lopussa 20 prosenttia suu- remmat kuin tosiasiallisesti toteutuneiden sopimusten mukaiset määrät, joten sopimusten mukaiset määrät kat- (7) Lupa muuttaa laitoksia ja ottaa käyttöön uusia laitteita. C 35/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 toivat vain 63 prosenttia ja maksut 37 prosenttia päätök- siin liittyvistä määristä. Tšernobylin, jonka tilanne on erityisen vaikea, osalta vastaavat luvut olivat 20 prosent- tia ja 8 prosenttia. Talousarvion rakennetta, hallinnointia ja tilejä koskevan avoimuuden puuttuminen johtaa siihen, ettei hallinnoinnista vastaavilla tahoilla ja budjettivallan käyttäjällä ole keinoja taata jatkuvasti varojen optimaa- lista kohdentamista (ks. kohdat 5. 21–5. 23). tärkeitä näille kahdelle maalle. Edunsaajien ja komission välillä ei ole minkäänlaista sopimusta siitä, mitkä reakto- rit olisi suljettava lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, eikä siitä, millä edellytyksillä ne voitaisiin pitää toimin- nassa. Komissio ei ole ohjelmissaan ottanut huomioon poliittisia, yhteiskunnallisia tai taloudellisia realiteetteja, eikä asiaa ole käsitelty riittävän avoimesti, mikä on synnyttänyt jännitteitä suhteessa edunsaajiin (kuten Koz- loduin voimalan tapauksessa). 3. EUROOPAN UNIONIN SOVELTAMA LÄHESTYMIS- TAPA Euroopan yhdentyminen 3. 1 Koska velvoittavaa oikeusperustaa ei ollut (8), Euroopan tasolla ei vielä vuoden 1997 lopussa ollut muodollista yhteisymmärrystä ydinvoimaloiden suunnitte- lun turvallisuutta ja käyttöturvallisuutta koskevista tekni- sistä standardeista. IAEA:n julkaisemaa 25:ttä keskeistä ydinturvallisuusperiaatetta toteutetaan edelleen kunkin jäsenvaltion omien teknisten standardien ja säännösten avulla, mikä ei ole helpottanut EU:n interventioiden toteuttamista KIE-maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden ydinturvallisuusviranomais- ten kanssa. Tavoitteet ja keinot 3. 2 Vuosina 1990—1994 EU:n ydinturvallisuusohjel- mista päätettiin ja ohjelmat pantiin täytäntöön ilman yksiselitteistä kokonaisstrategiaa. Kyseisenä aikana Phare- varoja ohjattiin Kozloduin (Bulgaria) VVER 440-230 -reaktoreita koskeville osa-alueille WANO:n vuonna 1991 määrittelemän toimintaohjelman mukaisesti. Tacis- ohjelmiin kuului aluksi tutkimuksia, joiden ansiosta yhteisöstä olevat osapuolet voivat tutustua Neuvostolii- tossa kehitettyä tyyppiä olevien ydinvoimaloiden teknolo- giaan ja analysoida niiden turvallisuusongelmia. Myö- hemmin ohjelmat suunnattiin laitospaikalla annettavaan apuun, johon kuului laitehankintoja ja jota täydennettiin ydinturvallisuusviranomaisille annetulla tuella. Komissio alkoi tarkastella asiaa vasta neuvoston (9) ja parlamentin toistuvasti esittämien pyyntöjen jälkeen vuonna 1995, ja komissio ehdotti kesäkuussa 1996 Phare/Tacis-komitealle uutta strategiaa, joka kattoi kaikki ydinturvallisuuteen liittyvät toiminta-alat. 3. 3 Vielä vuonna 1996 Venäjän sähköntuotannosta 54 prosenttia perustui RBMK-tyyppisiin reaktoreihin. Liettu- assa sijaitseva RBMK-tyyppinen Ignalinan ydinvoimala ja Bulgariassa sijaitsevat Kozloduin VVER 440-230 -tyyppi- set reaktorit ovat taloudelliselta kannalta ratkaisevan (8) Komission tiedonanto Euroopan unionin ydinenergiateolli- suudesta (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan muk- ainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma) kohta V. 3, KOM(97) 401 lopullinen, 25. syyskuuta 1997. (9) Erityisesti 27. heinäkuuta 1995 pidetyn Phare/Tacis-komitean kokouksen aikana esitetty pyyntö. 3. 4 Komissio ei ole ohjelmissaan eriyttänyt tavoitteita ja keinoja sen mukaan, ovatko reaktorit turvallisuusnäkö- kulmasta katsottuna vanhanaikaisia vai uudenaikaisia. Parannuksia, joiden avulla reaktoreiden elinikää voitaisiin pidentää tavanomaisesta tai ainoastaan lisätä toimintatur- vallisuutta lyhyellä aikavälillä, ei ole määritelty. Koska vanhojen yksiköiden sulkemisajankohdasta ei ollut var- muutta, kyseisenlaiset selvennykset olisivat olleet tarpeen ohjelmatyön ja hankkeiden valinnan johdonmukaisuuden vuoksi. Reaktoreiden käytöstä poistaminen ja purkaminen 3. 5 Vaikka sellaisten reaktoreiden, joiden nykyaikaista- minen on mahdotonta, käytöstä poistaminen ja purkami- nen sekä ydinjätteen käsitteleminen ovat tärkeitä tavoit- teita, niiden osalta ei ole asetettu käyttöön merkittäviä määriä määrärahoja. On totta, että reaktoreiden purka- minen on teknisesti hankalaa ja hyvin kallista. Huoli- matta siitä, että EU:ssa on saatu alan kokemusta joiden- kin erityistapausten (10) yhteydessä, myös EU:lla on tältä osin vastassaan taloudellisia ja käytännön ongelmia. 3. 6 Budjettivallan käyttäjä pyysi varainhoitovuoden 1995 talousarvion selvitysosassa komissiota osoittamaan 150 miljoonaa ecua, varainhoitovuoden 1996 talousar- vion selvitysosassa jälleen 150 miljoonaa ecua ja varain- hoitovuoden 1997 talousarvion selvitysosassa 100 miljoo- naa ecua ympäristöalan hankkeisiin, etenkin RBMK-reak- toreiden purkamiseen. Tällainen esitystapa ei kuitenkaan sinällään riitä todelliseksi toimintakehykseksi, eikä se ja yksityiskohtaisten johda seurannan toteuttamiseen raporttien esittämiseen RBMK-reaktoreiden purkamista koskevan tavoitteen osalta. Tšernobyliä lukuun ottamatta tällaista tavoitetta ei ole kirjattu komission ohjelmiin. 3. 7 Pelkästään Tacis-ohjelmien avulla ei Tšernobylin voimalan purkamisessa ole voitu saavuttaa merkittäviä tuloksia. Monenvälisen rahaston perustaminen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteyteen vuonna 1997 tapahtui myöhäisessä vaiheessa, mutta rahasto vastaa todellisen kansainvälisen yhteistyön tarpeita paremmin kuin kahdenväliset Tacis-ohjelmat, joiden voimavarat ovat rajalliset ja joissa ei kiinnitetä riittävästi huomiota yhteistyöhön muiden rahoittajien kanssa. (10) Grundremmingen A ja Greifswald Saksassa, Chinon ja Saint- Laurent Ranskassa, Windscale AGR ja Berkeley Yhdisty- neessä kuningaskunnassa sekä Vandellos 1 Espanjassa. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/11 Laitehankinnat 3. 8 Komission mukaan laitehankintojen tarkoituksena on vastata kiireellisiin tarpeisiin. Toteuttamisaikojen tar- kastelu osoittaa kuitenkin, ettei näihin kiireellisiin tarpei- siin ole aina voitu vastata tyydyttävällä tavalla. Kuolan ja Sosnovyi Borin voimaloiden johto on vahvistanut, että tällaiset toteuttamisajat ovat tehneet kiireellisten toimien rahoittamisen mahdottomaksi. 3. 9 Koelaitteiden hankkimisen oli lisäksi tarkoitus mah- dollistaa teknologian siirtäminen ja avata tietä laajem- mille teollisille hankkeille, jotka rahoitettaisiin muista lähteistä kuin Tacis-varoista. Pilottihankkeet ovat saaneet osakseen tunnustusta ja arvostusta edunsaajien piirissä. Vaikka tietyt onnistuneet hankkeet, kuten Kalininissa toteutettu sähköläpivientien korvaaminen, osoittavat tä- män toimintatavan olevan tarkoituksenmukainen, tekno- logian siirtämisen edellyttämä teollinen yhteistyö oli vielä vuoden 1997 lopussa melko kehittymätöntä. Muut kuin teolliset toimintaturvallisuusnäkökohdat 3. 10 Teollisten hankkeiden ohjaamisen lisäksi laitospai- kalla annettavaan apuun tulisi liittyä turvallisuusnäkö- kohtien parantamisesta huolehtiminen. Tällaisia koulu- tusta, organisaatiota ja menettelyjä koskevia toimia on kuitenkin vain harvoin toteutettu hankkeiden muodossa; ne on pikemminkin sisällytetty laitospaikalla annettavan avun yleisiin sopimusehtoihin. Näitä tehtäviä ei siis ole määritelty riittävän hyvin, eikä komissio valvo niitä riittä- vässä määrin niin, että niitä voitaisiin todella kehittää, seurata ja arvioida. Tilanne vaihtelee huomattavasti eri voimaloissa. Balakovon voimala, jossa on tällä alalla oltu kaikkein aktiivisimpia, voisi toimia esimerkkinä. Euratom-lainat 3. 11 Euratom-lainoja, joita on ollut käytettävissä vasta maaliskuusta 1994 alkaen, ei ole käytännössä hyödyn- netty vielä vuoden 1997 loppuun mennessä, vaikka vuonna 1995 aloitettiin kolmen merkittävän hankkeen käsittely (ks. liitteen 1 kohdat 4 ja 5). arvioi, että kansainvälisen yhteisön osoittamien varojen määrä on 1 480 miljoonaa ecua. Koska monet rahoitta- jista eivät toimittaneet tarvittavia tietoja (kuten ei komis- siokaan ennen vuoden 1997 puoliväliä), NUSAC-koordi- nointiyksikön luvut ovat vain suuntaa-antavia. Laitetoimituksia koskeva yhteistyö Euroopan rakennus- ja kehityspankin kanssa (NSA) jälleen- jälleenrakennus- ja kehityspankki ja 3. 13 Euroopan komissio eivät ole voineet tehdä merkittävää yhteistyötä, vaikka niiden tavoitteet ovat laitehankintojen osalta samat ydinvoimaloissa, joissa kumpikin toteuttaa kyseisiä toimia (Kozlodui, Sosnovyi Bor, Kuola ja Novovoronezš- ki). On totta, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys- pankin hallinnoimasta ydinturvarahastosta (NSA) rahoi- tetut tarjouspyyntömenettelyt ovat avoimia kaikille rahoittajamaille, kun taas komission järjestämiin tarjous- pyyntömenettelyihin voivat osallistua ainoastaan EU- maat; kuitenkin se, että kummallakin elimellä on oma erillinen laitehankintaohjelmansa, johtaa päällekkäisyyk- siin. Esimerkiksi kahden Kuolan voimalaa koskevan hankkeen (varoventtiilit ja vuodonetsintä) osalta ohjelmia toteutetaan ilman keskinäistä koordinointia. 3. 14 NSA:n rahoitussopimukset muodostavat sopimus- kehyksen, jota voitaisiin soveltaa komission hankintaoh- jelmiin, joihin liittyvät rahoitussopimukset ovat suppeita tai niitä ei ole lainkaan. NSA:n sopimuksissa täsmenne- tään tulevaisuudessa tapahtuvan vanhimpien RBMK- ja VVER 440-230 -yksiköiden käytön lopettamisen, jokai- sessa voimalassa tehtävien turvallisuusanalyysien sekä lai- tehankinnat sisältävien nykyaikaistamisohjelmien ehdot. 3. 15 NSA:n rahoitussopimusten yhteydessä laadittujen talousarvioiden, jotka liittyvät toimitettuja laitteita varten tarvittavien lupien myöntämiseen, sisältämät määrät ovat huomattavasti tarvetta pienemmät, kun taas Tacis-ohjel- missa rahoitusosuus on tältä osin selvästi suurempi. Tämän vuoksi on lisättävä toimien täydentävyyttä sekä komission ja NSA:n välistä koordinointia ydinturvalli- suusviranomaisille annettavan tuen osalta. Monenvälinen koordinointi Yhteistyö muiden osapuolten kanssa G24-ryhmän (NUSAC) antaman tuen koordinointi 3. 12 Komission yhteyteen perustettu ydinturvallisuus- asioita käsittelevä G24-ryhmän koordinointiyksikkö ei ole huolehtinut toimien varsinaisesta koordinoinnista. Itse asiassa sillä ei ole vastuuta (etenkään komission) tukioh- jelmista. Yksikön havaitsemat puutteet ovat vain harvoin interventioille. NUSAC olleet perustana rahoittajien sopimuksissaan viittaa lainkaan 3. 16 Komissio ei IAEA:n kehittämiin työvälineisiin (11). Komission avoi- muus ja yhteistyöhalukkuus IAEA:n suuntaan ovat vähäi- set. (11) Turvallisuusongelmia koskeva luettelo ja luokittelu, ASCOT- suuntaviivat turvallisuusnäkökohtien omaan arviointiin, AS- SET- ja OSART-menetelmät toimintaturvallisuuden arvioimi- seen jne. C 35/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 3. 17 Osa Phare- ja Tacis-ohjelmista rahoitetuista toi- mista sisältyy jäsenvaltioiden omiin kaupallisiin strategi- oihin ja toimintaohjelmiin. Koska nämä kahdenväliset ohjelmat ovat taloudellisesti merkittäviä, ne liittyvät myös tärkeiden eurooppalaisten toimijoiden kaupallisiin strate- gioihin. Kyseisten ohjelmien yhteyttä komission ohjelmiin ei kuitenkaan ole tuotu esiin, joten toimien yhdenmukai- suutta ja tehokkuutta on vaikea todeta. 3. 18 WANO:n ja myöhemmin TPEG-etuyhtymän käyt- töä perusteltiin alun perin länsimaisten käyttäjien asian- tuntemuksen hyödyntämisellä, mutta komissio ei ole riit- tävässä määrin sisällyttänyt WANO:n menetelmiä ja kokemuksia sopimuslausekkeisiinsa. Näin ollen sellaisia käytäntöjä kuin suoritusindikaattoreiden käyttö, saman alan asiantuntijoiden tekemät arvioinnit ja parhaiksi todettujen käytänteiden levittäminen ei ole toteutettu yhdenmukaisesti. 3. 19 Tacis-ohjelman talousarvioista ISTC:lle suoritettava osuus maksettiin ISTC:n toimintatapoja huonosti vastaa- vien menettelyjen mukaisesti. Esimerkiksi vuonna 1997 komission menettelyt johtivat vakaviin rahoitusvaikeuk- siin ISTC:ssä, jonka oli turvauduttava muihin perustajajä- seniin kattaakseen komission viivästyneiden maksujen osuuden; kuitenkaan ei ollut kyse siitä, etteivät komission määrärahat olisi olleet käytettävissä. EU ei ollut vielä vuoden 1997 loppuun mennessä osallistunut USTC:n rahoittamiseen, vaikka vuoden 1996 ohjelman mukaan niin oli tarkoitus. 3. 20 OECD:n alainen Ydinenergiajärjestö (NEA) on suositellut turvallisuustutkimukseen liittyvän strategisen suunnitelman laatimista yhdessä tärkeimpien kumppanei- den kanssa. Lisäksi osallistujien olisi oltava halukkaita jakamaan tutkimustulokset (12). Komission Phare- ja Tacis-interventioihin liittyvien turvallisuusalan tutkimus- ten osalta noudattaman strategian yhteydessä ei mainita ISTC:n toimia eikä pyritä yhteisvaikutuksen aikaansaami- seen alalla. Kuitenkin ISTC on rahoittanut 23 hanketta (6,5 miljoonaa ecua) ydinreaktorien turvallisuuden alalla sekä 41 hanketta (19,6 miljoonaa ecua), jotka koskevat ydinvoima-alan toiminnan turvallisuutta ympäristön kan- nalta. 4. TOIMIEN HALLINNOINTI Kilpailuttaminen sen 118 artiklan 2 kohtaa (13) perusteena tehdessään suoraan palvelusopimuksia, joihin sisältyy huomattavia rahamääriä. Nämä menettelyt koskivat 192 miljoonaa ecua eli 31 prosenttia hankkeista, joiden yhteisarvo on 610 miljoonaa ecua. 4. 2 Varainhoidon valvoja hyväksyi heinäkuussa 1994 pääosaston IA ehdottamat poikkeukselliset ehdot, jotka pohjautuvat toimien luokitteluun ja tiettyihin kriteereihin, joilla poikkeus voidaan perustella. Ehdoissa ei kuitenkaan täsmennetä, millaisia asiakirjoja olisi esitettävä erityisesti sen takaamiseksi, että noudatetusta menettelystä riippu- matta valituksi tulee taloudellisesti edullisin tarjous kuten varainhoitoasetuksen 117 artiklassa säädetään. Ehtojen soveltaminen on johtanut viivästyksiin sekä vaikeuksiin sopimusten käsittelyssä (asiantuntijoiden palkkiot). Hankintayritykset Laitehankintoja koskevien hankkeiden käsittely 4. 3 Komissio päätti vuonna 1994 käyttää hankintasopi- musten hallinnossa apunaan hankintayrityksiä, koska se ei tältä osin luottanut laitospaikalla annettavasta avusta vastaavien EU:n ydinvoimaloiden käyttäjien puolueetto- muuteen tai niiden suoritusten laatuun. Tällainen järjes- tely synnytti jännitteitä, jotka eivät ole omiaan lisäämään työtehoa, ja hämärsi vastuualueita. 4. 4 Komissio hyväksyi hankintayritysten toimia koske- vat yksityiskohtaiset ostomenettelyt vasta vuonna 1996. Menettelyihin sisältyy 35 vaihetta, joista 11 kuuluu lai- tospaikalla apua antavien tahojen tehtäviin, 20 on han- kintayrityksen vastuulla ja 2 komission vastuulla. Edun- saajat, jotka kuitenkin ovat olleet mukana allekirjoitta- massa sopimusta, ovat vastuussa ainoastaan kahdesta vaiheesta: ydinturvallisuusviranomaisten esittämien, luvan myöntämiseen liittyvien vaatimusten sisällyttämisestä so- pimusehtoihin sekä laitteiden lopullisesta hyväksymisestä. Toisin kuin Tacis-ohjelman säännöksissä säädetään, edunsaajat eivät aina osallistu tarjousten taloudelliseen arviointiin. 4. 1 Komissio on ydinturvallisuusalan ohjelmien yhtey- dessä alusta alkaen käyttänyt laajalti varainhoitoasetuk- (12) NEA:n vuoden 1998 alussa julkaisema kertomus Neuvosto- liitossa kehitettyä tyyppiä olevien reaktoreiden turvallisuutta koskevasta tutkimuksesta. (13) Palvelusopimukset voidaan tehdä suoraan, kun kyseessä ovat rahalliselta arvoltaan pienet (perättäisistä Tacis-asetuksista riippuen aluksi enintään 0,3 miljoonan ecun ja myöhemmin enintään 0,2 miljoonan ecun arvoiset) tai lyhytaikaiset hank- keet, voittoa tavoittelemattomille elimille uskotut hankkeet, jo käynnistettyihin hankkeisiin liittyvät lisähankkeet tai kun tarjouspyyntö ei ole tuottanut tulosta. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/13 Kirjaaminen tileihin ja toimien todellinen tilanne 4. 5 Hankintayritysten kanssa tehtyjen Tacis-sopimus- ten (14) arvoksi on komission hankekirjanpidossa mer- kitty 167 miljoonaa ecua, josta 162,5 miljoonaa ecua vastaa ostojen arvioitua määrää ja sopimusten perusteella arvioitu määrä 4,5 miljoonaa ecua (eli keskimäärin 2,8 prosenttia) palkkioita ja hankintayrityksille ostojen hal- linnosta maksettavaa korvausta. Tämän käytännön vuoksi talousarvion toteuttamisesta saadaan sopimusten sisältämien määrien osalta liioiteltu kuva. Hankintayritys- ten tekemien hankintasopimusten arvo oli vuoden 1997 lopussa itse asiassa vain 44,6 miljoonaa ecua, joten hankekirjanpitoon merkityistä menoista olisi vähennet- tävä 118 miljoonaa ecua, jotta ne vastaisivat tosiasialli- sesti toteutuneiden sopimusten arvoa. 4. 6 Maksusitoumusten tilanteesta annettiin näin ollen todellisuudesta poikkeava kuva esittämällä Venäjän (15) osalta 65,8 miljoonaa ecua, Tšernobyliin (16) liittyvien toimien osalta 38,5 miljoonaa ecua sekä muiden Ukrai- nan ja Armeniaan (17) voimaloiden osalta 13,7 miljoonaa ecua. Lisäksi suurin osa hankintayritysten kanssa teh- dyistä sopimuksista tehtiin vuoden lopussa, koska niiden kirjaamistapa mahdollistaa huomattavien maksusitou- muksiin kirjattujen määrien asettamisen nopeasti käyt- töön ja määrärahojen käyttöasteen nostamisen tällä tavoin varainhoitovuoden lopussa. 4. 7 Maksujen osalta komission kirjanpitoon on merkitty lopullisina maksuina 43 miljoonan ecun ennakot, jotka on suoritettu hankintayritysten nimissä avatuille erityisille pankkitileille ja jotka on tarkoitettu hankintasopimusten kattamiseen. Vuoden 1997 loppuun mennessä hankinta- yritykset olivat suorittaneet maksuja ainoastaan 24,3 mil- joonan ecun arvosta. Komission hankekirjanpitoa tarkas- teltaessa olisi otettava huomioon, että siinä esitetty määrä on 18,7 miljoonaa ecua liian suuri toimien todelliseen tilanteeseen verrattuna. Tarvittavaa suurempien määrien maksaminen erityisille pankkitileille saa aikaan sen, että maksumäärärahojen käyttö nopeutuu (18). 4. 8 Hankintayritysten tekemiä sopimuksia tai niiden suorittamia maksuja ei kirjata komission kirjanpitojärjes- telmään eikä hallinnointijärjestelmään. 4. 9 Hankintayritysten mukaan erityisille pankkitileille oli vuoden 1997 loppuun mennessä kertynyt korkoja 2,2 miljoonaa ecua, joita komission yksiköt eivät kuitenkaan ole ohjelmien aloittamisen jälkeen merkinneet kirjanpi- toon eivätkä tarkastaneet. 4. 10 Kaikki nämä käytännöt yhdessä vähentävät tilitie- tojen avoimuutta, joka olisi tapahtumien seurannan ja tarkastamisen kannalta tarpeen. Sopimusmenettelyt 4. 11 Tammikuun 1994 jälkeen on tehty viiden eri han- kintayrityksen kanssa 14 Tacis-ohjelmaan liittyvää sopi- musta (ks. kohta 4. 5); kuitenkin ainoastaan kahden ensimmäisen sopimuksen osalta järjestettiin avoin tarjous- pyyntömenettely tammikuussa ja helmikuussa 1994. Neljä sopimusta tehtiin rajoitetun tarjouspyyntömenette- lyn jälkeen. Loput kahdeksan sopimusta, jotka koskevat 82 miljoonan ecun arvoisia ostoja, tehtiin suoraan, vaikka palkkiot sekä erityisesti toiminnan laajuus olisivat edellyttäneet kilpailuttamista ja teknisen arvioinnin laati- mista. Komission toimien seuranta 4. 12 Pääosaston IA hallintoyksiköllä ei ole ohjelmien toteuttamisen asianmukaisen seurannan edellyttämää määrää henkilöstöä. Sen jälkeen kun yksikkö perustettiin vuonna 1993, sinne on osoitettu 25 toimihenkilöä (viisi vuonna 1994, kuusi vuonna 1995, kymmenen vuonna 1996 ja neljä vuonna 1997). Yksikön palveluksesta on lähtenyt tänä aikana 17 toimihenkilöä (kolme vuonna 1995, viisi vuonna 1996 ja yhdeksän vuonna 1997). Niistä 22 toimihenkilöstä, jotka työskentelivät yksikössä vuoden 1997 lopussa, viiden oli määrä siirtyä muualle vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon kuluessa. Seit- semästä ura-alueen A toimihenkilöstä, jotka vastaavat hallinnoinnista, kolmella (yksi kansallinen asiantuntija ja kaksi ylimääräistä toimihenkilöä) oli vain määräaikainen työsopimus; kaksi näistä päättyi maaliskuun 1998 lopussa. Seitsemästä ura-alueen B toimihenkilöstä kol- mella oli määräaikainen työsopimus (ylimääräisiä toimi- henkilöitä), ja näistä yksi päättyi maaliskuun 1998 lopussa. Tällainen henkilökunnan vaihtuvuus ja työpaik- kojen epävarma luonne ovat johtaneet epäyhtenäiseen hallinnointiin, josta aiheutuu välitöntä haittaa työn kurin- alaisuudelle sekä jälkeenpäin tapahtuvalle toimien seuran- nalle. (14) Ks. liitteen 2 taulukko 2. 4. Vuoden 1997 lopussa tehtiin vain yksi Phare-ohjelmaan liittyvä sopimus; sopimuksen arvo on 1 miljoona ecua (viitenumero: ZZ95280701 97-0779). (15) Italtrendin ja Crown Agentsin kanssa tehdyt sopimukset. (16) GTZ:n (Gesellschaft für technische Zusammenarbeit) kanssa tehdyt sopimukset. (17) Europan ja Fichtnerin kanssa tehdyt sopimukset. (18) Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varain- hoitovuodelta 1997, kohta 5. 8 (EYVL C 349, 17. 11. 1998). 4. 13 Hallinnoinnista vastaava komission henkilöstö ei käytä yhtenäisiä menetelmiä eikä sillä ole käytettävissään luotettavia apuvälineitä hankkeiden seurantaan ja hallin- nointiin. Tietokoneistetussa hallinnointijärjestelmässä (De´sire´e) on puutteita. Hallinnon organisointi tapahtuu suunnittelemattomasti; järjestelmällistä asiakirjojen laati- mista ei edellytetä eikä asiakirjojen pitämisestä ajan tasalla ole annettu selviä suuntaviivoja. Komission yksi- köiden suorittaman seurannan avulla ei ole mahdollista C 35/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 hallita toimien kehittymistä (ks. kohdat 5. 2–5. 3) eikä ratkaista nopeasti edunsaajien ja laitospaikalla annetta- vasta avusta vastaavien tahojen yksiköille esittämiä ongel- mia (ks. kohdat 5. 12–5. 13). 4. 14 Komissio on tehnyt laitospaikalla tapahtuvaa toi- mien seurantaa ja arviointia koskevat alihankintasopi- mukset konsulttien kanssa. Tätä menettelyä alettiin kui- tenkin Venäjällä toteutettavien ydinturvallisuustoimien osalta soveltaa vasta syyskuussa 1995, ja seurantatoimet aloitettiin vasta vuoden 1996 puolivälissä. Monien toi- mien, kuten vuoden 1991 ohjelmaan liittyvien sopimus- ten, osalta ei siis suoritettu minkäänlaista seurantaa tai seuranta toteutettiin vasta myöhäisessä vaiheessa. Komis- sio ei myöskään ratkaise nopeasti konsulttien arviointi- kertomuksissa esiintuomia ongelmia (laitospaikalla annet- tava apu Sosnovyi Borissa, tuki Ukrainan ydinturvalli- suusviranomaisille). 4. 15 Usein palvelujen välisuorituksiin liittyvät laskut, joiden perusteeksi ei ollut esitetty riittäviä tositteita, mak- settiin sen sijaan, että ne olisi hylätty; komission yksiköt vain pyysivät sopimuspuolta toimittamaan tositteet myö- hemmin. Sopimusten rahoitusselvityksiin liittyvien, väli- suoritusten yhteydessä ilmenevien ongelmien käsittelyä lykättiin tällä tavoin joskus loppumaksun suorittamiseen asti (19). Siinä vaiheessa sopimuspuoli ei kuitenkaan enää voi toteuttaa korjaavia toimia, joita sopimuksen täytän- töönpanon kannalta moitteeton varainhoito olisi edellyt- tänyt ensimmäisestä välisuorituksesta alkaen. Komissiolla oli näin ollen vuoden 1997 lopussa useita maksamatto- mia laskuja. Myöskään ei ole olemassa menettelyä tai sopimuslauseketta, jossa määrättäisiin sopimuksiin liitty- vien tilien päättämisestä kirjanpidossa tietyn ajan kulu- essa loppusuorituksen maksamisesta, jotta mahdolliset riita-asiat voitaisiin ratkaista, jotta hankkeiden tilit kuvai- sivat toimien todellista tilannetta ja jotta jäljelle jääneiden määrien osoittamisesta muualle voitaisiin päättää ajoissa (20). 4. 16 Phare- ja Tacis-sopimusten rahoitusselvityksen yh- teydessä komissio kävi vuonna 1997 läpi sopimusten tilanteen, mikä osoittautui kuitenkin vaikeaksi sopimus- perusteisen henkilöstön vaihtuvuudesta ja hyvien hallin- nollisten käytänteiden puutteesta johtuvan taustatietojen puuttumisen takia. Mitään ei ole tehty vastaavanlaisten tilanteiden välttämiseksi tulevaisuudessa. Ohjelmien seuranta paikan päällä 4. 17 Vuoden 1992 Tacis-ohjelman talousarviossa varat- tiin 1 miljoona ecua Moskovaan sijoitettavalle yhteiselle hallinnointiyksikölle (JMU) hankkeiden hallinnointiin ja koordinointiin (21). Ydinvoima-asioista vastaavan ministe- riön (Minatom), ydinturvallisuusviranomaisten (GAN), ydinvoimaloiden käyttäjien (REA) ja muiden asianomais- ten venäläisten järjestöjen edustajista sekä länsimaisista asiantuntijoista koostuvan yksikön tehtävänä oli valvoa, että Tacis-toimet toteutetaan asianmukaisesti, sekä hel- pottaa yhteydenpitoa länsimaisiin instituutioihin. Tällai- sen yksikön tarpeellisuudesta mainittiin uudestaan vuo- den 1993 Tacis-ohjelman yhteydessä; tällöin tuotiin esiin, että asiasta oli keskusteltu Venäjän viranomaisten kanssa yleisemmällä tasolla erityisesti ydinturvallisuutta koske- van sopimuspöytäkirjaluonnoksen yhteydessä. Sopimus- pöytäkirja allekirjoitettiin helmikuussa 1995, mutta siinä käsiteltiin ainoastaan korvausvastuuseen liittyviä kysy- myksiä. 4. 18 Venäjän ydinvoima-asioista vastaavan ministeriön edustajat toivat lokakuussa 1997 käydyissä keskusteluissa esiin huolensa siitä, ettei yhteisen hallinnointiyksikön perustaminen ollut edistynyt. Lopulta marraskuussa 1997 tehtiin kaksi sopimusta yksikön rahoittamisesta 30. syys- kuuta 1999 asti. Määrät kirjattiin vuoden 1994 (0,7 miljoonaa ecua) ja vuoden 1996 (0,3 miljoonaa ecua) ohjelmien yhteyteen. Kun otetaan huomioon, että komis- sion edustusto Moskovassa ei ollut seurannut ydinturval- lisuusohjelmia, yhteisen hallinnointiyksikön puuttuminen merkitsi sitä, että paikan päällä toteutettava, jatkuva ohjelmien seuranta ei ollut Venäjällä mahdollista vuoden 1997 loppuun mennessä. Hallinnointikustannukset 4. 19 Ennen vuotta 1996 komissio ei voinut rahoittaa teknistä tukea toimintamäärärahoista, mutta myöhemmin tämä on ollut mahdollista talousarvion selvitysosan perusteella (22). Tämän teknistä tukea koskevan järjeste- jonka lyn hyödyntämistä koskevassa kertomuksessa, komissio esitti vuoden 1998 alussa, ei kuitenkaan ole tietoja pääosaston IA ydinturvallisuusohjelmiin kohdenta- mista tämän tyyppisistä varoista. Kirjanpitoon merkityt 29,2 miljoonaa ecua, eli 5 prosenttia kaikista vuodesta 1990 alkaen tehdyistä sopimuksista (23), ei vastaa varojen kokonaismäärää. Kyseisestä määrästä puuttuvat esimer- kiksi hankintayrityksille suoritetut 1,8 miljoonan ecun palkkiot sekä laitospaikalla annettavasta avusta huolehti- vien tahojen hallintoon ja toimien tekniseen seurantaan (19) Sopimukset 94-0046, 93-0504, 94-1281 ja 95-0242 kuvasta- vat tätä ilmiötä. (20) Tutkituista 43 sopimuksesta 15:een liittyi 31. joulukuuta 1997 maksattamatta olevia määriä yhteensä 5,9 miljoonan ecun arvosta siitä huolimatta, että sopimusten voimassaolo oli lakannut yli vuotta aikaisemmin (sopimukset 93-0958, 94-1263, 93-0533, 94-0120, 94-0491, 94-0116, 93-0410, 94-0547, 95-0775, 95-0774, 94-1281, 93-0972, 95-0190, 93-0895 ja 94-0028). (21) Myös Kiovassa, Ukrainassa, sijaitsevaa yhteistä hallinnointi- yksikköä (Joint Management Unit) varten varattiin 1 mil- joona ecua. (22) Kyseisten menojen kokonaismäärä ei saa ylittää 2:ta prosent- tia Phare-määrärahoista eikä 3,5:tä prosenttia Tacis-määrära- hoista. (23) Ks. taulukko 1, sarake ”Ohjelmatyö, hallinnointi, arvi- ointi”. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/15 käyttämät varat, joita on vaikea eritellä, koska komissio ei edellytä, että asiantuntijat sisällyttävät kertomuksiinsa tarkkoja kirjanpitotietoja. 4. 20 Ohjelmien ja hankkeiden hallinnoinnin (hallinto- ja toimintamäärärahoista suoritettavat) kokonaiskustannuk- set eivät käy ilmi komission käyttämien monimutkaisten mekanismien vuoksi (24). Kirjanpitoon merkityt 5 pro- senttia ylittävät budjettivallan käyttäjän vuodesta 1996 alkaen asettamat rajat; ylityksillä ei ollut kuitenkaan ehkäisevää vaikutusta, vaan hallinnoinnissa todettiin sit- temmin puutteita. 5. TUEN ASETTAMINEN KÄYTTÖÖN JA SAAVUTETUT TULOKSET Ohjelmatyö 5. 1 Ohjelmien alkuvaiheessa vuosina 1990–1992 valitut hankkeet perustuivat länsimaisten asiantuntijoiden ehdo- tuksiin, ja niistä oli vain vähän käytännön hyötyä edun- saajille (25). Vuodesta 1993 alkaen yhteistyö suuntautui hankkeisiin, jotka vastasivat tarpeita aiempaa paremmin. Asetettujen ensisijaisten tavoitteiden vuoksi vuosittaisten ohjelmien laatimiseen on kuitenkin aina liittynyt vaikeuk- sia ja väärinkäsityksiä edunsaajien keskuudessa, etenkin Venäjällä. Vuosien 1993 ja 1994 ohjelmissa ei eritelty edes alustavasti yhtään hanketta Sosnovyi Boria varten, vaan hankkeiden määrittely tapahtui vasta jälkeenpäin. Muiden venäläisten voimaloiden, joita koskevista talous- arvioista päätettiin vuonna 1993, osalta talousarviovaro- jen käytön yksityiskohdista voitiin sopia vasta laaditta- essa vuoden 1994 ohjelmaa. Paikan päälle tehtyjen tar- kastuskäyntien yhteydessä todettiin, että tiedonkulun ja selvitysten riittämättömyys aiheuttivat lisäksi väärinkäsi- tyksiä, jotka haittasivat yhteistyön sujuvuutta. Tilannetta ei auttanut se, että komission edustajat kävivät paikalla vain harvoin. 5. 2 Useissa tapauksissa ohjelmiin sisällytettäviä hank- keita peruutettiin tai muutettiin tai hankkeisiin lisättiin uusia osia vielä sen jälkeen, kun komissio oli jo tehnyt hankkeita koskevat päätökset. Näin ollen komissio ei aina kyennyt seuraamaan ohjelmien sisällön muuttumista eikä hallitsemaan resurssien kohdentamista: a) Niissä tapauksissa, joissa toimet on jaettu useisiin peräkkäisistä vuosittaisista ohjelmista rahoitettaviin osiin, eri vaiheiden tuloksia ei aina ole arvioitu ennen seuraavan vaiheen määrittelemistä ja aloittamista. Tämä puute on useissa tapauksissa johtanut siihen, että hankkeiden sisältö (tietokoneverkko ja myöhem- min käytönhallintajärjestelmä Sosnovyi Borissa sekä turvallisuusmuuttujien näyttö ja myöhemmin kunnos- sapito-osaston hallintajärjestelmä Kalininissa) tai sopi- musten taloudellisuusnäkökohdat (RBMK-reaktorei- den turvallisuuden arvioiminen) eivät ole komission hallinnassa. Tämä vaara on olemassa myös Sosnovyi Borin valvomon parhaillaan valmisteltavan nykyai- kaistamishankkeen kohdalla. b) Kaksi merkittävää hanketta, tekninen keskus (Nikiet) (2 miljoonaa ecua) ja reaktorisydämen suojaamis- hanke Kuolassa (4 miljoonaa ecua), peruutettiin, mutta jäljelle jääneitä talousarviovaroja (3,3 miljoo- naa ecua) ei kohdennettu uudelleen. Kuolan tapauk- sessa peruuttaminen tapahtui sen jälkeen, kun oli maksettu 2,7 miljoonaa ecua tutkimuksista, jotka eivät kuitenkaan johtaneet alun perin suunniteltuihin investointeihin. c) Useita hyödyllisiä hankkeita (vesikemia Kuolassa sekä palonilmaisimet ja polttoaineen latauksen valvonta Balakovossa) supistettiin sellaisten rajoitusten vuoksi, joita oli asetettu hanketta tai voimalaa varten kyseisen alustavasti vuosittaisen ohjelman myönnetyille määrärahoille. Komission olisi tällaisissa tapauksissa arvioitava, kannattaisiko hankkeita jatkaa niin, että niille siirrettäisiin muualla käyttämättä jää- neitä varoja. talousarviossa d) On myös toteutettu sellaisia töitä, jotka eivät ole olleet sopimusten mukaisia, koska komissio ei puuttu- nut asiaan silloin, kun tilanteen kehittyessä ilmeni, että alkuperäiset sopimusehdot eivät olleet tarkoituk- senmukaiset (tuki Liettuan ydinturvallisuusviran- omaisille). 5. 3 Ohjelmien sisältö on siis vaihdellut kullekin voima- lalle myönnettyjen määrärahojen rajoissa, ja toimet ovat usein kehittyneet aktiivisimman osapuolen haluamaan suuntaan. Koska osapuolia on monia ja koska toimet ovat erilaisia, on vaikea ylläpitää johdonmukaista koko- naisuutta. 5. 4 TPEG-etuyhtymällä on vuodesta 1992 alkaen ollut kasvava merkitys komission ohjelmista käytävissä keskus- teluissa ja ohjelmien laatimisessa. Komissio ei kuitenkaan ole osallistunut useisiin edunsaajien luo tehtyihin tarkas- tuskäynteihin. Komissio on tältä osin delegoinut tehtä- viään liian suuressa määrin (26). 5. 5 Niitä suhteita, joita yhteisellä tutkimuskeskuksella (YTK) oli jo entuudestaan Itä-Euroopan ydinvoimayhtei- söön, on hyödynnetty vain harvoin yhdessä edunsaajien kanssa toteutetussa toimien suunnittelussa. Komissio (24) Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varain- hoitovuodelta 1997, kohdat 5. 37–5. 39 (EYVL C 349, 17. 11. 1998). (25) Suomessa 27. –29. elokuuta 1997 järjestetyn VVER-käyttäjä- maiden ydinturvallisuusviranomaisten yhteistyökokouksen (Cooperation Forum for VVER Regulators) pöytäkirjat. (26) Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin MED-ohjelmista antamassaan erityiskertomuksessa nro 1/96 tarkastellut niitä edellytyksiä, joilla komissio julkisen vallan käyttäjänä voi siirtää toimivaltaa ulkopuolelleen (EYVL C 240, 19. 8. 1996, kohdat 39–57). C 35/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 tehtäväksi lopussa antaa päätti vasta varainhoitovuoden 1997 YTK:n laatia Tacis-ohjelmaan sisältyvien hankkeiden ehdot. Aiemmin tämä oli ollut TPEG-etuyh- tymän tehtävänä. Toimivallan siirtäminen tällä tavoin YTK:lle on aiempaa parempi tapa huolehtia asianmukai- sesti komissiolle kuuluvasta, ohjelmien käsittelyyn ja ohjelmia koskevien päätösten tekemiseen liittyvästä vas- tuusta. Lisäksi YTK on ydinvoima-alan toimijoihin näh- den riippumaton, kun taas TPEG-etuyhtymän, onpa sen suhde EU:hun millainen hyvänsä, on vaikea irrottautua jäsentensä odotuksista toimia teollisuuden hyväksi. Laitospaikalla talousarviovarat toteutettavaan toimintaan osoitetut vaan apuun. Taulukosta käy ilmi, että suurin osa hank- keista koskee teollisuuslaitteita. Hankkeet koskivat vain harvoin muita toimintaturvallisuuden parantamiseen liit- tyviä näkökohtia, joiden merkitystä on kuitenkin koros- tettu vuoden 1992 Tacis-ohjelmasta lähtien: a) organisaatioon ja inhimillisten tekijöiden huomioon ottamiseen liittyvät toimet (menettelyjen parantami- nen, koulutus sekä ihmisen ja koneen vuorovaikutus- kohta) b) laitehankintoihin liittyvät toimet, joiden tarkoituksena on parantaa laitteiden käyttöturvallisuutta (dokumen- taatio, tapahtumaraportointi, tarkastukset, kunnossa- pito, koulutus) 5. 6 Taulukossa 4 on luettelo hankkeista, jotka liittyvät neljässä venäläisessä voimalassa laitospaikalla annetta- c) teknologian siirtäminen, jotta varmistetaan toimien jatkuvuus paikallisen laitetuotannon avulla. Laitospaikalla annettavaan apuun liittyvien hankkeiden luonne Venäjän federaatiossa sijaitsevassa neljässä ydinvoimalassa, joihin tehtiin tarkastuskäynti (miljoonaa ecua) Taulukko 4 Hanke RBMK Sosnovyi Bor VVER 213/230 Kuola VVER 320 Yhteensä Kalinin Balakovo Määrä Käytönvalvontajärjestelmät Kunnossapito-osaston hallintajärjestelmä Tietokoneistetut järjestelmät yhteensä Säätö- ja varoventtiilit Jätteenkäsittely Vesikemia, vuodonetsintä Putkiston puhdistaminen ja suodatus Varaosat Valvomoiden nykyaikaistaminen Palontorjunta Sähkötehon syöttö Polttoaineenlataus Turbiinivärähtelyt Reaktorin neutronivuonmittaus Työvälineet Sähköläpiviennit Vedyntorjunta Säteilysuojelu (ALARA) Hätäjäähdytyspumput Höyryn virtausmittari Korroosion valvonta 4,29 4,29 3,00 0,20 3,00 0,20 0,90 2,00 3,00 2,30 1,00 1,50 0,60 Teollisuuslaitteet yhteensä Laadunvalvonta ja organisaatio Koulutus Todennäköisyyspohjaiset turvallisuusarvioinnit Muut hankkeet yhteensä Kohdentamattomat tai peruuntuneet talousarviovarat Ohjelmiin varatut määrät yhteensä 7,30 10,40 0,50 0,50 1,97 14,06 0,30 0,30 0,85 11,55 2,50 2,00 4,50 2,15 0,09 1,62 0,80 0,55 1,10 1,25 1,00 0,48 0,85 0,70 0,30 0,10 10,99 0,38 15,87 3,00 0,20 0,86 3,97 1,41 0,50 0,84 1,00 0,47 0,25 12,50 1,30 0,70 2,00 0,65 15,15 6,79 2,00 8,79 7,15 6,29 4,78 4,77 3,16 3,00 2,20 1,94 1,90 1,25 1,00 0,95 0,85 0,70 0,60 0,30 0,25 0,10 41,19 1,30 1,20 0,30 2,80 3,85 56,63 % 12,0 3,5 15,5 12,6 11,1 8,4 8,4 5,6 5,3 3,9 3,4 3,4 2,2 1,8 1,7 1,5 1,2 1,1 0,5 0,4 0,2 72,7 2,3 2,1 0,5 4,9 7 100 Lähde: tarkastuskäynnit paikan päällä sekä paikalla olevien asiantuntijoiden raportit. Määrät vastaavat joko allekirjoitettuja sopimuksia tai varattuja talousarviovaroja, jos sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/17 5. 7 Voimaloiden tilanteissa on huomattavia eroja, vaikka kunkin voimalan toimintaturvallisuu- teen osoitetaan vuosittain sama määrä Tacis-talousarviovaroja (vuosittain noin 4 miljoonaa ecua voimalaa kohden), jotka myös jakautuvat yhdenmukaisesti laitospaikalla annettavan avun ja hankkeiden välillä. Laiteostojen osalta ei ole voitu osoittaa, että tällainen määrärahojen jakautuminen on vaikuttavuuden kannalta perusteltua. Viivästykset ja toimien täytäntöönpanon nykytilanne Sopimusten käsittelyn kesto 5. 8 Taulukossa 5 tarkastellaan tutkittujen toimien osalta sitä, kuinka paljon aikaa kului komission päätöksestä sopimuksen allekirjoittamiseen. Eniten aikaa kului ydinturvallisuusviran- omaisille annettavan avun (keskimäärin 882 päivää) sekä hankintasopimusten, joiden hallin- nosta vastaavat hankintayritykset, yhteydessä (keskimäärin 705 päivää). Päätösten valmistelu- vaiheen, joka jo sinällään on johtanut siihen, että komissio tekee suurimman osan hankkeita koskevista päätöksistä varainhoitovuoden lopussa, lisäksi aikaa saattaa näin ollen kulua noin kaksi vuotta. Komission päätöksen tekemisestä sopimuksen allekkirjoittamiseen kulunut aika tarkastettujen toimien osalta Taulukko 5 ä ä v i ä P 1 400 1. 400 1 200 1. 200 1 000 1. 000 800 800 600 600 400 400 200 200 - – Bistand på stedet Bistand til sikkerhedsmyndighederne Undersøgel-ser og analyser af sikkerheden a l l i a k a p s o t i a L u p a a v a t t e n n a - r u t n d y i u p A - s u u s i l l a v e l l i i s a m o n a r i v a j t e s k u m k t u T i - s u u s a v r u t t i s y y a n a Mindste antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten Højeste antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten t e Gennemsnitlige antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten e t t i a L i l l l i u p a - a j i t n u t n a s A i e l l i o s s m o k Leveringer (direkte kontrakter) t y d h e t n a a r o u s ( ) t e s k u m p o s i t e e t t i a L i t u d o g e e d ( l ) t e s k u m p o s i i l t e s a n e k a K i Bistand til Kommissio-nen Leveringer (delegerede kontrakter) Alle kontrakttyper Sopimustyyppi Mindste antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika lyhimmillään Gennemsnitlige antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika keskimäärin Højeste antal dage fra afgørelsen til undertegnelsen af kontrakten Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika pisimmillään Sopimustyyppi Laitospaikalla annettava apu Apu ydinturvallisuusviranomaisille Tutkimukset ja turvallisuusanalyysit Asiantuntija-apu komissiolle Laitteet (suoraan tehdyt sopimukset) Laitteet (delegoidut sopimukset) Kaikenlaiset sopimukset Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika lyhimmillään Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika keskimäärin Päätöksen tekemisestä sopimuksen allekirjoittamiseen kulunut aika pisimmillään 43 741 42 121 474 217 42 308 882 493 400 682 705 511 713 1 063 987 763 840 1 227 1 227 t e s k u m p o s i (päivää) Tutkitut sopimukset yhteensä 17 3 10 10 3 16 59 C 35/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Muiden valmisteltavien, laitehankintoja koskevien hankkeiden tilanne 31. 12. 1997 (delegoidut sopimukset) Päätöksen tekemisestä sopimusehtojen hyväksymiseen kulunut aika keskimäärin Sopimusehtojen hyväksymisestä keskimäärin kulunut aika 31. 12. 1997 mennessä Päätöksen tekemisestä keskimäärin kulunut aika 31. 12. 1997 mennessä (yhteensä) Sopimusehdot parhaillaan laadittavana Sopimusehdot hyväksytty, sopimus vielä tekemättä 799 518 725 1 317 9. 2. 1999 (päivää) Tutkitut sopimukset yhteensä 8 9 5. 9 Hankintayritysten kanssa tehdyt sopimukset ovat ainoastaan välivaiheen asiakirjoja, joista ei ilmene, mikä on hankintatoimien tilanne. Varainhoitovuoden 1997 loppuun mennessä tutkitusta 38 toimesta vain 16 oli sellaisia, joiden osalta oli tehty sopimus; sopimuksen allekirjoittaminen oli tapahtunut keskimäärin 705 päi- vää (27) sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt sen osalta päätöksen. Viisi tointa oli peruutettu ennen sopimusehto- jen hyväksymistä. Muiden sopimusten, jotka kaikki kos- kivat Venäjää, osalta käsittelyyn oli kulunut kohtuutto- man paljon aikaa. Kahdeksan toimen sopimusehtoja ei ollut hyväksytty 31. joulukuuta 1997 mennessä, kun päätöksestä oli kulunut keskimäärin 725 päivää. Yhdek- sän muun toimen osalta sopimusehdot oli hyväksytty, mutta sopimuksia ei ollut allekirjoitettu, vaikka komis- sion päätöksestä oli kulunut keskimäärin 1 317 päivää. Toimintaturvallisuushankkeiden täytäntöönpanon tilanne 5. 10 Taulukossa 6 on yhteenveto toimintaturvallisuutta koskevien Tacis-ohjelmien täytäntöönpanon tilanteesta vuosina 1992–1997 Sosnovyi Borin (RBMK 1000), Kuo- lan (VVER 440-320 ja 440-213) sekä Kalininin ja Bala- kovon (VVER 1000-320) voimaloiden osalta. Näissä nel- jässä voimalassa oli vuoden 1997 loppuun mennessä toteutettu laitospaikalla annettavaan apuun liittyvästä, vuosien 1992–1995 ohjelmiin kuuluvasta 52 hankkeesta ainoastaan 14 (kaikki Kalininissa ja Balakovossa). Kahta hanketta toteutettiin parhaillaan, ja 11 hanketta oli peruutettu. Muut hankkeet sekä vuosien 1996 ja 1997 ohjelmiin liittyvät hankkeet olivat vielä valmisteluvai- heessa. Laitospaikalla annettavaa apua sekä toimintaturvallisuuden parantamista koskevat vuosien 1992–1997 Tacis-ohjelmat, jotka toteutettiin Kuolassa, Sosnovyi Borissa, Kalininissa ja Balakovossa (Venäjän federaatio) Taulukko 6 a u c e. j l i m % 25 25 20 20 15 15 10 10 5 5 0 0 90% 80% 100% 70% 60% 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 40% 30% 50% 10% 20% 0% Vuosien 1992–1997 ohjelma Programmes 1992 to 1997 Programmes 1992 to 1997 Contracts concluded Tehdyt sopimukset Contracts concluded Payments made Sosnovy Bor Sosnovyi Bor Kola Kuola Kalinin Kalinin Balakovo Balakovo Ydinvoimala Payments made Suoritetut maksut Suunniteltu: hankkeiden Previsto: parte dei osuus voimalalle myönnetyis- progetti nella dotazione tä talousarviovaroista destinata alla centrale Previsto: parte dei progetti nella dotazione destinata alla centrale Realizzato: parte dei progetti nei contratti conclusi Toteutettu: hankkeiden osuus tehdyistä sopimuksista Realizzato: parte dei progetti nei contratti conclusi Sosnovy Bor Sosnovyi Bor Kola Kuola Kalinin Kalinin Balakovo Balakovo Total Yhteensä Ydinvoimala (27) Sopimusehtojen hyväksymiseen oli kulunut 446 päivää ja sopimuksen tekemiseen 259 päivää. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/19 (miljoonaa ecua) Ohjelmat Talous- arvio Sopi- musten määrä Tehdyt sopimukset Maksut % talous- arviosta Sopi- musten määrä Summa % talous- arviosta % sopimuk- sista Summa % sopimuk- sista % talous- arviosta Sosnovyi Bor josta Kuola josta Kalinin josta Balakovo josta josta laitospaikalla annettava apu liitännäishankkeet laitospaikalla annettava apu liitännäishankkeet laitospaikalla annettava apu liitännäishankkeet laitospaikalla annettava apu liitännäishankkeet 16 6 10 19 6 13 35 6 29 33 6 27 Yhteensä 103 laitospaikalla annettava apu liitännäishankkeet 24 79 19,08 100 5,02 14,06 18,00 6,45 11,55 22,73 6,86 15,87 19,73 4,58 15,15 79,54 22,91 56,63 26 74 100 36 64 100 30 70 100 23 77 100 29 71 6 5 1 6 5 1 11 3 8 12 5 7 35 18 17 7,71 4,72 2,99 6,26 5,98 0,28 9,78 7,02 2,76 8,62 3,65 4,97 32,38 21,37 11,01 40 94 21 35 93 2 43 102 17 44 80 33 41 93 19 100 2,16 61 39 100 96 4 100 72 28 100 42 58 1,35 0,81 3,37 3,09 0,28 6,63 3,87 2,76 4,75 1,79 2,96 100 16,91 66 34 10,10 6,81 28 29 27 54 52 100 68 55 100 55 49 60 52 47 62 11 27 6 19 48 2 29 56 17 24 39 20 21 44 12 Lähde: komission ohjelmat ja kirjanpito, hankintayritysten raportit. 5. 11 Mainittujen neljän voimalan osalta tehdyt sopi- mukset kattoivat vuoden 1997 lopussa 93 prosenttia laitospaikalla annettavaan apuun tarkoitetuista alusta- vista talousarviovaroista, mutta vastaava osuus oli laitos- paikalla annettavaan apuun liittyvien käytännön hankkei- den kohdalla vain 19 prosenttia. Hankkeita koskevat sopimukset olisi pitänyt tehdä pian laitospaikalla annetta- vaa apua koskevien sopimusten tekemisen jälkeen, mutta useimpien voimaloiden osalta havaittiin tältä osin vakavia viivästyksiä. Näin laitospaikalla annettavaa apua koske- vien sopimusten kesto ja kustannukset olivat suhteetto- man suuret asianomaisiin käytännön hankkeisiin nähden. Komissio ei toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä tämän kehityksen hillitsemiseksi, vaikka ongelma oli havaittu jo toteutettaessa vuoden 1992 ohjelmaa. Kahden vanhim- man voimalan, joissa apua tarvittiin kaikkein kiireellisim- min (Sosnovyi Borin ja Kuolan voimalat), osalta toteu- tusta kuvaavat määrät ovat erityisen alhaiset huolimatta asiantuntija-apuun investoinneista. Tämä epätasapaino korostuu erityisesti Kuolassa, missä suoritetut maksut ovat vain 2 prosenttia hankkeiden talousarviosta, vaikka 48 prosenttia laitospaikalla annet- tavaan apuun tarkoitetuista määristä on maksettu. tehdyistä suurista 5. 12 Hankkeiden myöhästymisen pääasialliset syyt ovat seuraavat: ajan kuluttua (vesianalysaattorit ja tietokonelaitteistot Kalininissa sekä varaosat Kuolassa ja Balakovossa); b) hallinnon raskaus, jonka vuoksi syntyy vaikutelma kilpailuttamisesta, vaikka kyseessä on tekninen tai kaupallinen monopolitilanne (jätteenpoltto Kuolassa); kuitenkin näitä tilanteita voitaisiin hallita vaihtoeh- toisten menettelyjen (28) avulla sen takaamiseksi, että laitteet saadaan kohtuulliseen hintaan; c) lupien saaminen Venäjän viranomaisilta (vedyntor- junta, vesikemia ja jätteen bituminoinnin valvonta Kalininissa); d) eri voimaloita koskevien ohjelmien välisen mahdolli- sen synergian ottaminen huomioon myöhäisessä vai- heessa (Balakovon ja Kalininin varoventtiilit); e) sopimusehtojen ja teknisten arviointien riittämätön laatu (värähtelyanalyysi Kalininissa, vesikemia Bala- kovossa sekä varoventtiilit Kozloduissa); f) laitehankintoja ja atk-kehittämistyötä käsittävien yh- distelmähankkeiden käsittelyyn ja seurantaan tarkoi- tettujen tyydyttävien menettelyjen puuttuminen (tieto- koneverkko Sosnovyi Borissa, simulaattorit Kuolassa ja kunnossapidon hallintajärjestelmä Kalininissa). a) ostomenettelyjen ja etenkin laitteiden alkuperää kos- kevien kysymysten käsittelyn huomattava hitaus, jota vielä pahentaa se, että komissio ei vastaa lainkaan, kun sille ilmoitetaan ongelmista, tai se vastaa pitkän (28) Samanlaisessa tilanteessa länsimaiset toimijat hyödyntävät korvaavia menetelmiä, kuten hintojen erittelemistä ja analy- soimista tai puitesopimusten tekemistä. C 35/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 5. 13 Sekä edunsaajat että paikan päällä olevat asiantun- tijat korostavat sitä, ettei alkuperäisissä toimintasuunni- telmissa asetettuja määräaikoja noudateta sekä sitä, että laitetoimitusten tosiasiallisia aikatauluja ei voida enna- koida. Toimitusajankohta on erityisen tärkeä silloin, kun laitteet on asennettava paikalleen voimaloiden vuosiseiso- kin aikana. Keskeisinä epäkohtina pidetään tarjouspyyn- töjen ja sopimusten käsittelyn hitautta, komission menet- telyjen monimutkaisuutta ja hitautta, osapuolia velvoitta- vien aikataulujen puuttumista, epätietoisuutta asiakirjojen käsittelyn etenemisestä sekä edunsaajille annettujen osal- listumismahdollisuuksien riittämättömyyttä hankkeiden hallinnoinnin (erityisesti tarjousten arvioimisen ja lasku- jen hyväksymisen) yhteydessä. 5. 14 Hankkeiden täytäntöönpanon eteneminen riippuu pääasiassa laitospaikalla annettavaan apuun sisältyvien suoritusten laadusta. Valitun organisointitavan mukaisesti ainoastaan paikalla olevat asiantuntijat voivat tosiasialli- sesti johtaa toimia. Komission valvonta on liian vähäistä, minkä vuoksi suorituksia ei ole voitu sovittaa vastaamaan parhaiksi todettuja käytänteitä. Tämä on johtanut siihen, että erilaisten interventioiden yhteydessä ja eri ydinvoima- loissa on saatu hyvin vaihtelevia tuloksia. Apu ydinturvallisuusviranomaisille 5. 15 Ydinturvallisuusviranomaisille lupien myöntämistä varten annettavan avun osalta on saatu aikaan merkittä- vää edistystä huolimatta siitä, että asiaa koskevia standar- deja ja säännöksiä ei ole Euroopassa yhdenmukaistettu (ks. kohta 3. 1). EU:n avun ansiosta Venäjän ydinturvalli- suusviranomaiset ovat saaneet käyttöönsä lainsäädännöl- lisiä välineitä sekä yleisiä menettelyjä, joiden avulla on mahdollista laatia suuntaviivat nykyaikaistamisohjelmien täytäntöönpanolle. Ydinturvallisuusviranomaisten toimin- taa vaikeuttaa kuitenkin varojen vähäisyys. 5. 16 Lupien myöntämisessä rahoittamilleen laitteille ko- missio soveltaa toimintatapaa, jota kutsutaan kaksi plus kaksi -toimintatavaksi ja johon sisältyy jokaisen hank- keen osalta yhtäältä laitospaikalla annettavaan apuun liittyvä apu käyttäjille ja toisaalta avun antaminen ydin- turvallisuusviranomaisille lupien myöntämistä varten. Länsi-Euroopan ydinturvallisuusviranomaiset auttavat itäeurooppalaisia kollegoitaan ja siirtävät tällä tavoin heille taitotietoaan; näin toimii myös käyttäjille suunnattu apu. Toimintatapaan liittyvät ongelmat koskevat neljän osapuolen välistä yhteistyötä ja koordinointia. 5. 17 Tacis-ohjelmista rahoitettuja laitteita koskevat, lupien myöntämiseen liittyvät ongelmat tulivat esiin vasta myöhäisessä vaiheessa, mikä johtuu ohjelmien toteuttami- sen viivästymisestä sekä ydinturvallisuusviranomaisten toimintakyvyn asteittaisesta kasvamisesta. Venäjällä ky- seiset menettelyt uhkaavat hidastaa ohjelmien toteutta- mista yhä enemmän, koska olemassa olevat säännökset ja niiden soveltamisessa tarvittavat tehtävät ja resurssit ymmärrettiin ja otettiin huomioon vasta myöhäisessä vaiheessa eikä tuolloin huolehdittu riittävästi koordinoin- nista. Myös laitospaikalla annettavan avun merkitys osapuolten välisten suhteiden katalysaattorina on tässä tekijä. yhteydessä onnistumisen kannalta ratkaiseva Komission olisi lisäksi huolehdittava siitä, että uusista menettelyistä kussakin voimalassa saadut kokemukset annetaan nopeasti tiedoksi muissa kohteissa. Turvallisuutta koskevat tutkimukset ja analyysit 5. 18 Vuoden 1991 Tacis-ohjelman yhteydessä oli tarkoi- tus toteuttaa noin 40 miljoonaa ecua maksavat tutkimuk- set ja kyseisestä määrästä suoritettiinkin noin 34 miljoo- naa ecua; kuitenkin Venäjän viranomaiset olivat kesäkuu- hun 1997 mennessä saaneet ainoastaan yhden tutkimuk- sia koskevan loppukertomuksen. Huolimatta siitä, että komission ja Venäjän federaation helmikuussa 1995 alle- kirjoittama sopimuspöytäkirja selkeytti tilannetta, useat merkittävät sopimuspuolet katsovat voivansa kieltäytyä toimittamasta tutkimustuloksia edunsaajille sillä perus- teella, että Venäjä ei ole ratifioinut Wienin sopimusta ja että korvausvastuujärjestelmään liittyy epävarmuusteki- jöitä. Näin ollen edunsaajien näistä tutkimuksista saama hyöty sekä tutkimusten vaikutus Venäjällä toteutettavien nykyaikaistamisohjelmien sisältöön jää vähäiseksi. 5. 19 Suunnittelun turvallisuutta koskevat tutkimussopi- mukset annetaan pääsääntöisesti venäläisille instituuteille alihankintasopimusten kautta. Alihankintasopimusten so- pimusehdot ovat usein täysin samanlaiset kuin pääsopi- musten sopimusehdot, joten on erittäin vaikea arvioida EU:sta peräisin olevan sopimuspuolen ja venäläisen ali- hankkijan työmäärää. Kuitenkin töiden tarkka jakautu- minen pääsopimuspuolen ja alihankkijan välillä on kes- keinen tekijä hintojen avoimuuden kannalta, sillä länsi- maisten asiantuntijoiden palkkiot ovat sopimuksista riip- puen 10–15 kertaa korkeammat kuin itäeurooppalaisille asiantuntijoille, joilla on vastaava pätevyys, maksettavat palkkiot. Eräässä tarkastetussa tapauksessa (tutkimus reaktoriastian haurastumisesta Kuolan ja Novovoronž- skin voimaloissa) komissio oli ilman riittäviä ennakkotut- kimuksia edellyttänyt tarjoajilta tietyn hintaisia alihankin- tasopimuksia, jouduttiin neuvottelemaan pääsopimuksen tarjouskilpailun jälkeen uudelleen, jolloin niiden arvo nousi. ja hinnoista 5. 20 Alihankintasopimuksiin sisältyy hyvin yksipuolinen lauseke, jonka mukaan maksut alihankkijalle suoritetaan vasta sen jälkeen, kun komissio on maksanut pääsopi- muspuolen esittämän laskun. Kolmessa tapauksessa (29) komission kanssa pääsopimuksen tehneet osapuolet mak- (29) Sopimukset numero 93-0490, 93-0502 ja 95-0844. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/21 soivat venäläisille alihankkijoille vain pienen osan niille kuuluvista määristä, vaikka kaikki alihankintasopimuksissa määrätyt työt oli suoritettu. Pääsopimuspuolten ja komission hitaus varojen maksattamisessa aiheuttaa vahinkoa alihankkijoille sekä yhteistyölle EU:n kanssa. Määrärahojen tosiasiallinen käyttöönasettaminen 5. 21 Taulukossa 7 esitetään ne komission päätökset, joita oli 31. joulukuuta 1997 mennessä alettu panna täytäntöön sopimusten avulla. Taulukossa on hankekirjanpitoon merkittyjen sopimusten ja maksujen osalta otettu huomioon havaitut pääasialliset määrittelyistä johtuvat poikkeamat, jotka liittyvät vuoden 1991 Tacis-ohjelman määrärahojen käsittelyyn hankekirjan- pidossa sekä ennen kaikkea hankintayritysten kanssa tehtyihin sopimuksiin. Sopimusten tosiasiallisesti kattamat Phare- ja Tacis-päätökset 31. joulukuuta 1997 Taulukko 7 (miljoonaa ecua) 300,0 300,0 250,0 250,0 200,0 200,0 150,0 150,0 100,0 100,0 50,0 50,0 a u c e a a n o o j l i m – - t i e h r e h c s s b e i r t i s u u s i l l a v r u t e B i - a t n m o T i t e s i r e e n e G , i t n e , d t u e g S s n k e u n g u e e m g s o u z A k e b t u t r a t u a B i l l u e t t i n n u u s n e d r ö h e b - s t i e h r e h c S i i t e s a m o n a r i v - s u u s i l l a v r u t n d Y i e l l ä f b A i , e n a o t t l o P , o e f f j e t ä n d y i t s n n e r B l y b o n r l e y h c b s o T n r e š T , l g n u , n ö a y p t m a m m a r g l e o r j P h O g n i t u n t l a i o w r n e V n i l l a h / C T S C U C T T S S U C T S / I I l e t t i d n u M - a e n t e n s e e d w e h g o u z k t i s e g i t s n o S t a m o t t a m a j t u u M h c n i Beschlüssexxxxxx Päätökset Beschlüssexxxxxx Tatsächlich vergebene Verträge Tosiasiallisesti toteutuneet sopimukset Tatsächlich vergebene Verträge Tatsächliche Zahlungen Tatsächliche Zahlungen Tosiasialliset maksut Toiminta-ala C 35/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti t y t i k r e m n o o t i p n a j r i K t e s k u m i p o s 228,6 85,9 54,8 32,3 50,5 29,2 61,4 67,6 1 9 9 1 n e d o u V n a m l e j h o - s i c a T u l e t t i k o u l n e e l l e d u u 5,4 40,2 7,2 −52,8 t e s k ö t ä ä P 271,9 181,4 79,8 64,2 59,0 46,7 65,0 18,2 n e t s y t i r y a t n i k n a H ä r ä ä m n e j o t s o i t s e s i l l a i s a i s o T t e e n u t u e t o t t e s k u m i p o s −75,9 −3,6 158,1 122,5 −38,5 62,0 32,3 12,0 29,2 61,4 14,8 1 9 9 1 n e d o u V n a m l e j h o - s i c a T u l e t t i k o u l n e e l l e d u u 5,0 34,1 5,8 −44,9 t u t e t i r o u S t u s k a m 120,6 46,3 19,8 10,5 4,8 18,3 33,5 52,7 Toimintaturvallisuus Geneeriset tutkimukset, suunnittelu Ydinturvallisuusviranomaiset Polttoaine, ydinjäte Tšernobyl Ohjelmatyö, hallinnointi ISTC/USTC Muut ja kohdentamattomat 9. 2. 1999 (milj. ecua) t a v e l o ä l l i l i t s i y t i r E t ä m ö t t ä m ä t t y ä k t o k a n n e t e s i l l a i s a i s o T t u s k a m −18,7 106,9 80,4 25,6 10,5 4,8 18,3 33,5 7,8 Lähde: komission hankekirjanpitoa (De´sire´e) koskeva tarkastus 31. joulukuuta 1997. Yhteensä 786,1 610,2 — −118,0 492,2 306,6 — −18,7 287,9 5. 22 Sopimukset kattavat 63 prosenttia ja maksut 37 prosenttia päätöksissä myönnetyistä määrärahoista. Mää- rärahojen tosiasiallinen käyttöönasettamisaste on ollut erityisen alhainen Tšernobylissä toteutettavien (sopimus- ten osalta 20 prosenttia ja maksujen osalta 8 prosenttia) sekä polttoainetta ja radioaktiivista jätettä koskevien toi- mien kohdalla (maksujen osalta 16 prosenttia). 5. 23 Niiden määrärahojen, joiden osalta sopimuksia ei vielä ole tehty, arvo on 294 miljoonaa ecua eikä 176 miljoonaa ecua, kuten hankekirjanpidossa on esitetty. Nämä määrärahat perustuvat osittain kauan sitten tehtyi- hin päätöksiin, eivätkä ne aina vastaa todellisia tarpeita. Julkisten varojen asianmukaisen käytön takaava hyvä hallinnointitapa edellyttäisi, että jäljellä olevien varojen kohdentamista tutkittaisiin tarkasti ja että edunsaajien kanssa sovittaisiin joko ohjelmien päättämisestä tai varo- jen kohdentamisesta uudelleen nykyisiä tarpeita vastaa- vasti. 6. PÄÄTELMÄT Kokonaisarvio 6. 1 Itä-Euroopan maissa ydinturvallisuuden alalla toteu- tettujen EU:n interventioiden tarkoituksena on suojella väestöä Tsuˇernobylin onnettomuuden kaltaisten tilanteiden seurauksilta mutta myös saada Phare- ja Tacis-ohjelmien kautta aikaan EU:n ydinvoimateollisuuden ja Itä-Euroo- pan ydinvoimateollisuuden välistä markkinatalouteen mukautettua yhteistyötä. Nämä ovat ne kaksi tavoitetta, joiden vuosina 1990–1997 noin 850 miljoonaa ecua (30) ydinturvallisuu- den tukiohjelmiin Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä itsenäisissä valtioissa. entisen Neuvostoliiton uusissa saavuttamiseksi komissio osoitti Tästä määrästä 786 miljoonaa ecua (31) sidottiin Phare- ja Tacis-ohjelmien yhteydessä; maksuja on suoritettu noin 307 miljoonaa ecua (32). 6. 2 Tällä EU:n kannalta uudella interventioalalla, jolla aiemmin oli melko vähän mahdollisuuksia kansainväli- seen yhteistyöhön, on tapahtunut jonkin verran edisty- mistä. Toimien tarkastamisen yhteydessä todettiin kuiten- kin, että tuloksia saadaan liian hitaasti ja että ohjelmien lyhyen aikavälin tavoitteita ei ollut saavutettu vuoden 1997 loppuun mennessä. Tämä johtuu sekä strategisista epäselvyyksistä että täytäntöönpanomenettelyistä, jotka soveltuvat huonosti tähän erityislaatuiseen ja poikkeuk- sellisen monimutkaiseen ympäristöön. Vuoden 1997 lopussa ei myöskään ollut käytettävissä menetelmiä, joi- den avulla olisi voitu laatia kokonaisvaltainen arviointi kussakin voimalassa ydinturvallisuusalalla saavutetusta edistyksestä. IAEA järjestää vuonna 1999 kansainvälisen konferenssin, jonka tarkoituksena on arvioida edistymistä alalla, ja IAEA:ssa ollaan myös parhaillaan kehittämässä toistaiseksi puuttuvia turvallisuusindikaattoreita. Tällä hetkellä ei siis ole mahdollista laatia objektiivista selvi- tystä siitä, millaista edistystä alalla on saavutettu. Näin ollen on kiinnitettävä huomiota käytännön toimiin, joilla voidaan parantaa yhteisön toiminnan vaikuttavuutta, tehokkuutta, taloudellisuutta ja avoimuutta. Vaikuttavuus 6. 3 Strategian selkiytymättömyys ja epärealistisuus (ks. kohdat 3. 1–3. 11), Phare- ja Tacis-ohjelmien kehittäminen suljetussa ympäristössä (ks. kohdat 3. 12–3. 20) sekä komission vastuualueiden liiallinen siirtäminen kolman- sille osapuolille (ks. kohdat 4. 3, 5. 4–5. 5) ovat johtaneet (31) Ks. taulukko 1. Kyseiseen määrään sisältyvät ISTC:lle ja USTC:lle myönnetyt varat, joiden yhteismäärä on 65 miljoo- naa ecua. (30) Ks. taulukko 1. 1 liitteessä 1. (32) Ks. taulukko 1. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/23 viivyttelyyn toimien aloittamisessa, epäjohdonmukaisuu- teen resurssien kohdentamisessa (ks. kohdat 5. 1–5. 3, 5. 6–5. 7) sekä viivytyksiin, jotka ovat vähentäneet EU:n toimien arvoa (ks. kohdat 5. 8–5. 14). Muotoiltaessa uutta strategiaa on otettava entistä paremmin huomioon edun- saajamaiden todellinen taloudellinen tilanne — erityisesti kun kyse on vanhojen voimaloiden tulevaisuudesta. Yhteistyötä muiden osapuolten, erityisesti IAEA:n sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa, olisi lujitettava; samoin olisi lujitettava yhteistyötä edunsaaja- maiden kanssa. Keskinäiseen luottamukseen perustuvan yhteistyön kehittäminen edellyttää strategian ja sopimus- kehyksen selkeyttämistä mutta myös sitä, että EU ja edunsaajat yhdessä määrittelevät tavoitteet ennalta. Ensi- sijaisesti huomiota on kiinnitettävä ohjelmien vaikutta- vuutta ja kussakin voimalassa tapahtunutta turvallisuu- den paranemista mittaavien indikaattoreiden kehittämi- seen ja käyttämiseen yhdessä IAEA:n kanssa. Tehokkuus 6. 4 Ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavat yksiköt olisi yhdistettävä ja niille olisi annettava tarkoituksenmukaiset hallinto- ja henkilöstöresurssit ottaen huomioon niiden tehtävän monimutkaisuus ja laajuus sekä toimien toivottu edistymisnopeus; tällaisia resursseja niillä ei ole ollut missään vaiheessa vuoden 1990 jälkeen (ks. kohdat 4. 12–4. 16). Komission olisi harkittava johtotehtävistä vastaavan henkilöstön siirtoja sekä ohjelmien siirtämistä sellaisen pääosaston vastuulle, jonka erityisosaaminen vastaa nykyistä paremmin teknisesti vaativien hankkeiden hallinnointia. Tällainen uudelleenjärjestely vähentäisi tar- vetta yksiköiden väliseen koordinointiin, jonka tehokkuu- desta ei toistaiseksi ole näyttöä. Se myös mahdollistaisi komission käytettävissä olevien pitkälle erikoistuneiden asiantuntijaresurssien hyödyntämisen aiempaa paremmin. 6. 5 Kyseisten yksiköiden olisi ilman liiallista välikäsiin turvautumista kyettävä takaamaan yhteistyön hallinta ja edunsaajiin nähden luottamuksellisten suhteiden jatku- vuus. Hankkeiden suunnitteluun, toteuttamiseen ja arvi- ointiin liittyviä tehtäviä olisi lujitettava paikan päällä toteutettavan seurannan kautta. Näistä tehtävistä vastaa- villa yksiköillä tulisi olla riittävästi toimivaltaa ja resurs- seja, jotta ongelmien nopea havaitseminen ja ratkaisemi- nen olisi mahdollista. 6. 6 Lukuisia viivästyksiä aiheuttaneet menettelyt on tut- kittava uudelleen ja mukautettava alalle ominaisen tekno- logian asettamiin vaatimuksiin parhaiksi todettujen käy- tänteiden mukaisesti (ks. kohdat 4. 3–4. 4, 5. 12). Taloudellisuus 6. 7 Kirjanpitoon merkittyjen tietojen olisi oltava avoi- mia (ks. kohdat 4. 5–4. 10, 4. 19–4. 20), jotta tilejä olisi mahdollista käyttää todellisina hallinnointivälineinä, joi- den avulla voidaan saada tietoja saavutetuista tuloksista ja välttää varojen tarpeeton jäädyttäminen toimiin, joita ei ole määritelty tai jotka ovat ajan myötä menettäneet merkityksensä. Niiden varojen, joita ei ole otettu käyt- töön sopimusten perusteella (294 miljoonaa ecua, ks. kohdat 5. 21–5. 23), kohdentaminen olisi tutkittava perus- teellisesti ja ajanmukaistettava siten, että tarpeet ja saadut tulokset otetaan huomioon. 6. 8 Kysymystä tiettyjen toimien antamisesta alihankinta- sopimusten avulla edunsaajamaiden elinten tai yritysten hoidettavaksi olisi arvioitava uudelleen, sillä on olemassa vaara, että länsimaiset sopimuspuolet teettävät eräitä niiltä tilattuja töitä Itä-Euroopan maissa toimivilla ali- hankkijoilla ja saavat sillä tavoin yhteisön talousarvion jotka ovat suuremmat kuin kustannuksella voittoja, tavanomaiset kaupalliset voittomarginaalit niiden toi- minta-alalla (ks. kohta 5. 19). Suora yhteistyö EU:n ja tiettyjen edunsaajamaissa toimivien elinten tai yritysten välillä voi vain vahvistaa osapuolten välillä tarvittavaa luottamusta, jota ei vielä ole tarpeeksi (ks. kohdat 4. 17–4. 18, 5. 1, 5. 18–5. 20). 6. 9 Laitospaikalla annettavan avun yhteydessä ei sovel- leta kilpailuttamismenettelyjä, ja hankintayritystenkin kohdalla niitä käytetään harvoin, mikä johtaa korkeisiin palkkioihin (ks. kohdat 4. 1–4. 2, 4. 11). Hankintasopimus- ten kohdalla menettelyt sen sijaan ovat liian raskaat, mikä aiheuttaa viivästyksiä hankkeiden täytäntöönpa- nossa (ks. kohdat 4. 4, 5. 12). Komission olisi tältä osin otettava mallia muiden rahoittajien parhaiksi todetuista käytänteistä varmistaakseen, että sovitut hinnat ovat koh- tuulliset, että alkuperäsääntöjen soveltaminen ei hidasta toimia tai tee niistä epäjohdonmukaisia muiden rahoitta- jien toimiin nähden ja että edunsaajat osallistuvat nykyistä enemmän prosessin tärkeimpiin vaiheisiin. Joka tapauksessa on tarpeen täsmentää poikkeusjärjestelyn yksityiskohtaiset soveltamissäännöt, jotta vältetään liialli- set myönnytykset, joilla voisi olla kielteisiä vaikutuksia yhteisön talousarvioon (ks. kohta 4. 2). Toimien avoimuus 6. 10 Ydinturvallisuuden parantamiseen Itä-Euroopassa tarkoitettujen tukitoimien erityislaadun vuoksi ne olisi EU:n talousarviossa erotettava muista Phare- ja Tacis- ohjelmista. Ydinvoima-alan toimien eritteleminen selke- ästi antaisi budjettivallan käyttäjälle mahdollisuuden toi- mien avoimempaan seurantaan, sillä se edellyttäisi, että komissio esittää säännöllisesti seikkaperäisiä kertomuksia ohjelmien tilanteesta ja todetusta edistymisestä (ks. kohta 3. 6). C 35/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12. marraskuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/25 LIITE 1 Phare- ja Tacis-ydinturvallisuusohjelmien taustaa Yhteisö 1. Neuvosto antoi vuonna 1975 päätöslauselman (1), jossa tarkennettiin komission tehtäviä ydinturvalli- suuden teknisten ongelmien osalta. Koska ongelmat ulottuvat yhteisön rajojen ulkopuolelle, komission tehtäväksi annettiin toimia jäsenvaltioiden tekemien aloitteiden katalysaattorina, pyrkiä löytämään yhteinen kanta kansainvälisten järjestöjen piirissä, edistää turvallisuusvaatimusten ja -kriteerien asteittaista yhdenmu- kaistamista sekä esitellä tältä pohjalta neuvostolle ehdotukset parhaiten tilanteeseen soveltuviksi yhteisön säännöksiksi. 2. Vuonna 1986 tapahtuneen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden vuoksi havaittiin, kuinka tärkeitä Neuvostoliitossa kehitettyihin reaktoreihin liittyvät turvallisuuskysymykset ovat. Euratomin perustamissopi- mukseen sisältyvän tehtävän (2) mukaisesti yhteisön toimet rajoittuivat aluksi väestön suojelemiseen sätei- lyltä ydinonnettomuuden sattuessa (3). 3. Neuvosto antoi kesäkuussa 1992 ydinturvallisuudesta uuden päätöslauselman (4), jolla korvattiin vuoden 1975 päätöslauselma, jotta voitaisiin tehdä yhteistyötä Keski-ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neu- vostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa. Päätöslauselmassa jäsenvaltioita ja komissiota pyydettiin: a) lisäämään kyseisten maiden kanssa toteutettavia yhteisiä toimia; b) toimimaan Itä-Euroopan maiden ydinvoimalaitosten turvallisuustason nostamiseksi yhteisössä noudatet- tavaa vastaavalle tasolle; c) toimimaan IAEA:n yhteydessä koordinoidulla tavalla kansainvälisesti hyväksyttävien ydinturvallisuusvaa- timuksia ja -kriteereitä koskevan järjestelmän määrittelemiseksi. Euratom-lainat 4. Euratom-lainojen osuus hankkeiden kustannuksista voi olla korkeintaan 50 prosenttia. Jos hanke yhteisrahoitetaan Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa, pankilta saatavan rahoituksen ja Euratom-rahoituksen yhteenlaskettu määrä ei saa ylittää 70:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Edunsaa- javaltion on taattava lainat. Hankkeiden on sisällyttävä kokonaisvaltaiseen energiasuunnitelmaan, ja niiden on voitava osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia. Nämä erilaiset tekijät saavat aikaan sen, että lainahakemusten käsittely on monimutkaista. Yhtään lainaa ei ollut myönnetty vielä 31. joulukuuta 1997 mennessä, mutta kolmea hanketta harkittiin parhaillaan: a) 100 miljoonan ecun laina 220 miljoonaa ecua maksavaan Kozlodouin (Bulgaria) voimalan yksiköiden 5 ja 6 nykyaikaistamiseen; lainahakemus jätettiin elokuussa 1995, ja hankkeen rahoittamiseen on lainan lisäksi tarkoitus käyttää Ranskan, Saksan ja Venäjän myöntämiä vientiluottoja sekä kansallista luottoa; jos lainasopimus allekirjoitetaan ennen vuoden 1998 loppua, asian käsittely on kestänyt kolme ja puoli vuotta; b) 623 miljoonan ecun laina 1 265 miljoonaa ecua maksavaan Chmel’nyc’kyj 2- ja Rovno 4 -yksiköiden (Ukraina) nykyaikaistamiseen; lainahakemus jätettiin heinäkuussa 1995, ja hankkeen rahoittamiseen on lainan lisäksi tarkoitus käyttää Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin myöntämää luottoa sekä Ukrainan omia varoja; jos lainasopimus allekirjoitetaan heinäkuussa 1998, asian käsittely on kestänyt kolme vuotta; c) 335 miljoonan ecun laina alustavan arvion mukaan 670 miljoonaa ecua maksavaan hankkeeseen, jonka avulla pyritään saamaan valmiiksi sekä nykyaikaistamaan Kalininin 3-yksikkö (Venäjä); lainahakemus jätettiin joulukuussa 1995, ja hankkeen rahoittamiseen on lainan lisäksi tarkoitus käyttää omia varoja; hankkeen käsittelemistä hidastutti helmikuussa 1998 se, että hankkeen venäläinen osapuoli ei ollut toimittanut hankkeen arvioinnissa tarvittavia taloudellisia tietoja. (1) Neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1975, ydinturvallisuuden teknisistä ongelmista (EYVL C 185, 14. 8. 1975, s. 1). (2) Euratomin perustamissopimus ei koske suoraan ydinvoimalaitosten turvallisuutta. Kuitenkin sopimuksen luvusta 3, jossa käsitellään säteilysuojelua, sekä luvusta 7, jossa halkeamiskelpoisten aineiden valvonta annetaan komission tehtäväksi, seuraa velvoitteita, jotka käytännössä liittyvät voimaloiden tasolla toteutettaviin turvallisuustoimiin. (3) Neuvoston direktiivi 89/618/Euratom, annettu 27 päivänä marraskuuta 1989, säteilyvaaratilanteessa tarvittavia suojelutoimenpiteitä ja noudatettavia ohjeita koskevien tietojen antamisesta väestölle. (4) Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, ydinturvallisuuden teknisistä ongelmista (EYVL C 172, 8. 7. 1992, s. 2). C 35/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 5. Euratom-lainoja on vain harvoin hyödynnetty laajamittaisissa toimissa. Sen sijaan Sosnovyi Borin voimalan (simulaattori) ja Balakovon voimalan (jätteenkäsittelylaitokset) pieniä hankkeita on rahoitettu EU:n alueella, etenkin Saksassa, toimivien pankkien myöntämillä luotoilla. Monenvälisyys 6. Vastatakseen kansainvälisen yhteisön odotuksiin 144 ydinvoimalan käyttäjää kaikkialta maailmasta kokoontui Moskovassa 15. toukokuuta 1989. Käyttäjät perustivat WANO-yhdistyksen edistämään ydintur- vallisuuden ja ydinvoimaloiden tehokkuuden parantamista. WANO päätti heinäkuussa 1990 laatia ohjelman VVER 440/230 -reaktoreiden turvallisuuden parantamiseksi. Ohjelma esiteltiin heinäkuussa 1991, ja ydinturvallisuutta käsittelevä IAEA:n komitea (IAEA’s Nuclear Safety Committee, INSAG) antoi sille tukensa. Ohjelman toteuttaminen aloitettiin Bulgariassa Phare-ohjelmasta rahoitettujen toimien avulla. Laajentaakseen toimintaa muihin voimaloihin WANO perusti VVER-ohjauskomitean, johon kuuluvat Novovoronežskin, Kuolan, Bohunicen ja Kozloduin voimalat sekä länsimaisia toimijoita. Kun laitospaikalla annettavaa apua koskevat Tacis-ohjelmat käynnistettiin vuonna 1993, EU pyysi WANO:a huolehtimaan niihin liittyvistä koordinointi- ja neuvonantotehtävistä. VVER-ohjauskomitea laajensi toimintansa katta- maan kaikki neuvostoliittolaista alkuperää olevat reaktorityypit; komitea otti nimekseen WANO:n neuvoa- antava komitea — Pariisin ja Moskovan keskukset. 7. Vastaavasti IAEA aloitti vuonna 1990 yhteistyön Itä-Euroopan maiden kanssa käynnistääkseen ydintur- vaohjelmia, joissa vallitsi kansainvälinen konsensus. Lisäksi IAEA teki vuonna 1994 aloitteen ydinturvalli- suutta koskevan yleissopimuksen laatimiseksi. Sopimuksen oli vuoden 1997 loppuun mennessä allekirjoitta- nut 66 maata. 8. Koska Itä-Euroopan maiden hyväksi myönnettävät määrät ovat suuria, G7-ryhmän jäsenmaat pyysivät vuonna 1992 (5) G24-ryhmään kuuluvia maita täydentämään kahdenvälisiä ohjelmiaan monenvälisen rahaston avulla sekä lujittamaan koordinointimekanismeja. Ydinturvarahastoksi (NSA) nimetty monenväli- nen rahasto perustettiin Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteyteen maaliskuussa 1993. Komis- sion, jolle oli jo Pariisissa vuonna 1989 järjestetyssä G7-maiden huippukokouksessa annettu tehtäväksi koordinoida yleisesti G24-maiden Itä-Euroopan maille myöntämää apua, yhteyteen perustettiin kansainväli- sen yhteistyön lisäämiseksi NUSAC:ksi kutsuttu rakenne (6). 9. Tšernobylin osalta G7-maat ja EU sopivat vuonna 1994 (7) täydentävästä toimintasuunnitelmasta, jota varten allekirjoitettiin joulukuussa 1995 sopimuspöytäkirja Ukrainan kanssa. Toimintasuunnitelman tarkoi- tuksena oli sulkea Tšernobylin voimala ennen vuotta 2000 ja edistää vastineeksi kolmen rakenteilla olevan reaktorin, jotka sijaitsevat Zaporizhzhian, Rovnon ja Chmel’nyc’kyjin voimaloiden yhteydessä, valmistu- mista. Ukrainan kanssa vuonna 1995 tehtyyn pöytäkirjaan lisättiin vuonna 1997 suunnitelma reaktorisuo- jan toteuttamiseksi (Shelter Implementation Plan, SIP) Tšernobylin voimalan yksikössä 4. Denverissä kesäkuussa 1997 järjestetyn G7-maiden huippukokouksen seurauksena perustettiin Euroopan jälleenraken- nus- ja kehityspankin yhteyteen uusi monenvälinen rahasto reaktorisuojan rahoittamista varten. Komissio ehdotti syyskuussa 1997 neuvostolle, että rahastolle myönnettäisiin enintään 100 miljoonaa ecua, jotka otettaisiin vuosien 1998 ja 1999 Tacis-määrärahoista. 10. Taulukossa 1. 2 ovat suuruusjärjestyksessä kansainvälisen yhteisön ydinturvallisuuteen Keski- ja Itä- Euroopan maissa sekä entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa myöntämät määrät (NUSAC:n toimittamat tiedot ovat epätäydelliset). 11. Apu on annettu tilanteessa, joka on ollut ydinenergia-alalle taloudellisesti epäsuotuisa ja kaupalliselta kannalta monimutkainen. Euroopan unioniin kuuluvien maiden sekä Pohjois-Amerikan ydinvoimateollisuus on saanut havaita perinteisten markkinoidensa pienenevän. Jo toiminnassa olevien voimaloiden korvaamista ja nykyaikaistamista varten on olemassa investointiohjelmia, mutta mahdollisuudet rakentaa uusia yksiköitä ovat hyvin vähäiset. Japanissa ja Kaukoidässä näkymät ovat paremmat, ja Japanin ja Yhdysvaltojen ydinvoimateollisuus ovat kiinteässä yhteistyössä niiden hyödyntämiseksi. (5) Münchenissä 10. heinäkuuta 1992 järjestetyn G7-maiden (seitsemän maailman kehittyneintä maata) huippukokouksen päätelmät. (6) Pariisissa heinäkuussa 1989 järjestetyssä G7-ryhmän huippukokouksessa komission tehtäväksi annettiin koordinoida 24 kehittyneimmän maan (G24-ryhmän) Puolalle ja Unkarille antamaa apua; apu laajennettiin myöhemmin koskemaan myös muita Keski- ja Itä-Euroopan maita. G7-maat korostivat Lontoon huippukokouksessaan (heinäkuu 1991), että olisi kehitettävä erityisiä ydinturvallisuusalalla sovellettavia avunanto- ja koordinointimuotoja. Münchenin huippuko- kouksessa (heinäkuu 1992) avun antamista ydinturva-alalla laajennettiin entisen Neuvostoliiton uusiin itsenäisiin valtioihin. Komissiolle annettu yleinen koordinointitehtävä pidettiin voimassa jokaisen laajennuksen yhteydessä. (7) Napolissa heinäkuussa 1994 järjestetty G7-maiden huippukokous. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/27 12. Mahdolliset kaupalliset yhteydet Itä-Euroopan markkinoille, jotka aiemmin olivat suljetut, sekä teollisen yhteistyön kehittäminen kyseisten maiden ydinteollisuuden kanssa ovat Euroopan unionin ydinteol- lisuuden kannalta strategisesti tärkeitä tekijöitä. 13. Taulukossa 1. 3 eritellään rahoitussopimukset, jotka Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki on tehnyt Ydinturvarahaston nimissä. Edunsaajamaat 14. Suurin osa Keski- ja Itä-Euroopan maissa olevista reaktoreista on Neuvostoliitossa kehitettyjä RBMK- ja VVER-tyyppisiä reaktoreita. RBMK-teknologiaa kehitettiin kolmessa peräkkäisessä vaiheessa. Tämän- tyyppisistä reaktoreista ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1973 (Sosnovy Bor 1) ja viimeisin vuonna 1990 (Smolensk 3). Myös VVER-teknologiasta on kehitetty kolme pääasiallista reaktorisukupolvea. VVER 440-230 -teknologia, joka otettiin käyttöön vuosien 1972 (Novovoronežski 3) ja 1982 (Kozlodui 4) välisenä aikana, on näistä vanhin. Sitä seurasi reaktorityyppi VVER 440-213, jollaisia otettiin käyttöön vuosien 1982 (Paks 1 ja Kuola 3) ja 1988 (Dukovany 4) välillä. Nykyaikaisin reaktorisukupolvi, VVER 1000-320 -reaktorit, otettiin käyttöön vuosien 1981 (Novovoronežski 5) ja 1995 (Zaporizhzhia 6) välisenä aikana, ja tällaisia reaktoreita hyödynnetään nykyisinkin rakenteilla olevissa yksiköissä (Rovno 4, Chmel’nyc’kyj 2 ja Kalinin 3). Neuvostoliitossa kehitetyt reaktorit eivät ole keskimäärin vanhempia kuin länsimaiden reaktorit. Jaottelu vanhoihin ja nykyaikaisiin reaktoreihin perustuu pikemminkin siihen, millä tavoin turvallisuus on otettu huomioon reaktoreita suunniteltaessa, kuin siihen, minä vuonna reaktorit on otettu käyttöön. Turvallisuuden osalta VVER 1000-320 -reaktorit muistuttavat eniten länsimaissa kehitettyjä reaktoreita. 15. Vaikea taloudellinen tilanne Keski- ja Itä-Euroopan maissa (varsinkin Bulgariassa) sekä erityisesti entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa hidastaa kansallisten nykyaikaistamisohjelmien ja niihin liittyvien länsimaisten avustusohjelmien toteuttamista sekä suurien lainojen (muun muassa Euratom- lainojen) ottamista. C 35/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Euroopan unionin vuosina 1990–1997 myöntämät määrärahat ydinturvallisuuteen Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa Taulukko 1. 1 Budjettikohta ja hallinnoinnista vastaava yksikkö Myönnetyt määrärahat Määrärahojen jakautuminen (miljoonaa ecua) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Phare- ja Tacis-ohjelmat 786,1 3,5 73,6 109,3 113,2 119,0 133,0 132,5 102,0 josta Phare: Apu KIE-maiden talouden rakenteiden uudistamiseen (B7-5 0 0, PO 1A) 150,7 3,5 16,7 29,3 25,2 31,0 27,0 6,0 12,0 Tacis: Asiantuntija-apu entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille (B7-5 2 0, PO 1A) Muut budjettikohdat josta ydinturvallisuusasiantuntijoiden koulutus ja vaihto KIE-maissa sekä uusissa itsenäisissä val- tioissa; halkeamiskelpoisten aineiden rekis- teröintijärjestelmän perustaminen Venäjällä (B4-2 0 0 1, PO XI). ydinturvallisuusalan yhteistyö Neuvostoliiton ja (vuodesta 1993 alkaen) KIE-maiden sekä uusien (B6- 8 2 0 1, PO XII). itsenäisten valtioiden kanssa 635,4 62,4 56,9 80,0 88,0 88,0 106,0 126,5 (cid:77) 90,0 3,0 7,0 8,0 32,0 5,4 7,0 6,9 1,0 1,0 1,8 3,1 28,0 3,0 7,0 7,0 11,0 (cid:239)(cid:78) ydinturvallisuusalan yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa (B7-5 3 4, PO 1A). yhteisön rahoitusosuus EBRD:n ydinturvara- hastoon (NSA) (B7-6 3 0, PO 1A). 7,5 20,0 3,6 3,9 20,0 Kaikki yhteensä 848,5 3,5 76,6 116,3 121,2 151,0 138,4 139,5 102,0 Lähde: Phare- ja Tacis-ohjelmia koskevat ydinturvallisuuteen liittyvät komission päätökset (nimenomaisen budjettikohdan puuttuessa) ja maksusitoumus- määrärahat muiden budjettikohtien osalta. (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) (cid:239) 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/29 Kansainvälisen yhteisön tekemät sitoumukset edunsaajamaan sekä rahoituksen lähteen mukaan jaoteltuna (miljoonaa ecua) Taulukko 1. 2 Edunsaaja Venäjän federaatio Ukraina Alueelliset tai kohdentamattomat Bulgaria Liettua Slovakia Tšekin tasavalta Unkari Armenia Romania Valko-Venäjä Kazakstan Slovenia Puola Latvia Viro Uzbekistan Kirgisia Moldavia, Georgia, Azerbaidžan n a p o o r u E i n o i n u 243,6 213,9 16,1 51,1 9,2 27,5 24,4 22,2 11,2 1,4 2,4 5,1 2,5 1,0 1,0 0,9 0,4 0,4 0,0 t u u M t e e t h ä l s u t i o h a r 301,5 124,2 202,6 60,8 82,1 17,4 17,1 14,2 6,3 9,5 4,9 1,9 0,7 1,5 0,5 0,4 0,4 0,2 0,6 ä s n e e t h Y 545,1 338,0 218,7 111,8 91,3 44,9 41,5 36,4 17,5 10,9 7,3 6,9 3,2 2,5 1,5 1,3 0,8 0,6 0,6 % 37 23 15 8 6 3 3 2 1,2 0,7 0,5 0,5 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 % 43 57 100 Yhteensä 634,4 846,4 1 480,2 100 Huom. : Phare- ja Tacis-ohjelmia koskevien komission kirjanpitoon merkittyjen sitoumusten (786,1 miljoonaa ecua) ja NUSAC:n kirjaamien sitoumusten (634,4 miljoonaa ecua) välinen vertailu osoittaa NUSAC:n tietokannassa olevien tietojen summittaisuuden. Lähde: NUSAC — tiedot saatettu ajantasalle Rahoituksen lähde Euroopan unioni Ydinturvarahasto (NSA) Yhdysvaltojen kahdenvälinen apu Euroopan kahdenvälinen apu Japanin kahdenvälinen apu IAEA Kanadan kahdenvälinen apu Muut ä s n e e t h Y 634,4 257,4 219,5 206,2 103,8 27,9 19,1 11,9 (miljoonaa ecua) % 43 17 15 14 7 2 1 1 Yhteensä 1 480,2 100 C 35/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin NSA:n nimissä tekemät rahoitussopimukset 31. joulukuuta 1997 (miljoonaa ecua) Taulukko 1. 3 Rahoitussopimukset Toteutus 31. 12. 1997 Sopimuksen tekemisen ajankohta Määrä Tehdyt sopimukset Vielä sopimusten ulkopuolella oleva määrä Suoritetut maksut Maksettava Bulgaria Kozlodui 1–4 Liettua Ignalina 1–2 kesäkuu 1993 helmikuu 1994 Ignalina turvallisuusanalyysi huhtikuu 1994 Venäjän federaatio Sosnovyi Bor 1–4 Kuola 1–2 Novovoronežski 3–4 Gozatomnadzor (GAN) kesäkuu 1995 kesäkuu 1995 kesäkuu 1995 kesäkuu 1995 Ukraina Tšernobyl 1–3 Lähde: EBRD. marraskuu 1996 Rahoitussopimukset yhteensä 24,0 24,0 43,1 34,8 8,3 76,4 30,4 21,9 23,3 0,9 118,0 118,0 261,5 23,5 23,5 41,2 33,3 7,9 29,1 21,3 4,0 2,9 0,9 9,8 9,8 103,6 0,5 0,5 1,9 1,5 0,4 47,3 9,1 17,9 20,4 — 108,2 108,2 157,9 22,1 22,1 38,1 32,1 6,0 6,5 3,9 1,2 1,0 0,4 2,8 2,8 69,5 1,9 1,9 5,0 2,7 2,3 69,9 26,5 20,7 22,3 0,5 115,2 115,2 192,0 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/31 LIITE 2 Tarkastetut toimet sekä suoritetut tarkastuskäynnit Taulukko 2. 1 — Komission tekemät ydinturvallisuutta koskevat Phare-ja Tacis-päätökset vuodesta 1990 alkaen Taulukko 2. 2 — Luettelo tarkastetuista sopimuksista Taulukko 2. 3 — Tarkastetut hankintatoimet, jotka liittyvät hankintayritysten kanssa tehtyihin sopimuk- siin Taulukko 2. 4 — Luettelo hankintayritysten kanssa tehdyistä Tacis-sopimuksista sekä sopimusten nykyinen täytäntöönpanovaihe Taulukko 2. 5 — Ydinvoimaviranomaiset ja ydinvoimalaitokset, joihin tehtiin tarkastuskäynti C 35/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Komission tekemät ydinturvallisuutta koskevat Phare- ja Tacis-päätökset vuodesta 1990 alkaen (milj. ecua) Taulukko 2. 1 a u c e. j l i m 200 200 150 150 100 100 50 50 0 0 1990 1990 1991 1991 1992 1992 1993 1993 1994 1994 1995 1995 1996 1996 1997 1997 Ohjelmat Betalinger Maksut Betalinger Päätökset Afgørelser Afgørelser Kontrakter Kontrakter Sopimukset Ohjelma Nimike Päätöksen mukainen kokonaismäärä josta kohdennettu ydinturvallisuuteen päätökset sopimukset maksut (milj. ecua) Tacis WW9103 WW9204 WW9206 WW9306 WW9406 WW9507 WW9508 WW9606 WW9608 WW9707 WW9708 WW9711 WW9715 UK9402 UK9502 UR9601 Phare ZZ9112 ZZ9217 ZZ9317 ZZ9423 ZZ9528 ZZ9720 BG9107 BG9110 BG9202 BG9207 BG9311 BG9402 BG9407 BG9512 BG9608 CS9002 LI9101 LI9302 Energy Regional nuclear safety ISTC nuclear safety Nuclear safety Nuclear safety programme Financing proposal for ISTC Nuclear safety programme Financing proposal for ISTC Nuclear safety programme ISTC 1997 USTC Nuclear safeguards Nuclear safety 1997 Energy sector 1994 Energy sector Chernobyl Action plan energy in Ukraine Nuclear safety Nuclear safety improvement Nuclear safety Regional nuclear safety Regional nuclear safety Nuclear safety 1997 Energy Safety nuclear power plants Nuclear safety Energy emergency winter Nuclear safety Cross-border cooperation Nuclear safety Nuclear safety Nuclear safety Environment programme Agriculture/energy Lituania General technical assistance facility Lähde: komission päätökset ja hankekirjanpito (De´sire´e) 31. joulukuuta 1997. Yhteensä 702,5 115 60 20 88 67,5 10 58,5 15 80 17 3 2 68 23,5 37,5 37,5 240,6 3,5 20 20 20 20 12 10 11,5 8,3 10 3,8 25 5 7 6 30 6 22,5 943,1 635,4 56,9 60 20 88 67,5 10 58,5 15 80 17 3 2 68 20,5 37,5 31,5 150,7 3,5 20 20 20 20 12 1,2 11,5 8,3 1 3,8 6 5 7 6 3,5 0,5 1,4 786,1 496 56,7 59,6 20,0 84,2 64,7 10 47,6 14,5 49,3 17 19,87 37,12 15,46 114,3 3,5 19,7 19,8 19,9 12,1 1,2 11,4 8,1 1 3,1 0,6 4,8 3,5 0,7 3,4 0,5 0,9 610,3 238,3 48,6 51,0 20,0 49,3 23,5 9,6 10,6 2,1 2,1 1,9 13,23 4,93 1,51 68,2 3,5 15,4 12 3 1,2 1,2 11,4 8,1 1 2,7 0,3 2,3 1,4 3,3 0,5 0,9 306,51 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/33 Taulukko 2. 2 Luettelo tarkastetuista sopimuksista (milj. ecua) Päätös Hanke Sopimus Sopimuspuoli Edunsaajamaa Voimala Määrä % 25 Tacis Laitospaikalla annettava asiantuntija-apu WW9204 WW9204 WW9406 WW9204 WW9204 WW9406 WW9204 WW9204 WW9406 WW9204 WW9204 WW9406 WW9204 WW9306 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 01. 01 02. 01 93-0958 94-1263 95-0964 93-0533 94-0120 95-1211 93-0411 94-0491 95-0933 93-0412 94-0116 95-2151 93-0410 94-0547 Nuclear Electric (=Magnox) Nuclear Electric (=Magnox) Nuclear Electric (=Magnox) EDF EDF Kernkraftwerke (KKE) RWE-Biblis RWE-Biblis RWE-Biblis Tractebel Tractebel Tractebel EDF EDF Apu ydinturvallisuusviranomaisille WW9204 WW9306 03. 01 03. 01 94-1342 96-5287 Riskaudit Riskaudit Muut tutkimukset ja turvallisuusanalyysit Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Venäjä Ukraina Ukraina Venäjä Venäjä Venäjä Ukraina Ukraina Ukraina Sosnovy Bor Sosnovy Bor Sosnovy Bor Kuola Kuola Kuola Balakovo Balakovo Balakovo Kalinin Kalinin Kalinin Rovno Rovno yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti RBMK VVER 230 VVER 320 Ukraina Tacis Tacis Tacis Tacis Phare/Tacis Phare/Tacis yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti yleisesti 161,88 22,11 0,27 0,94 1,32 0,40 2,26 1,81 0,14 0,95 2,19 0,50 1,95 4,58 0,58 4,22 3,58 3,09 0,49 23,54 5,40 1,20 1,10 2,98 4,67 8,18 6,39 0,28 4,12 1,99 83,62 24,67 12,05 3,96 28,44 14,50 10,43 4,36 6,07 12,22 12,22 EDF (koulutuskeskus) EDF (koulutus) Tecnatom (koulutuskeskus) AEA-T (turvallisuusarviointi) Venäjä Siemens (RVE-tutkimus) Phare/Tacis Venäjä Kola Corys (simulaattorit) Phare/Tacis VVER 230/213 Sema Group (SPDS prototyyppi) Venäjä Kalinin WW9103 WW9306 WW9306 WW9306 WW9103 UK9402 03. 01 02. 02 02. 02 01. 02 03. 01 03. 01 Suorat hankintasopimukset WW9406 WW9204 WW9306 01. 04 02. 01 01. 02 93-0504 95-0775 95-0774 95-0190 93-0972 95-1295 96-5580 94-1281 95-0242 Sopimukset hankintayritysten kanssa WW9306 WW9204 WW9306 WW9306 WW9508 02. 01 01. 01 02. 01 01. 01 01. 01 94-1351 94-0046 94-1165 94-1355 96-5455 Muu asiantuntija-apu komissiolle EDF Nukem Fichtner Crown Agents Crown Agents Italtrend Italtrend WW9204 WW9306 04. 01 02. 06 93-0895 95-2329 TPEG TPEG International Science and Technology and Centre (ISTC) WW9206 01. 01 95-1265 ISTC Venäjä yleisesti C 35/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 (milj. ecua) Päätös Hanke Sopimus Sopimuspuoli Edunsaajamaa Voimala Määrä Phare Laitospaikalla annettava asiantuntija-apu BG9202 BG9311 BG9407 05. 01 02. 01 02. 01 x x 95-0838 EDF EDF EDF Apu turvallisuusviranomaisille Bulgaria Bulgaria Bulgaria Kozlodui Kozlodui Kozlodui ZZ9217 01. 01 94-0028 ANPA Liettua Ignalina Muut toimet LI9101 LI9302 LI9302 02. 01 09. 05 09. 05 93-0195 93-0189 94-0359 Corys (simulaattori) Corys (simulaattori) Corys (simulaattori) Asiantuntija-apu komissiolle BG9202 BG9311 BG9407 07. 01 01. 01 04. 01 x x Nuclear Electric (PIU) Nuclear Electric (PIU) 96-0445 DTN (PIU) Yhteensä 43 Lähde: pääosaston IA hankekirjanpito (De´sire´e). Liettua Liettua Liettua Bulgaria Bulgaria Bulgaria Ignalina Ignalina Ignalina Kozlodui Kozlodui Kozlodui % 8 11,97 7,83 3,84 2,00 1,99 0,79 0,79 1,17 0,49 0,37 0,31 2,18 1,00 0,63 0,54 173,86 22 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/35 Tarkastetut hankintatoimet, jotka liittyvät hankintayritysten kanssa tehtyihin sopimuksiin Taulukko 2. 3 Hankkeiden ja kunkin hankintayrityksen kanssa tehdyn sopimuksen kuvaus Hanke Sopimuspuoli Voimala (milj. ecua) Talousarvio (sopimusta ei allekirjoitettu) Sopimus (allekirjoitettu) Fichtner WW9306 02. 01 94-1351 5 5 Computer Information System U1. 01/94A Syseca Spare parts Spare parts Spare parts R1. 02/92D Siemens R1. 02/92D Bopp & Reuther Balakovo U1. 03/93A Limitorque Rovno Balakovo Zaporozhe Zaporozhe Fire protection equipment U1. 03/94A SVT Crown Agents WW9204 WW9306 01. 01 02. 01 94-0046 94-1165 7 7 Water chemistry Laboratory analysis Laboratory analysis R1. 03/92A CITA R1. 03/92A Millipore R1. 03/92A Maihak Kalinin Kalinin Kalinin All station computer network R1. 04/92A Marex Sosnovyi Bor Condenser cleaning R1. 02/92A Taprogge Repair of floor coating (fire risk) U1. 01/92A GEHOLIT Balakovo Rovno Equipment for SG control U1. 01/93A Intercontrole Rovno Italtrend WW9306 01. 01 94-1355 26 21 Water chemistry (2ndary side) R1. 03/94A1 CITA Capillary electrophoresis analyser R1. 03/94A2 Primary circuit water quality R1. 03/94B Automated system for maintenance Safety valves Diagnosis system Thermal H2 recombiner R1. 03/94E R1. 03/94G R1. 03/94H R1. 03/94J Water chemistry (sides 1 & 2) R1. 02/94A Balduf Safety relevant spare parts Safety valves R1. 02/94C R1. 02/94E Equipment for fire fighting R1. 02/94G Bosch Accumulator cells R1. 02/94X VARTA Reactor control system Reliable power supply Safety valves Leak detection system Equipment for diagnostic system R1. 01/94A R1. 01/94B R1. 01/94C R1. 01/94D R1. 01/94F Liquid waste removal system R1. 01/94G Incineration facility Solidification facility R4. 03/94 R1. 04/93D Emergency fire alarm system R1. 04/93F Kalinin Kalinin Kalinin Kalinin Kalinin Kalinin Kalinin Balakovo Balakovo Balakovo Balakovo Balakovo Kuola Kuola Kuola Kuola Kuola Kuola Kuola Sosnovyi Bor Sosnovyi Bor — — — — — — — — — — — — — — 23,13 16,68 — 0,18 0,50 0,75 0,65 0,70 0,70 — 0,50 1,00 — — 2,00 0,50 2,00 1,00 1,00 1,50 0,20 3,00 0,50 8,50 8,50 4,99 0,04 0,28 0,25 2,95 5,05 5,05 0,31 0,06 0,04 2,99 1,65 0,96 1,48 1,24 1,24 0,32 — — — — — — 0,46 — — 0,03 0,44 — — — — — — — — — C 35/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 (milj. ecua) Hankkeiden ja kunkin hankintayrityksen kanssa tehdyn sopimuksen kuvaus Hanke Sopimuspuoli Voimala Talousarvio (sopimusta ei allekirjoitettu) Sopimus (allekirjoitettu) WW9508 01. 01 96-5455 2 Automated system for maintenance R1. 03/95A Safety panel display system R1. 03/95D Ei kohdennettu tiettyyn sopi- mukseen 3 Completion of maintenance project Waste treatment systems Upgrading of control room panels R1. 03/96C R1. 0196C R1. 04/96A Kalinin Kalinin Kalinin Kuola Sosnovyi Bor 1,75 0,75 1,00 4,70 0,50 1,20 3,00 — — — — — — — Tarkastetut toimet yhteensä 38 23,13 14,79 Lähde: hankintayritysten sekä paikan päällä olevien asiantuntijoiden raportit. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/37 Hankintayritysten kanssa tehtyjen Tacis-sopimusten nykyinen täytäntöönpanovaihe Taulukko 2. 4 Komission toteuttama Hankintayrityksen toteuttama Sopimukset Maksut (milj. ecua) y l e t t e n e M IC RT DA DA DA RT RT s u m i p o S Italtrend 94-1355 96-5455 97-0518 97-0586 97-0779 GTZ 97-0573 97-0577 Fichtner 94-0013 OT 94-1351 IC Crown Agent 94-0046 OT 94-1165 96-5449 Europa (1) 97-0585 97-0561 IC RT DA IC u t t e t i o l A y t t e t ä ä P 12. 94 12. 96 12. 97 11. 97 01. 98 12. 99 12. 98 12. 99 10. 00 02. 00 11. 97 11. 97 11. 00 11. 00 02. 94 12. 94 09. 95 06. 98 01. 94 12. 94 12. 96 01. 97 01. 98 12. 98 11. 97 10. 97 11. 00 10. 00 Kaikki yhteensä % % t u u m a j t o i k k l a P t ä v y t t i i l n i i s k u m i p o s t e s k u n n a t s u k a n i e t t n e s o r p t o i k k l a P a t s i u l l e t i n n u u s a t s i o t s o 1,54 0,80 0,48 0,03 0,20 0,03 0,73 0,19 0,54 1,01 0,23 0,78 0,92 0,45 0,26 0,21 0,27 0,18 0,09 4,48 2,8 2,6 2,9 2,8 3,3 1,5 3,5 1,9 1,9 1,9 3,6 5,2 3,3 3,7 3,9 7,0 2,3 2,2 2,2 2,2 2,8 ä t l i l i t s i y t i r E t o k a n n e t u t e t i r o u s t e s k u m i p o s t y d h e T t u t e t i r o u S t u s k a m t o r o k t u d a a S t a v e l o ä l l i l i t s i y t i r E t a r a v s i e t ä k 11,00 11,00 1,47 1,47 1,09 1,09 1,19 1,19 11,10 11,10 16,95 26,58 12,81 0,25 4,46 12,49 15,00 10,00 4,31 22,27 16,52 15,30 4,31 8,50 10,42 10,42 0,25 0,72 0,72 5,00 1,22 4,39 0,15 4,24 5,30 0,30 5,00 t o t s o t u l l e t i n n u u S ) i l i t s i y t i r e ( 59,25 27,64 16,82 0,82 13,00 0,97 38,50 10,00 28,50 28,34 4,46 23,88 24,60 11,60 3,70 9,30 n o o t i p n a j r i K ä r ä ä m y t t i k r e m 60,79 28,44 17,30 0,85 13,20 1,00 39,23 10,19 29,04 29,36 4,69 24,67 25,52 12,05 3,96 9,51 t o k a n n e t u t e t i r o u S t u s k a m a j a t l a s o n e d i o i k k l a p 0,44 0,30 0,14 0,77 0,17 0,60 0,73 0,41 0,25 0,07 11,92 12,19 7,92 4,00 8,10 4,09 162,62 167,09 1,94 42,95 44,56 24,32 2,16 20,79 100 26 100 27 104 15 57 5 48 (1) Crown Agentsin tytäryhtiö. Lähde: pääosaston IA hankekirjanpito (De´sire´e) sekä hankintayritysten raportit. C 35/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Ydinvoimaviranomaiset ja ydinvoimalaitokset, joihin tehtiin tarkastuskäynti Taulukko 2. 5 Maa Venäjä Ukraina Bulgaria Liettua Viranomainen Ydinturvallisuusviranomaiset Gozatomnadzor (GAN) Ydinvoima-asioista vastaava ministeriö (Minatom) Ydinvoimalan käyttäjä Rosenergoatom (REA) MOHT (tärkeä alihankkija) Ympäristöministeriö Tšernobylistä vastaava ministeriö Nuclear Regulatory Administration (NRA) Ydinvoimalan käyttäjä Goskomatom Energoproekt (ukrainalainen tekninen instituutti) Energia-asioista ja energiavaroista vastaava ministeriö (MEER) Ydinvoimalan käyttäjä kansallinen sähköyhtiö (NEK) Bulgarian Nuclear Safety Authority (BNSA) Energoproekt (bulgarialainen tekninen instituutti) Ydinturvallisuusviranomaiset (VATESI) Energia-asioista vastaava ministeriö Yritysryhmittymät ja kansainväliset järjestöt Voimala Sosnovyi Bor Kola Kalinin Balakovo Rovno Zaporozhe Kozlodui Ignalina TPEG (Twinning Programme Engineering Group) Brysselissä Riskaudit Pariisissa OECD/NEA (Ydinenergiajärjestö) Pariisissa WANO/PC (World Association of Nuclear Operators, Paris Center) Pariisissa ISTC (Institute for Scientific and Technical Cooperation) Moskovassa IAEA (Kansainvälinen atomienergiajärjestö) Wienissä 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/39 KOMISSION VASTAUKSET YLEISTÄ Erityiskertomuksen luonnos perustuu huolellisiin tutkimuksiin, ja siinä esitetään myös aiheellista kritiikkiä. Useissa tapauksissa komissio on jo ryhtynyt toimiin tilanteen korjaamiseksi. Joissain tapauksissa tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamia kysymyksiä on tarkoitus käsitellä komission ehdotuksessa uudeksi Tacis-asetukseksi ja varainhoitoasetuksen ajantasaistamiseksi. Komissio esittää kuitenkin jäljempänä eriävän kantansa useisiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Kuten tilintarkastustuomioistuin myöntää, ydinturvallisuutta koskevat Phare- ja Tacis-ohjelmat on pantu täytäntöön vaativissa olosuhteissa. Niinpä komissio panee tyytyväisyydellä merkille jo saavutetun edistyksen haluamatta kuitenkaan kieltää tarvetta tuen parantamiseen. Kehitystä on saavutettu erityisesti luotaessa luottamuksen ja yhteistyön ilmapiiriä kumppanuusmaiden välille, nostettaessa näiden tietämystä ja osaamista ydinturvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä sekä vahvistettaessa kumppanuusmaiden kansallisten ydinalan sääntelyviranomaisten toimintaa. Tur- vallisuuskulttuuri on siis tullut tutuksi, vaikkakin sitä on vielä tehostettava. Strategia Uusissa itsenäisissä valtioissa toimivia ydinreaktoreita on tällä hetkellä Venäjällä 29; Ukrainassa 14; Armeniassa yksi ja Kazakstanissa yksi. KIE-maissa on tällä hetkellä 20 Neuvostoliitossa suunniteltua yksikköä, joista kuusi Bulgariassa; neljä Unkarissa; neljä Tšekin tasavallassa; neljä Slovakiassa ja kaksi Liettuassa. Kaikkia näitä reaktoreita ei voida saattaa länsimaisten turvalli- suusstandardien tasolle. Parannettavissa olevien reaktoreiden parannuskustannukset ovat kor- keat, noin 100–200 miljoonaa ecua yksikköä kohti, mikä kutistaa Tacis-tukea ydinturvalli- suudelle. Komission ydinturvallisuusohjelman kautta toteuttamassa strategiassa otetaan huomioon edellä mainittu tilanne. Komissio pyrkii erityisesti tukemaan ja nopeuttamaan kansallisia ydinturvalli- suuden parannusohjelmia sellaisissa kumppanuusmaissa, jotka eivät ole EU-jäsenyysehdokkaita. Tämä tapahtuu erityisesti laitospaikalla annettavaa tukea koskevan laajan ohjelman kautta, johon kuuluu laitteiston toimittamista mutta myös turvallisuuskulttuurin juurruttamista kump- panuusmaihin sekä riippumattomien ydinalan sääntelyviranomaisten tukemista. Erityiskertomuksen sisällön tarkastelun perusteella näyttää siltä, että siihen sisältyy ajatusvirhe. Ydinturvallisuuden ulkoisen avun myös Phare- ja Tacis-ohjelmien avun tavoitteeksi on kerto- muksessa asetettu Neuvostoliitossa suunniteltujen ydinreaktoreiden tilan kohentaminen vastaa- maan kansainvälisiä turvallisuusvaatimuksia. Tuen myöntäjät eivät kuitenkaan ole ottaneet itselleen tällaista tehtävää, vaan ne ovat ainoastaan auttaneet edunsaajia hoitamaan omat velvollisuutensa. Ei voida myöskään ajatella, että komissio voisi ottaa tekniseen apuun varatuista 100 miljoonasta ecusta vuodessa (Phare- ja Tacis-säädöksissä rajoitetaan investointien rahoitusta) 50–60 miljardia ecua sulkeakseen tai nykyaikaistaakseen Itä-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton alueen 65 ydinreaktoria. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei komissio pyrkisi parantamaan strategista lähentymista- paansa tai mukauttamaan sitä poliittista kehitystä silmällä pitäen. Komissio on määritellyt erityisesti Agenda 2000 -asiakirjassa selkeän kannan ydinturvallisuuteen EU:n laajenemisen yhteydessä. ”Siellä, missä toiminnassa tai rakenteilla olevien Neuvostoliitossa suunniteltujen ydinvoimalai- tosten turvallisuutta voidaan parantaa vastaamaan kansainvälisiä turvallisuusnormeja, uudenai- kaistamisohjelmat olisi toteutettava kokonaan 7–10 vuoden aikana. Tämä koskee Tšekissä sijaitsevia Dukovanyn ja Temelinin voimalaitoksia, Unkarissa sijaitsevaa Paksia sekä eräitä Slovakiassa sijaitsevien Bohunicen ja Mochovcen ja Bulgariassa sijaitsevan Kozlodujin yksiköitä. C 35/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Kyseisten hallitusten sopimia aikatauluja on tietyin edellytyksin noudatettava sellaisten yksiköi- den sulkemisessa, joiden turvallisuutta ei voida parantaa. Tämä koskee Slovakiassa sijaitsevaa Bohunicea, Liettuassa sijaitsevaa Ignalinaa ja eräitä Bulgariassa sijaitsevan Kozlodujin yksi- köitä (1). ” Uudet linjaukset Phare- ja Tacis-ohjelmille on esitetty myös komission tiedonannossa neuvos- tolle ja Euroopan parlamentille toimista ydinalalla jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa. Lisäksi korkean tason neuvonantajista koostuva neuvosto on asetettu vuoden 1998 alusta antamaan komission toimia koskevia lisäsuosituksia alalle. Sen raportti, jonka otsikkona on ”Nuclear Safety in Central and Eastern Europe and in the New Independent States, A Strategic View for the Future of the European Union’s Phare and Tacis Programmes”, on julkaistu äskettäin. Komissio tulee tarkastelemaan siinä esitettyjä suosituksia, ja erityisesti sitä, miten ne voidaan sisällyttää komission tuleviin toimiin alalla. Ohjelmatyö Komissio myöntää, että ongelmia on ilmennyt tavassa, jolla sen strategiaa on sovellettu käytännön toimiin. Näiden puutteiden voidaan katsoa johtuneen useimmin ensimmäisten ohjelmien käynnistämisen kiireellisyydestä, Itä- ja Länsi-Euroopasta peräisin olevien asiantunti- joiden välisistä mielipide-eroista sekä ohjelmien toteuttamisen riittämättömistä henkilöresurs- seista (kohta 2. 4). Tämän johdosta komissio on joutunut turvautumaan usein ulkopuolisiin konsultteihin määriteltäessä ydinturvallisuusohjelmia ja näiden osahankkeita. Komissio on kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen kanssa täysin samaa mieltä siitä, että järjestelyjä on parannettava. Niinpä komissio pyrkii rajoittamaan konsulttien roolia esimerkiksi TPEG-eturyhmässä. Pääosasto IA on myös tehnyt puitesopimuksen Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa hyödyntääkseen toimielinten omaa teknistä osaamista. On kuitenkin selvää, ettei Yhteinen tutkimuskeskus voi kattaa kaikkia ydinturvallisuuteen liittyviä tarpeita, jotka nousevat esiin ohjelmaa toteutettaessa. Toteutus Komissio myöntää, että ohjelmat ovat kärsineet viivästyksistä ja hallinnon puutteista, ja se onkin toteuttanut useita, muun muassa seuraavia korjaavia toimia: — vähennetään hankkeita, joille on myönnetty rahoitusta; — perutaan hankkeet, joiden käynnistyminen on lykkääntynyt kohtuuttomasti; — varat myönnetään vasta, kun hanke on suunniteltu tarpeeksi pitkälle, jotta se voitaisiin käynnistää nopeasti rahoituspäätöksen jälkeen; — parannetaan edunsaajien kanssa viestimistä esimerkiksi Moskovaan perustettavan yhteisen hallinnointiyksikön kautta. Tässä yhteydessä tulee mainita, että hankkeen keskimääräisen elinkaaren vuoksi toimista voidaan hyötyä täysimääräisesti vasta muutamien vuosien kuluttua. Henkilöstön suuri vaihtu- vuus asioista vastaavissa komission yksiköissä aiheuttaa yhä huolestuneisuutta. Lopuksi komissio toteaa, etteivät sen yleismenettelyt sovellu aina ydinturvallisuusohjelmien erityispiirteisiin, mikä myös hidastaa niiden toteuttamista. Se haluaa korostaa, että näitä menettelyjä sovelletaan neuvoston vaatimuksesta. (1) Agenda 2000, luku 6, s. 53. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/41 1. JOHDANTO Phare- ja Tacis-ydinturvallisuusohjelmat 1. 1–1. 2 Tilintarkastustuomioistuimen kuvaamassa toi- mintaympäristössä Euroopan komissio on saanut neuvos- tolta valtuudet toimia ydinturvallisuuden parantamiseksi niin Keski- ja Itä-Euroopan maissa kuin entisen Neuvos- toliiton alueella. Nämä valtuudet tuovat mukanaan myös haasteita, sillä alaan kohdistuu paljon voimakkaampia rajoituksia kuin muihin Phare- ja Tacis-ohjelmista rahoi- tettuihin toimiin. Näitä rajoituksia on neljä: 1) Tekniset rajoitukset ovat muita toimia voimakkaam- mat, ei pelkästään monimutkaisen tieteellisen ja tekni- sen sisällön vuoksi, vaan koska Euroopassa oli 90- luvun alussa vain vähän tietoa Neuvostoliiton ydin- voimaverkosta, johon liittyi sotilaallisten kytkentöjen vuoksi salailu. Voittaakseen tämän esteen komissio on kääntynyt alan eurooppalaisten toimijoiden puoleen (ydinvoima- loiden käyttäjät, teollisuus, turvallisuusviranomaiset) saadakseen riittävää tietoa asiasta ja määritelläkseen tähän liittyvän strategian. Tilintarkastustuomioistuin on kritisoinut näin syntynyttä riippuvuutta. 2) Poliittiset rajoitukset ovat samoin muita aloja ras- kaammat. Ohjelmien suuntaaminen kysynnän mu- kaan (”demand-driven” -periaate), jonka neuvosto on esittänyt niin Phare- kuin Tacis-ohjelmalle on ollut muita aloja rajoittavampi ydinalalla kahdestakin syystä. Alaa hallitsevat voimakkaat järjestöt, jotka ovat usein valtioita valtioissa, tai voimaloiden johto, joilla on vaihtoehtoisten energiamuotojen puuttuessa merkittävä vaikutusvalta kokonaisilla alueilla (esimer- kiksi Tšernobylin tapauksessa). Nämä tahot eivät ole useimmiten halukkaita keskustelemaan strategioistaan ja pitävät lännen turvallisuuskäsityksiä liioiteltuina. Vaikka komissio on onnistunut vähitellen voittamaan tämän esteen sellaisissa ehdokasmaissa kuten Bulgari- assa ja Liettuassa liittymispaineiden ja liittymistä val- mistelevan strategian vuoksi, on tilanne yhä vaikea Venäjällä, joka asettaa mahdolliselle yhteistyölle omat ehtonsa näitä yleensä tarpeettomina pitävällä alalla. 3) Rahoitukselliset rajoitukset ovat myös muita aloja tuntuvampia, sillä noin viidestäkymmenestä reakto- rista koostuvan ydinvoimalan turvallisuuden paranta- minen edellyttäisi valtavaa rahoitusta, joka ei olisi missään suhteessa Phare- ja Tacis-ohjelmiin. Tämä rajoitus on erityisen raskas, eikä komissio voi sen vuoksi edesauttaa konkreettisesti ongelmien ratkaisua, kuten voimaloiden sulkemista. 4) Juridiset rajoitukset ovat samoin olleet muita aloja merkittävämpiä, sillä Phare- ja Tacis-asetuksissa on asetettu ydinalalle samat tarjouskilpailusäännöt kuin muille aloille. Tämä ei ollut kuitenkaan kovin perus- teltua alan pätevien toimijoiden vähyyden ja näiden taustan vuoksi. Niinpä komissiota pyydettiin kilpai- luttamaan jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisia. Komissio on pyrkinyt ratkaisemaan ongelman turvau- laajalti varainhoitoasetuksessa sallittuihin tumalla poikkeuksiin suorien sopimusten yhteydessä: tilintar- kastustuomioistuin on kritisoinut poikkeusten laa- juutta. 2. TIIVISTELMÄ TEHDYISTÄ HAVAINNOISTA Euroopan unionin soveltama lähestymistapa 2. 1 Komission ohjelmien määrittelyssä käytetty strategia on G7-maiden Münchenin huippukokouksessa omak- suma. G7-maiden toimintaohjelma perustui seuraaviin toimiin: — toimintavarmuuden parantaminen, — turvallisuuden arviointiin perustuvien tekniikoiden parantaminen, — turvallisuudesta vastaavien viranomaisten toiminnan tehostaminen. Kyseinen toimintasuunnitelma sisältää myös pidemmän aikavälin toimia, jotka koostuvat vähiten varmojen reak- torien korvaamisesta ja uusimpien reaktorien parantami- sesta. Komission strategiaan on nojauduttu tehtäessä kyseisten maiden kanssa alustavia rahoitussopimuksia, ja lopulli- seen muotoon se on muotoiltu vuonna 1995. Hallintoko- mitea hyväksyi sen vuonna 1996. Kyseisten ehdokasmai- den strategian pääasialliset toimintalinjat muotoiltiin sel- keästi Agenda 2000 -asiakirjassa. Reaktoreiden poistaminen käytöstä ja purkaminen sekä ydinjätteiden käsittely eivät ole niinkään toissijaisia tavoitteita, vaan tavoitteita, joille ei ole osoitettu tällä hetkellä yhtä paljon rahoitusta kuin toiminnassa olevien ydinreaktorien turvallisuuteen. Kertomuksessa korostetaan samoin vaikeuksia, joita asi- anomaiset maat kohtaavat suunnitellessaan ydinreaktorei- densa sulkemista. On kuitenkin korostettava seuraavia seikkoja: — Tacis-ohjelmassa on valmisteltu suunnitelma Tšerno- bylin ydinreaktoreiden poistamiseksi käytöstä. Tacis- varoista rahoitettiin myös Rovno 4- ja Khmelnitsky C 35/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 2 -reaktoreiden loppuunsaattaminen miltei kokonai- suudessaan, minkä puolestaan tulisi mahdollistaa Tšernobylin lopullinen sulkeminen. Kilpailuttamismenettelyihin liittyvät poikkeukset ovat koskeneet ennen kaikkea ydinturvallisuusviranomaisten avustushankkeita sekä sopimuksia unionin energialaitos- ten kanssa laitospaikalla annettavasta avusta. — Agenda 2000:ssa muotoiltiin selkeä strategia jäsenyys- ehdokasmaille vähiten varmojen reaktorien sulkemi- seksi. Tilintarkastustuomioistuimen huomio siitä, että rahoitus- välineet, joilla voitaisiin jatkaa Phare- ja Tacis-ohjelmiin kuuluvien toimien kalliimpia hankkeita, ovat viivästyneet käyttöönotoltaan, osoittaa ydinalan teknisen, taloudelli- sen ja rahoituksellisen monimutkaisuuden. 2. 2 G24 NUSACia perustettaessa pääpaino pantiin tieto- jen vaihdolle, joka mahdollistaa eri toimijoiden keskinäi- sen koordinoinnin. Siihen osallistuvat osapuolet eivät ole koskaan harkinneet antaa NUSACille valtuuksia varojen ohjaamiseen. Lopuksi on selvennettävä, että G24 NUSACilla on erin- omaiset suhteet IAEAan ja EBRD:hen, joiden kanssa sillä on jatkuvaa kanssakäymistä. Ydinturvarahaston (NSA) kanssa käytävä yhteistyö joi- denkin laitteiden ostamiseksi on ollut työlästä erilaisten menettelytapojen vuoksi erityisesti tarjouskilpailuun osal- listumiskelpoisten yritysten osalta. 2. 3 Suhteita kumppanuusmaiden edunsaajiin ovat sää- delleet normaalisti Tacis-ohjelman edunsaajiin sovelletta- vat säännöt. Niitä on sovellettu kaikkeen ohjelmatyöhön ja tarjouskilpailuihin liittyviin arviointeihin. Edunsaajajärjestöt valittavat paikoin tiedonkulkuun liitty- vistä ongelmista, jotka johtuvat paikoin siitä, että ne eivät ole samaa mieltä tarjouskilpailuihin liittyvien arvioiden tuloksista. Edunsaajat osallistuvat yleensä arviointiin. Jos- kus edunsaajia ei kuitenkaan pyydetä saapumaan rahoi- tustarjousten arviointiin, koska arviointi keskittyy alim- man tarjouksen hyväksymiseen. Toimien hallinnointi 2. 4 Komissio toteaa, että vaikka sen vastauksista käy ilmi toimien hallintaan liittyvät ajoittaiset puutteet (jotka johtuvat usein henkilöresurssien epätasaisuudesta ja rajal- lisuudesta monissa hankkeissa), ei tästä voi vetää yleisiä johtopäätöksiä. Ohjelman käynnistämisen jälkeen on otettu käyttöön tehokkaampia hallinnoinnin välineitä. 2. 5 Ydinturvallisuuden monimutkainen ja erityinen luonne on edellyttänyt laajempaa tarjousmenettelyä kuin muilla suoria sopimuksia sisältävillä aloilla. 2. 6 Hankintayritysten välikätenä käyttämisen tarkoituk- sena on lisätä laitteiden hankinnan avoimuutta vastapai- nona unionin sähköntuottajien vahvalle panokselle. Ennakoista puhuttaessa komissio haluaa korostaa, että sen on valittava joko pieni joukko määrältään suuria ennakoita (jotka katetaan pankkitakuulla) tai suuri joukko määrältään pieniä ennakoita. Henkilöstövajauk- sen vuoksi, mitä myös tilintarkastustuomioistuin koros- taa, komissio ei voi todellisuudessa turvautua jälkimmäi- seen vaihtoehtoon. 2. 7 Ohjelmatyön puutteet johtuvat suurelta osin kii- reestä, jolla ensimmäiset ohjelmat käynnistettiin, ja ohjel- mien toteutukseen riittämättömistä henkilöresursseista (kohta 2. 4). Tämän vuoksi komissio on joutunut käyttä- mään ulkopuolisia konsultteja ydinturvallisuusohjelmien ja sen osahankkeiden määrittelyyn. Komissio on kuiten- kin sittemmin ottanut käyttöön sopivampia menettelyjä. Konsulttien asemaa TPEG-etuyhtymässä on tarkoin rajattu. Pääosasto IA on myös tehnyt puitesopimuksen Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa hyödyntääkseen toi- mielinten omaa teknistä osaamista. Ydinalan monimutkaisuuden vuoksi komissio ja erityi- sesti sen Yhteinen tutkimuskeskus eivät voi katsoa, että niillä on riittäviä resursseja kaikkien ohjelmatyötarpeiden tyydyttämiseen ja sen puitteiden laatimiseen. Lopuksi voidaan mainita, että erityisten yhteenliittymien käyttö johtuu ydinalan toimijoiden rajallisesta määrästä. 2. 8 Budjettivallan käyttäjän asettamia normeja ei ole ylitetty. Hallintokulut, joiden tilintarkastustuomioistuin katsoo ylittävän asetetut rajat, eivät kuulu talousarvion selvitysosassa asetettuihin enimmäismääriin. Tuen asettaminen käyttöön ja saavutetut tulokset 2. 9 Komissio ei kiellä, etteikö joidenkin toimien toteut- taminen olisi ollut hidasta. Toteutustavan valintaan ovat vaikuttaneet ennen kaikkea pyrkimys avoimuuteen ja valvontaan. Myös hankintayritykset on valittu näiden perusteella. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/43 Laitehankintojen ensisijaisuudesta puhuttaessa on koros- tettava, etteivät laitteiden toimittaminen ja turvallisuus- kulttuurin edistäminen ole ristiriidassa keskenään. Laite- toimitushankkeiden tuleekin edesauttaa turvallisuuskult- tuuriin perustuvien menettelyjen käyttöönottoa. kin suoraan. Joidenkin hankkeiden tuloksia on hyödyn- netty myöhemmissä osahankkeissa. Sopimuspuolten ja alihankkijoiden väliset ehdot eivät kuulu komission suo- raan vastuualueeseen. Juuri samaisesta syystä komissio on jakanut myöntä- mänsä rahoituksen monien voimaloiden kesken. 2. 10 Koska tarpeet ylittävät joka tapauksessa käytettä- vissä olevat voimavarat, tulee parhaita hankkeita valitessa ottaa huomioon useita kriteereitä. Näissä hankkeissa kumppaneiden aktiivinen osallistuminen voidaan katsoa osoitukseksi toteutuksen loppuun saattamisesta. Muutosten tarve on johtunut muun muassa seuraavista: tarjouseritelmien valmistelun hitaus (Nikietin tekninen keskus), talousarvion arvioiminen liian pieneksi, turvalli- suusviranomaisten myöhäisessä vaiheessa asettamat tiu- kemmat kriteerit, edunsaajamaiden viranomaisten toimin- talinjojen muuttuminen (Euratomin lainalla rahoitetun investointihankkeen hylkääminen Kuolan ydinvoimalassa Taciksesta rahoittavan valmisteluvaiheen lopussa). 2. 11 Joissain tapauksissa komissio on saanut edunsaa- jilta muodollisen vakuutuksen siitä, että ne ovat saaneet turvallisuusviranomaisten suostumuksen tarpeellisille lu- ville. Myöhemmin on selvinnyt, ettei näin ollut kuiten- kaan tapahtunut. Tämä esitetään kommenttina tilintarkastustuomioistui- men kommenttiin kohdassa 2. 3, joka koski suhteita edunsaajiin. 2. 13 Hankkeiden kirjanpito on asianmukaista, eikä sitä ole arvioitu yläkanttiin. Hankintasopimusten kirjanpitoon otettuja summia ei tule kuitenkaan käyttää ostojen kehi- tyksen indikaattorina. Tšernobylin osalta tuen käyttöön asettamisen vähäisyys johtuu ennen kaikkea yhteyksistä, joita Tacis-hankkeilla (vuonna 1994 päätetyt) sekä G7-maiden ja EBRD:n väli- sillä poliittisilla neuvotteluilla yhteisymmärryspöytäkir- jasta ja NSA-sopimuksesta on. Nämä neuvottelut päättyi- vät vastaavasti vuosina 1995 ja 1996. Ennen tätä ei oltu voitu aloittaa ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen täh- tääviä hankkeita. 3. EUROOPAN UNIONIN SOVELTAMA LÄHESTYMIS- TAPA Tavoitteet ja keinot 3. 2 Komission ohjelmien määrittelyssä käytetty strategia on G7-maiden vuoden 1992 Münchenin huippukokouk- sessa omaksuma. G7-maiden toimintaohjelma perustui seuraaviin toimiin: — toimintavarmuuden parantaminen, — turvallisuuden arviointiin perustuvien tekniikoiden parantaminen, — turvallisuudesta vastaavien viranomaisten toiminnan tehostaminen. 2. 12 Koska EU:n sopimuspuolilta puuttuu asianomainen suoja ydinonnettomuuksien varalle, ei tiettyjä ennen yhteisymmärryspöytäkirjan vuonna 1995 allekirjoitettuja sopimuksia ole voitu saattaa edun- saajien vapaaseen käyttöön. allekirjoittamista Kyseinen toimintasuunnitelma sisältää myös pidemmän aikavälin toimia, jotka koostuvat vähiten varmojen reak- torien korvaamisesta ja uusimpien reaktorien parantami- sesta. Yhteisymmärryspöytäkirja suojaa Venäjän federaatiota ja estää rajoituksen ulottumisen myöhemmin tehtyihin sopi- muksiin. Kyseisiä, ennen yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoitta- mista tehtyjä sopimuksia koskeva ongelma on kuitenkin ratkaistu, ja kyseisten hankkeiden tulokset ovat edunsaa- jien käytettävissä. Komission strategiaan on nojauduttu ensimmäisten hyväksyttyjen ohjelmien rahoitusta koskevia ehdotuksia ja sopimuksia tehtäessä (Venäjän federaation ja Ukrainan ydinturvallisuusohjelmat vuosille 1992–1993). Komission strategia muotoiltiin lopullisempaan muotoon vuonna 1995, ja hallintokomitea hyväksyi sen vuonna 1996. Strategian pääasiallisia toimintalinjoja on seurattu ohjelman alusta lähtien. Lopullisesti KIE-maiden strategia muotoiltiin selkeästi Agenda 2000 -asiakirjassa. Samoin tulee huomata, että venäläiset instituutit ovat tehneet alusta asti tiivistä yhteistyötä kyseisten tutkimus- ten laatimiseksi ja hyötyneet myös näin ollen niistä itse- Neuvostoliiton aikaisten reaktoreiden tekniset ominaisuu- det ja puutteet eivät olleet kovin tunnettuja ohjelmien alkuvaiheessa. Niinpä oli tarpeen lähestyä ongelmaa tut- kimusten kautta. Näin luotiin myös suhteita Euroopan ja C 35/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 erityisesti Venäjän teollisuuden välille. Sittemmin on voitu ryhtyä konkreettisempiin toimiin. Näissä on tukeuduttu kahteen toisiaan täydentävään elementtiin: lainsäätäjien tukemiseen (turvallisuusviranomaiset) ja itse voimaloiden käyttäjien tukemiseen. Vuonna 1997 perustettu EBRD:n monenvälinen rahasto ei kohdistu Tšernobylin reaktorien vaan vuonna 1986 onnettomuudessa vahingoittuneen, yksikköä 4 ympäröi- vän sarkofagin käytöstä poistamiseen. Ei siis voida sanoa, että vuosien 1990 ja 1994 ohjelmista olisi päätetty ilman kokonaisstrategiaa. Tšernobylin sulkemisesta puhuttaessa on korostettava yhteyttä kahden uuden reaktorin valmistumiseen. 3. 3 Komissio on esittänyt kysymyksen vähemmän tur- vallisten reaktoreiden sulkemisesta yleisemmin G7:n ja ydinturvallisuusrahaston (NSA) puitteissa, koska se kat- soo, että vain kaikkien tuenantajamaiden yhteinen toi- minta voi johtaa positiiviseen tulokseen. NSA:n puitteissa on tehty sopimus Liettuan, Bulgarian ja Venäjän kanssa. Ukrainan tapauksessa on tehty G7-maiden yhteisymmär- ryspöytäkirja. 3. 4 Ohjelmatyöhön käytetyissä strategia-asiakirjoissa on selvästi mainittu, ettei komission toimilla voida pidentää piakkoin suljettavaksi määrättyjen reaktoreiden käyttö- ikää. Tämä vaikuttaa vuosittaisten ohjelmien tarkaste- luun. Reaktoreiden käytöstä poistaminen ja purkaminen 3. 5–3. 7 Komissio on aina katsonut, että vähiten turval- listen voimaloiden poistaminen käytöstä on ensisijaisen tärkeää. Tämä on vahvistettu selväsanaisesti myös Agenda 2000:ssa. Tästä todistavat niin komission toimet Ukrainassa ja liittymiskumppanuuden yhteydessä kuin komission sekä poliittinen että tekninen tuki NSA:n ja G7:n ponnisteluille. Samoin on tässä yhteydessä huomautettava, että kysy- myksen käsittelyyn on mahdollisuuksien rajoissa osoitettu asianmukaiset keinot. Tacis-ohjelman yhteydessä on val- misteltu suunnitelma Tšernobylin voimalan poistamiseksi käytöstä. Valmisteilla on tarjouskilpailut kolmen jätteen- käsittelylaitoksen rakentamiseksi Tšernobylin purkami- sesta johtuville jätteille, ja niitä rahoitetaan Tacis-ohjel- masta (40 miljoonaa ecua). Vielä tulee mainita, että rahoitus Rovno 4- ja Khmel- nitsky 2 -reaktoreiden loppuunsaattamiseen, millä tulisi lopullinen sulkeminen, on mahdollistaa Tšernobylin peräisin miltei kokonaisuudessaan Taciksesta. Edellä mai- nittuja hankkeita on tarkasteltu erilaisissa kansainväli- sissä elimissä, eikä niiden tulosten laatua ole koskaan asetettu kyseenalaiseksi. Varojen kohdentaminen tähän toimeen ei kuulu komissi- olle, vaan muille elimille, erityisesti EBRD:lle. Laitehankinnat 3. 8 Koska reaktoreiden uudistamistarve on kova ja komission käytössä olevien keinojen määrä rajallinen, komissio katsoo, että laitehankinnat ovat vastaus turvalli- suuskulttuurin siirtämisen tarpeeseen. Nämä eivät perustu yksinomaan tutkimuksiin vaan konkreettisiin esimerkkei- hin, jotka kiinnostavat edunsaajia suoraan. Ottaen huo- mioon kyseisten voimaloiden tilan ja todetut tarpeet on ollut mahdotonta varmistaa edunsaajien yhteistyöhalu ilman taustavalmisteluja. Lisäksi on mainittava, että kiireellisiin ongelmiin on puu- tuttu Ukrainassa, jonne on toimitettu huomattavia määriä varaosia Rovnon, Etelä-Ukrainan ja Zaporozhen ydinvoi- maloihin. Laitehankinnat ovat myös vastaus usein toistettuun kri- tiikkiin siitä, että ohjelmat sisältävät liikaa tutkimusta ilman todellisia vaikutuksia voimaloiden turvallisuuteen. Jo toteutetut toimet ovat tuoneet todellista parannusta kyseisiin voimaloihin. Esimerkkeinä voidaan mainita ainetta tuhoamattomien valvontalaitteiden (Balakovo, Smolensk), veden kemiallisen käsittelyn (Kalinin) ja sau- mauslaitteiden (Kalinin) sekä palontorjuntalaitteiden (Za- porozhe) tai tietokonepohjaisten ylläpitolaitteiden (Belo- yarsk, Smolensk) toimittaminen. Tässä yhteydessä tulee korostaa, että tutkimuksille on kaikesta huolimatta tarvetta. Komissio on yrittänyt löytää paremman tasapainon tutkimuksen ja laitteistojen vä- lille. 3. 9 Strategiassaan komissio ehdotti yhteistyötä sen yhtenä (toissijaisena) tavoitteena. Kyseinen tavoite ei ole saavuttanut yksimielistä hyväksyntää jäsenvaltioissa. Joi- denkin mielestä se kuuluu teollisuuden alan toimijoille. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/45 Lisäksi määrätietoinen politiikka edellyttää monesti poik- keuksia kilpailusääntöihin nykyiset teollissuhteet huomi- oon ottaen. toudutaan NSA:sta rahoitetuille voimaloille. tällaisten palveluiden takaamiseen myös Kysymystä on käsiteltävä perinpohjaisesti uutta asetusta laadittaessa. Yhteistyö muiden osapuolten kanssa Muut kuin teolliset toimintaturvallisuusnäkökohdat 3. 10 Laitospaikalla annettavaan apuun liittyvien tehtä- vien määrittelyn vajavaisuus johtuu osittain näiden toi- mien luonteesta. Kyseisten toimien tulee nimittäin vastata lyhyellä varoitusajalla tuleviin pyyntöihin. Osittain tämä vajavaisuus johtuu myös suoraan komission työvoimapu- lasta. Monenvälinen koordinointi G24-ryhmän (NUSAC) antaman tuen koordinointi 3. 12 NUSACilla ei ole päätösvaltaa, vaan sen tehtävänä on tietojen vaihtaminen. Laitetoimituksia koskeva yhteistyö Euroopan rakennus- ja kehityspankin kanssa (NSA) jälleen- 3. 13 Komission ja EBRD:n välillä on käyty keskusteluja yhteisestä hankkeesta varoventtiilien toimittamiseksi ja asentamiseksi höyrygeneraattorin päälinjoille. Vertailua on tehty potentiaalisten tavarantoimittajien ja tavaroiden alkuperän valintakriteereistä, tarjousten to- teuttamisvaatimuksista sekä saatujen tarjousten arvioimi- sesta. On valitettavaa, ettei eroja voida poistaa aiheutta- matta kohtuuttomia viivästyksiä. 3. 16 Komissio osallistuu aktiivisesti IAEA:n kokouksiin ja on esitellyt niissä ohjelmiaan. Ohjelmatyössä (hankkei- den valinnassa) on myös käytetty IAEA:n laatimaa luokit- telua Neuvostoliitossa suunniteltujen reaktorien puut- teille. 3. 18 Komission käyttöön ottama laitospaikalla annetta- van avun suunnitelma tukeutuu maailman ydinvoimalai- tosten käyttäjien liiton (WANO) ohjelmaan. Se kohdistuu myös suurelta osin samoihin osapuoliin. Tilintarkastustuomioistuimen huomio siitä, että 3. 19 maksut ISTC:lle jäädytettiin vuonna 1997, on oikea. Tämä johtui tuolloisesta oikeudellisen perustan puuttumi- sesta. Maksu edellytti kahdenvälisten rahoitussopimusten allekirjoittamista PO IA:n ja ISTC:n välillä. Nämä sopi- mukset allekirjoitettiin henkilökierrosta johtuvan viivästy- män jälkeen 15. syyskuuta 1997. Sen jälkeen maksuissa ISTC:lle ei ole esiintynyt viivästymiä. 3. 20 Tacis-ohjelma keskittyy tärkeimpiin turvallisuusky- symyksiin, ja tieteellistä perustaa niihin liittyviin ratkai- suihin on kehitelty jo jonkin aikaa. Niinpä ISTC:stä rahoitetut toimet ovat liian pitkällä T&K-toiminnan ket- jussa, jotta niillä olisi suoraa vaikutusta Tacis-ohjelmaan. Komission strategia ydinturvallisuuteen liittyvässä tutki- muksessa on vahvistettu EU:n erityisessä puiteohjelmassa ja Taciksen puitteissa, ja tutkimushankkeiden määrä on ollut rajallinen ja tarkoituksella ISTC:stä erillään. 4. TOIMIEN HALLINNOINTI 3. 14 On totta, että Taciksessa pitäisi määritellä sopi- mukselliset puitteet hankintaohjelmille. Kilpailuttaminen Mitä taas tulee ydinturvarahasto NSA:n sopimuksiin tiet- tyjen reaktoreiden käytön lopettamisesta, on todettava, ilmeisiä. etteivät näiden sopimusten vaikutukset ole NSA:n rahaa käytetään ilman normaalia vastiketta. Tämä kielii vaikeudesta asettaa jyrkkiä ehtoja teknisen avun ohjelmista saadulle tuelle. 4. 1 ja 4. 2 Koska ydinturvallisuushankkeet ovat luonteel- taan erityisiä, ovat niistä vastaavat toiminnalliset yksiköt ja varainhoidon valvoja tarkentaneet kehykset, joiden sisällä varainhoitoasetuksen sallimia suoria sopimuksia voidaan tehdä. Poikkeukselliset menettelyt voidaan sallia alan erityisluonteen vuoksi. 3. 15 Yksi esimerkki tilintarkastustuomioistuimen suosit- telemasta yhteistyömuodosta on lupien myöntäminen Tšernobylin käytöstä poistamiseen. Tacis-ohjelmalla si- Niinpä komissio halusi paikalla annettavan avun yhtey- dessä toisaalta kilpailuttaa vain unionin ydinvoimalatoi- mijoita ja toisaalta huomioida mahdollisimman suuren C 35/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 joukon edunsaajamaiden voimaloita. Tarjouskilpailua ei olisi ollut mahdollista järjestää mainittuja rajoituksia noudattaen. lisia keinoja, joilla se varmistaisi vastuun siirtämisen muille. Monet parannustoimet riippuvat käytetyn teknologian teknisistä erityispiirteistä, ja niitä voi käsitellä ainoastaan kyseisen teknologian hallitseva tai kyseisiä laitteistoja valmistava sopimuspuoli. Kansalliset sääntelyviranomaiset ovat tehokkuutta lisätäkseen koonneet asiantuntemuk- sensa yhteen elimeen, jonka kanssa voidaan tehdä aino- astaan suoria sopimuksia. Suoria sopimuksia koskeva kilpailu ei ole johtanut aina- kaan palkkioiden osalta löysempiin kriteereihin. Komissio on pitänyt yksityissopimusten palkkiot saman tason asiantuntijoille, jotka työskentelevät samanlaisissa työ- oloissa, linjassa saman ajanjakson tarjouskilpailujen palk- kioiden kanssa. Lukuisista korjauspyynnöistä huolimatta alkuperäisiä määriä ei ole mukautettu elintason kohoamiseen. Komis- sio on katsonut, että työolojen parantuminen kompensoi elinkustannusten kohoamista, mikä aiheuttaisi vakiosopi- muksissa yleensä palkkiokorotuksen. Hankintayritykset Laitehankintoja koskevien hankkeiden käsittely 4. 3 Ilman hankinnoista vastaavaa instituutiota laitospai- kalla annettavaan avustusohjelmaan osallistuvien EU:n elinten olisi vastattava kaikista hankkeen vaiheista: han- kemäärittelystä, teknisten yksityiskohtien luonnostelusta, tarjousmenettelystä, sopimuksista ja toteutuksesta. Ko- mission mielestä tämä ei johtaisi menettelyjen avoimuu- teen eikä mahdollistaisi julkisten menojen tarkastamista asianmukaisesti. 4. 4 Komissio on laatinut vuonna 1996 yksityiskohtai- semman version laitehankintoihin sovellettavasta menet- telystä, mutta menettelyn suuret linjat on saatettu asian- omaisten tietoon ohjelman alusta lähtien. Edunsaajat osallistuvat ostomenettelyn kaikkiin vaihei- siin, esimerkiksi tarjouseritelmien valmisteluun ja tarjous- ten tekniseen arviointiin sekä hankintasopimuksen alle- kirjoittamiseen ja laitteistojen (väliaikaiseen ja lopulli- seen) hyväksymiseen. Jos komissio ei siirrä vastuuta edunsaajille kuin muutamissa menettelyn vaiheissa, tämä johtuu osittain siitä, ettei sillä ole käytössään sopimuksel- Tässä yhteydessä tulee huomata, että tarjousten arviointi on hajautettua. Rahoitusta arvioidaan vasta, kun komis- sio on hyväksynyt teknisen arvioinnin raportin. Näin varmistetaan teknisen arvioinnin laatu ja puolueettomuus ennen rahoitustarjousten käsittelyä. Edunsaajat ovat saat- taneet olla osallistumatta rahoituksen arviointiin, kun alimmat tarjoukset on hyväksyttävä matka- ja ylimääräis- ten kustannusten välttämiseksi. Kirjaaminen tileihin ja toimien todellinen tilanne 4. 5–4. 6 Hankintayritysten kanssa hoidetut sopimukset sisältävät rahoituksen ostoille sekä yrityksen palkkioille. Näiden sopimusten on luonnollisesti näyttävä täysimää- räisinä kirjanpidossa. On selvää, että hankintayritysten ostot ovat hienoisessa ristiriidassa pääsopimuksen kanssa, mistä johtuvat tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat erot. tilintarkastustuomioistuimen esiin Kyseenalaistamatta nostamia kysymyksiä olisi korostettava, että maksut suo- ritetaan jo tehdyt sopimukset huomioon ottaen. Komis- sion yksiköt ovat kaikesta huolimatta päättäneet tarkas- tella tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta uudelleen sopimusten rahoitusrakennetta. Sisäinen tietokanta De´sire´e, johon tilintarkastustuomiois- tuin viittaa, ei ole komission kirjanpitojärjestelmä. Komission kirjanpitojärjestelmä on SINCOM, johon kaikki sitoumukset ja maksut rekisteröidään asianmukai- sesti. 4. 7 Komission jo tehtyjen sopimusten mukaisesti maksa- mat ennakot rekisteröidään asianmukaisesti (katso myös kohta 4. 6). 4. 8 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tiedot ovat kirjanpitojärjestelmän edellyttämien tietojen lisäksi annettavia tietoja. Komissio on tietoinen näistä hallinnol- lisista tiedoista, jotka se saa hankintayrityksen säännölli- sesti ilmestyvistä raporteista (katso myös kohta 4. 6). 4. 9 Sopimuspuoli tai takaaja tilittää tehtyjen sopimusten mukaisesti erityisistä rahastoista kertyvän koron komissi- olle sopimuksen lopussa (katso myös kohta 4. 6). 4. 10 Komissio on pyrkinyt vakaasti antamaan erityisesti Pharen ja Taciksen vuosikertomusten yhteydessä lisätie- toja tilinpäätöskertomuksia varten ja näin lisäämään toi- mien avoimuutta. 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/47 Sopimusmenettelyt 4. 11 Hankintayritysten kanssa tehtävät sopimukset ovat palvelusopimuksia, joita koskee varainhoitoasetuk- sessa säädetty ”rajattu tarjouskilpailumenettely”. Kahdeksan (muutetun) yksittäissopimuksen osalta: ratkaisussa tarvitaan riittävästi aikaa kaikkien kuulemi- seen, ja ratkaisu on usein kumppaneina toimivien viran- omaisten käsissä. 4. 15 Komissio toteaa, että vaikka tällaista lykkäämistä on tapahtunut aikaisemmin, ei näin enää tapahdu. — On korostettava palveluiden jatkuvuudesta johtuvaa Ohjelmien seuranta paikan päällä etua (katso varainhoitoasetuksen 118 artikla). — Useiden näiden sopimusten palkkiot ovat yksittäisso- pimusten myöntämiselle asetettuja enimmäisarvoja alhaisempia. 4. 17–4. 18 Tässä yhteydessä tulisi huomata, että yhtei- nen hallinnointiyksikkö (JMU) on perustettu avustamaan Venäjää sen osallistuessa ydinturvallisuusohjelmiin, ja eri- tyisesti näiden ohjelmien määrittelyyn, ja toimimaan tie- dotuskeskuksena. Komission toimien seuranta 4. 13 De´sire´e on sisäinen tietokanta, jonka avulla hoide- taan hankkeiden sopimuksellista ja rahoituksellista hallin- taa. Joitakin De´sire´e-tietokannan ominaisuuksia voitaisiin kylläkin parantaa. 4. 14 Työmenetelmiä varten on olemassa muodolliset puitteet, joita on esitelty useissa asiakirjoissa, joista voi- daan mainita hankevastaaville laadittu toimintaohjeisto ja hankesyklin hallinnan käsikirja. Komissio ja sen edustus- tot tarjoavat hankevastaaville hallintomääräyksiin liitty- vää koulutusta säännöllisesti. Hankkeiden seurantaan ja hallintaan on myös omat välineensä, kuten: — seurantaohjelma, josta on saatavissa johdolle suunnat- tua perustietoa hankkeen keston ajan, — Tableau de Bord -raportointijärjestelmä, — De´sire´e, josta on saatavilla tietoa sopimusten ja ohjel- mien rahoituksesta — hankinnoista vastaavien instituuttien kuukausirapor- tit — yhteisen hallinnointiyksikön ylläpitämä hankkeen edistymisestä (Moskovassa) tietokanta — EY:n edustustojen tuottama tieto hankkeista ja ohjel- mista. Ydinturvallisuusohjelman käynnistäminen kesti muita Tacis-hankkeita kauemmin alan monitahoisuuden ja luot- tamuksellisuuden vuoksi. Hallinnointikustannukset 4. 19–4. 20 Komissio ei ole yhtä mieltä tilintarkastustuo- mioistuimen huomioiden kanssa. Vastaavat oikeusperus- tat ovat aina mahdollistaneet toiminnasta, valmisteluista, toteutuksesta yms. johtuvien kulujen rahoituksen, ja ne ovat mahdollistaneet kumppanuusmaiden osallistumisen ohjelman valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan. Vuoden 1996 talousarvion selvitysosassa rajataan selke- ästi määritelty osa avusta enimmäisarvoin, joita komissio on noudattanut sananmukaisesti. Yhteistyökumppaneiden hallintokulut — jotka ovat syntyneet palvelu-, toimitus- tai hankintasopimuksista — ovat erottamaton osa ohjel- maa ja sen tukikelpoisia kustannuksia toimissa, joista sopimus on tehty. Tilintarkastustuomioistuimen arvio siitä, että kirjanpitoon merkityt kulut ylittävät budjetti- vallan käyttäjän asettamat normit, on virheellinen ja johtuu kyseisen selvitysosan yksipuolisesta tulkinnasta. Komissio on jo vastannut useaan otteeseen tilintarkastus- tuomioistuimen esittämään kritiikkiin asiassa samoin perustein; sen esittämä kritiikki ei liity erityisesti ydintur- vallisuusohjelmaan vaan Phare- ja Tacis-ohjelmiin ylei- sesti. 5. TUEN ASETTAMINEN KÄYTTÖÖN JA SAAVUTETUT TULOKSET Ohjelmatyö 5. 1 Ohjelmat oli asianmukaista aloittaa joillakin yleisillä tutkimuksilla ennen konkreettisiin ja yksityiskohtaisem- piin toimiin ryhtymistä. Tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut ongelmista, jotka johtuvat siitä, ettei komissio ratkaise aina nopeasti ydinturvallisuushankkeiden esiin nousseita ongelmia. Tällaisiin hankkeisiin liittyy useita osapuolia ja ne ovat monimutkaisia, ja niinpä niiden seurantaraporteissa Sellaisten edunsaajamaiden asenteita, jotka eivät täysin jakaneet komission huolta ydinvoimaloittensa turvallisuu- desta ja kaipasivat ainoastaan laitetoimituksia, olisi tie- tenkin tarkasteltava asian asettamassa valossa. C 35/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Mitä taas tulee laitospaikalla annettavan avun alkupe- rään, komissio on kiinnittänyt hallintokomitean huomion alkuperäisessä ehdotuksessa olevien ehdotusten pakosta- kin yleiseen luonteeseen. Tacis-ohjelman asiantuntijaryh- mälle ja hallintokomitealle on kuitenkin kerrottu ohjel- mien kehityksestä. korottamistarpeen hetkellä ei ole käytettävissä rahoitusy- lijäämiä (yleensä tarjouskilpailun rahoitusarvion aikana). 5. 2 d) On otettava huomioon vaikea henkilöstötilanne, jonka alaisena ohjelmayksikön on pakko toimia, kuten tilintarkastustuomioistuinkin on kertomuksensa kohdassa 4. 12 todennut. Komissio on tehostanut toimiaan parantaakseen viestin- tää edunsaajien kanssa. Lisäksi eurooppalaisten asiantun- tijoiden pysyvä työskentely ydinvoimaloissa on ainutlaa- tuista ja aiheuttaa huomattavia kuluja. Jos halutaan selit- tää ohjelmaan liittyviä väärinkäsityksiä, on otettava huo- mioon erityisesti seuraavat: 1) kyseisten asiantuntijoiden tarjoamien palveluiden laatu ja 2) rahoittajien ja edunsaajien eri näkökannat, jotka ovat ydinturvallisuuden alalla hieman muita ohjelman aloja merkittävämpiä. 5. 2 a) Kun hankkeet ovat monimutkaisia, ei voida etu- käteen ennakoida kaikkia teknisiä ratkaisuja kuten hank- keen mahdollista raukeamista. Tällöin ei ole mahdollista määritellä riittävän yksityiskohtaisesti tehtäviä, joista sopimuspuolen on suoriuduttava hankkeen koko keston aikana. Joka tapauksessa on edettävä vaiheittain, jotta julkisten varojen moitteeton hoito varmistetaan. Tilintar- kastustuomioistuimen tapaan komissio arvioi, että vai- heittainen lähestymistapa mahdollistaa yleensä sisällön paremman valvonnan toteuttamisen. Lähestymistavan ilmeinen epäkohta on, että sen taipu- muksena on raskauttaa ja viivästyttää hankkeen täytän- töönpanoa. sopimusten ja 5. 2 b) Varojen siirtäminen muihin hankkeisiin ei ole toivottavaa, paitsi jos se on linjassa talousarvioon sisälty- vän maksusitoumuksen kanssa eikä se lisää työtaakkaa jo hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamista haitaten. Hankkeella, jonka arvo on 2,7 miljoonaa ecua ja joka on sittemmin peruttu, tutkitaan uutta suojajärjestelmää Kuo- lan VVER 440/213 -reaktoreille. Kyseistä investoinninval- misteluhanketta toivoivat erityisesti venäläiset, jotka oli- vat päättäneet hakea Euratomin lainaa vastaavien inves- tointien rahoittamiseen. Lainahakemus hylättiin aivan Tacis-hankkeen lopussa. Kyseinen merkittäviin investoin- teihin valmisteleva hanke oli näin ollen aivan Taciksen hengen mukainen hanke. 5. 3 Koska tarpeet ylittävät joka tapauksessa käytettä- vissä olevat varat, tulee parhaat hankkeet valita useam- man kriteerin perusteella. Näiden hankkeiden osalta tuki- joiden aktiivinen osallistuminen on hyvä merkki ohjelman toteutuksen kannalta. Tukijoiden määrä on suuri, mutta sitä voidaan perustella halulla taata ohjelman avoimuus ja tavoitteiden mukai- nen toteutus. Tämä koskee ennen kaikkea teknisiä val- misteluja, sopimuksen tekemisen menettelyjä ja turvalli- suusviranomaisten osuutta. 5. 4 TPEG:n asema asettuu sopimuspuitteisiin. Tällöin ei ole epätavallista, että komission sopimuspuolet käyvät tapaamassa edunsaajia ilman komissiota. Komissio johtaa kuitenkin aina tärkeitä ja lopullisia kes- kusteluja. Huomioon on otettava myös kyseisen yksikön heikko työvoimatilanne, kuten tilintarkastustuomioistuinkin on todennut kohdassa 4. 12. 5. 5 On huomattava, että Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on voinut osallistua sopimusosapuolena ohjelmien toteuttamiseen vasta toukokuussa 1995 varainhoitoase- tukseen tehdyn muutoksen jälkeen. Vaikka YTK:lla on etua itsenäisyydestään, ei se pysty vastaamaan kaikkiin ohjelmien toteutukseen tarvittavaan asiantuntemukseen liittyviin tarpeisiin. Niinpä sen on yhä tukeuduttava osit- tain unionin ydinvoimateollisuuteen. TPEG:n koostumusta on tarkastellut kilpailua hoitava pääosasto IV (joka antoi sille ns. puuttumattomuustodis- tuksen). Sen osallistuminen ohjelmien valmisteluun on vaikeutunut vasta kolmannen Tacis-asetuksen hyväksymi- sen jälkeen (1996). Laitospaikalla toteutettavaan toimintaan osoitetut ta- lousarviovarat 5. 2 c) Näin on jo tapahtunut käytännössä. Hankkeelle myönnettyä rahoitusta ei voida kuitenkaan korottaa, jos 5. 6 Ei voida katsoa, että jokin toimi olisi merkityksel- tään vähäisempi sille osoitetun talousarvion pienuuden vuoksi. Huomioon on tällöin otettava muita seikkoja, 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/49 kuten palveluiden ja toimitusten kustannukset tai edun- saajan tuen käyttökapasiteetti. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös kyseisen yksikön vaikea työvoimatilanne, jonka tilintarkastustuo- mioistuin toteaa kohdassa 4. 12. On hyvä myös muistaa, että EU-asiantuntijoiden läsnäolo UIV- ja KIE-maiden ydinvoimaloissa herätti epäluuloa ydinvoimaloiden käyttäjien keskuudessa. He olivat usein sitä mieltä, että läntisillä asiantuntijoilla ei ollut heille paljon annettavaa, ja että ainoa kiinnostava asia olivat laitehankinnat. Neuvonta sekä organisaatioon ja toimin- taan liittyvä koulutus katsottiinkin vain välttämättömäksi pahaksi. liittyvään Laitoksissa, joissa edunsaajat eivät panneet arvoa sopi- muspuolen ydinturvallisuuteen toimintaan, ydinturvallisuutta edistettiin pääasiallisesti laitehankinto- jen ympärille kehitetyillä koulutushankkeilla, joita ei edunsaajan torjunnan välttämiseksi esitelty varsinaisina koulutushankkeina. Korkeamman käyttökapasiteetin lai- toksissa on ollut mahdollista toteuttaa toiminnalliseen turvallisuuteen paremmin kohdennettuja hankkeita laite- hankinnoista erillään. 5. 7 Komissio on tietoinen siitä, että ydinturvallisuuteen kohdennetut varat ovat hieman todellisia tarpeita alhai- semmat, ja korostaa toimiensa didaktista ja käynnistävää luonnetta. Talousarvioita määriteltäessä otetaan pääasi- assa huomioon palveluiden tuottamisen ja käytön kapasi- teetti. Viivästykset ja toimien täytäntöönpanon nykytilanne Sopimusten käsittelyn kesto 5. 8 Komissio on ottanut vuodesta 1997 käyttöön useita, muun muassa seuraavia toimia nopeuttaakseen ohjelmien täytäntöönpanoa: 1) vähennetään rahoituksen saaneiden hankkeiden mää- rää 2) perutaan hankkeet, joiden käynnistyminen on lyk- kääntynyt kohtuuttomasti 3) varat myönnetään vasta, kun hanke on suunniteltu tarpeeksi pitkälle, jotta varmistettaisiin sen nopea käynnistäminen rahoituspäätöksen jälkeen. Toimintaturvallisuushankkeiden täytäntöönpanon tilanne 5. 11 Teknisen avun hankkeiden toteuttaminen on hel- pompaa kuin konkreettisten hankkeiden täytäntöönpano. Niinpä ei ole ihme, että se on myös nopeampaa. Teknisen avun pitäminen laitehankinnoista erillään on perusteltua. Komissio on myös samaa mieltä siitä, etteivät sen sopi- muspuolten palvelukset (toimijat laitospaikoilla) eikä sen itse harjoittama sopimuspuolten valvonta ole toivotulla tasolla. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös kyseisen yksikön vaikea työvoimatilanne, jonka tilintar- kastustuomioistuin toteaa kohdassa 4. 12. 5. 12 a) ja b) Komissio on samaa mieltä siitä, että sen menettelyt ovat osaltaan hidastaneet ohjelmien toteu- tusta. Niiden mukauttamista tullaan harkitsemaan val- misteltaessa komission ehdotusta uudeksi Tacis-asetuk- seksi. 5. 12 b) Tarjouskilpailumenettelyjen osalta on mainit- tava erityisesti, että useat hankkeet ovat viivästyneet, kun kumppanuusmaiden edunsaajajärjestöt ovat kieltäytyneet hyväksymästä kilpailuttamista tai tekemästä yhteistyötä sen tiimoilta, vaikka se olisi puolueettomasti hyväksyttä- vää. Komissio on kuullut asianomaisia toimijoita useampaan kertaan selvittääkseen, voitaisiinko kilpailua käyttää ohjelmassa. Niiden mielestä laitehankintasopimukset tu- lisi tehdä tarjouskilpailujen perusteella. 5. 13 On luonnollista, että edunsaajat haluavat luvattua apua toimitettavan mahdollisimman pian ja että ne saavat mahdollisimman paljon päätäntävaltaa ohjelmien määrit- telyssä ja toteutuksessa, ja niinpä niiden ei tulisi huolehtia aktiivisesti seuraavista: 5. 9 Laitehankintojen osalta kestoa pidentävät pääasialli- sesti seuraavat: Määräajat: 1) sopimusehtojen määrittely joka kuuluu laitospaikalla apua antavien toimijoiden ja edunsaajien vastuulle ja hyväksyminen, 2) tarjousten arviointi ja niiden hyväksyntä, jotka kuulu- vat pääasiassa laitospaikalla apua antavien toimijoi- den ja komission yksiköiden vastuulle. Alussa ainoita mahdollisia aikatauluja olivat eurooppalai- siin parametreihin perustuvat. Pian kuitenkin havaittiin, että unionin avuntarjoajien kohtaamat paikalliset olosuh- teet ja uusien menettelyjen soveltaminen kaikkiin osallis- tujiin tekivät aikatauluista vaikeita noudattaa. Todelli- suus koetteli uusien määräaikojen velvoittavuutta ja yhdyshenkilöt siirtelivät vastuuta muille. C 35/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 Menettelyt: Komissio on tarkastellut äskettäin sopimusten tekomenet- telyä laitospaikalla annettavan avun puitteissa selventääk- seen vastuualueitaan ja vähentääkseen vaiheita, joihin edellytetään komission yksiköiden suostumusta. On kuitenkin totta, että julkisten varojen asianmukaisen hallinnan varmistavat menettelyt ovat paikoin raskaita suhteessa Tacis-ohjelman toiminnallisiin vaatimuksiin. Nämä menettelyt eivät eroa suuresti jäsenvaltioiden jul- kisten varojen käyttöä koskevista menettelyistä. Edunsaajien osallistuminen: Samoin kuin muilla Tacis-ohjelman aloilla, edunsaajalla on yksi ääni arviointikomiteassa. Viestintä venäläisten edunsaajien kanssa on parantunut hieman, kun Moskovaan on perustettu yhteinen hallin- nointiyksikkö. Näin on myös kompensoitu hieman komission sisäisten resurssien puutetta. Apu ydinturvallisuusviranomaisille dotettaessa Venäjän ratifioivan Wienin yleissopimuksen. Vuonna 1995 Venäjän federaation kanssa allekirjoitettiin yhteisymmärryspöytäkirja, johon sisältyi määräys ydin- voiman rauhanomaista käyttöä koskevasta vastuusta. Pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen kaikki sopimus- puolten ehdottamat rajoittavat lausekkeet on järjestelmäl- lisesti poistettu. Vuoden 1997 aikana löydettiin ratkaisu myös ennen pöytäkirjan allekirjoittamista tehtyihin sopi- muksiin. Asianomaiset sopimuspuolet ja Venäjän federaa- tion ydinenergiaministeriö (Minatom) aloittavat kirjeen- vaihdon, jonka myötä tutkimusten tulokset välitetään edunsaajille. Huomattava on, etteivät kaikki tähän liitty- vät huomautukset ole asianmukaisia: Venäjän tekniset instituutit ovat tehneet tiivistä yhteistyötä kyseisiä tutki- muksia valmisteltaessa. 5. 19 Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että venäläisten instituuttien kanssa tehtävien alihankintasopimusten moitteeton hallinta on tärkeää. Nämä instituutit osallistuvat usein hankkeisiin useammassa ominaisuudessa, kuten suunnittelijoina, lo- pullisen edunsaajan valitsemana teollisuuskumppanina sekä pääasiallisena yhteistyön ja teknologian siirron välit- täjänä unionin ja edunsaajien välillä. 5. 16 Komissio katsoo tilintarkastustuomioistuimen ana- lyysin avusta ydinturvallisuusviranomaisille asianmukai- seksi. Kyseinen Tacis-ohjelman osa on avainasemassa edistettäessä ydinturvallisuutta edunsaajamaissa. On ko- rostettava, että komission lähestymistapa, joka voi vai- kuttaa toteutuksen yhteydessä raskaalta, perustuu perus- tavanlaatuisen ammattietiikan noudattamiseen ydintur- vallisuusviranomaisten itsenäisyyden vahvistamiseksi: Lähtökohta, joka on valittu erityisesti Tacis 1991 -ohjel- man tutkimussopimuksissa, on saman määrän asettami- sesta tarjouksen esittäneille alihankkijoille. Komissio vah- vistaa kyseisen määrän ennakkoon Euroopan unionin asiantuntijoiden teknisen lausunnon perusteella. Muutoin kuin yhdessä poikkeustapauksessa venäläiset alihankkijat ovat hyväksyneet määrän. 1) pääsääntöisesti komissio ei voi rahoittaa muodollisten edunsaajien rahoitusosuutta Tacis-ohjelmaan 2) komissio ei voi rahoittaa lupien myöntämistä, jotta ydinturvallisuusviranomaisille etujen välille ei syntyisi ristiriitaa Lisäksi eurooppalaisille ja venäläisille asiantuntijoille maksettavien palkkioiden määrät ovat olleet jo muuta- man vuoden ajan 79-kertaiset. Tässä erotuksessa otetaan huomioon useita eroja, kuten ostopariteettien erot, palk- kakustannukset ja -kulut sekä työvälineet ja -menetel- mät. 3) ydinturvallisuusviranomaisille voivat toimittaa palve- luita vain heidän eurooppalaiset kollegansa, jotta väl- tettäisiin tilanne, jossa teollisuuden toimijat neuvovat ydinturvallisuusviranomaisia. Turvallisuutta koskevat tutkimukset ja analyysit 5. 18 Jotta Tacis-ohjelman täytäntöönpano ei viivästyisi, komissio on tehnyt sopimuksia vuoden 1991 ohjelman mukaisesti. Tähän sisältyi voimassaolevaa vastuujärjestel- mää koskevien epäilysten takia lausekkeita, joilla rajoite- taan tutkimustulosten antamista edunsaajille. Komissio pyrki löytämään ongelmaan väliaikaisen ratkaisun o- 5. 20 Kuten jo aiemmin todettiin, komissio välttää sekaantumasta alihankintakysymyksiin. Se rohkaisee kui- tenkin: a) paikallisia alihankkijoita olemaan hyväksymättä lau- sekkeita, jotka sitovat heidän maksunsa pääsopimus- puolen maksuihin; b) tarjouskilpailuissa tarjouksen esittäviä selvittämään alihankinnan ehdot, jolloin alihankkijat voivat saada ennakkoa maksuistaan. Komissio on joissain tapauksissa pyrkinyt ratkaisemaan riitatapauksia estääkseen sopimuspuolen ja alihankkijan välisten erimielisyyksien ohjelmalle aiheuttaman vahin- 9. 2. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 35/51 gon. On esiintynyt myös tapauksia, joissa alihankkija on valittanut jääneensä ilman maksua, mutta sopimuspuoli on voinut todistaa suorittaneensa maksut sille. luonnollisesti otettava huomioon useimpien näiden erityi- sen vaikea taloudellinen tilanne. Tämä koskee sekä ydin- turvallisuusviranomaisia että ydinvoimalaitoksen toimi- joita. Määrärahojen tosiasiallinen käyttöönasettaminen 5. 21–5. 22 Komissio on esittänyt vuodesta 1997 lähtien ohjelmaan muutoksia, jotka nopeuttavat ohjelman toteut- tamista tulevaisuudessa. Näitä ovat muun muassa seuraa- vat toimet: — vähennetään hankkeita, joille on myönnetty rahoi- tusta; — perutaan hankkeet, joiden käynnistyminen on lyk- kääntynyt kohtuuttomasti; — varat myönnetään vasta, kun hanke on suunniteltu tarpeeksi pitkälle, jotta varmistettaisiin sen nopea käynnistäminen rahoituspäätöksen jälkeen; — parannetaan edunsaajien kanssa viestimistä esimer- kiksi Moskovaan perustettavan yhteisen hallinnointi- yksikön kautta. 5. 23 Edunsaajat ovat ilmaisseet yleensä kiinnostuksensa hankkeisiin, joita ei ole vielä käynnistetty, ja ovat pahoil- laan sellaisten hankkeiden perumisesta, joita on jo valmis- teltu merkittävästi. 6. PÄÄTELMÄT Kokonaisarvio Vaikuttavuus 6. 3 Kuten kohdissa 2. 1, 3. 2, 3. 5-3. 7 ja 5. 1 on todettu, komissio on noudattanut tarkkaa strategiaa. Hakijamai- den osalta kyseinen strategia on määritelty selkeästi Agenda 2000 -asiakirjassa ja 13. maaliskuuta 1998 neu- vostolle ja Euroopan parlamentille annetussa tiedonan- nossa KOM(1998) 134. Komissio on panostanut keskusteluun strategian päälin- joista asianomaisten maiden kanssa. Tämä koskee haki- jamaita liittymistä valmistelevan kumppanuuden puit- teissa ja entisen Neuvostoliiten itsenäisä valtioita. Vii- meksi mainituista komissio on käynyt säännöllisiä kes- kusteluja Ukrainan kanssa kahdenvälisesti ja G7:n puit- teissa. Venäjän osalta on käynnistetty uusi aloite tulevai- suuden painopisteiden määrittelemiseksi uudelleen. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että edunsaajamai- den talouden realiteetit otettaisiin paremmin huomioon. Komissio katsoo, että on tarpeen löytää keino tehdä yhteistyötä kyseisten maiden kanssa siten, että ne voivat asettaa ydinturvallisuuden etusijalle sekä kehitellä realisti- sia ratkaisuja energiaongelmilleen. Huomioon on tällöin otettava tarve kehittää vaihtoehtoisia energialähteitä ja lisättävä energiatehokkuutta. 6. 2 Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistui- men huomioihin kehityksestä, jota se on saavuttanut edunsaajien kanssa kehiteltäessä yhteisymmärrystä ohjel- man tavoitteista sekä luottamuksen ja yhteistyön ilmapii- riä. Komissio myöntää myös, että ohjelma on kärsinyt liialli- sista viivästyksistä ja hieman vähemmässä määrin alkupe- räisten tavoitteiden hämärtymisestä. Tämä ei ole yllättä- vää, kun otetaan huomioon kahden hyvin erilaisen tur- vallisuuskulttuurin välisen vuoropuhelun ongelmat. Tässä yhteydessä tulee korostaa periaatteellisia ongelmia, joita esiintyy arvioitaessa toimia, jonka tarpeet ovat rajoi- tetut ja joka koskee suuressa määrin turvallisuuskulttuu- ria, mutta on samoin huomattava, että useat tahot ovat varmistaneet ohjelman synnyttäneen myönteisiä tuloksia. Asianomaisten maiden ydinturvallisuutta arvioitaessa on Tehokkuus 6. 4–6. 6 Komissio on ryhtynyt konkreettisiin toimiin parantaakseen ohjelmien täytäntöönpanoa. — Komissio perusti maaliskuussa 1998 yksiköiden väli- sen ryhmän tehostamaan sen toiminnan koordinointia Itä-Euroopan ydinvoimakysymyksissä ja sisäisten re- surssien käytössä. — Yhteisen tutkimuskeskuksen resurssit ovat olleet käy- tössä täysmääräisesti kaikissa ohjelmavaiheissa vuo- den 1997 syyskuusta. — Yleisesti ottaen teknisen avun ohjelmien toteuttami- nen tulee parantumaan, kun vuonna 1998 perustetaan yhteinen Relex-yksikkö (SCR). C 35/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 1999 — Yhteinen hallinnointiyksikkö (JMU) on perustettu vuoden 1998 alussa Moskovaan, ja tämän tulisi parantaa avoimuutta venäläisten edunsaajien suun- taan. Komissio tulee tarkastelemaan näiden menettelyjen ajan- tasaistamista uuden Tacis-asetuksen puitteissa. jälkeen se poistuu käytöstä. Momentti B7-535 koskee yhteistyötä KIE- ja UIV-maiden kanssa EURATOMin perustamissopimuksen puitteissa. Vuonna 1997 nämä toi- met rahoitettiin Phare- liittyviltä momenteilta. Momentti B7-536, joka koskee EBRD:n osuutta Tšernobyliin rakennettavasta suojasta, on myös ainutkertainen. ja Tacis-ohjelmiin Taloudellisuus 6. 7 Katso kohta 4. 6. 6. 8–6. 9 Komissio korostaa erityisesti sopimussuhteiden säännönmukaisuutta eurooppalaisten sopimuspuolten ja edunsaajamaiden yhteistyökumppaneiden välillä. Yhteistyö Euroopan unionin yritysten ja edunsaajaorgani- saatioiden välillä on jo todellisuutta. Komissio on samaa mieltä siitä, että sitä on tehostettava ja vältettävä aiem- mat ongelmat ja väärinkäsitykset. Tässä yhteydessä on tärkeää arvioida tarkasti kyseisten maiden organisaatioi- den tosiasiallisia kustannuksia, sillä näillä ei ole usein käytössään kustannuspaikkapohjaista kirjanpitoa. Toimien avoimuus Merkittävin rahoitus on kuitenkin peräisin Phare- ja Tacis-budjettikohdista. Nämä ovat maantieteellisiä ohjel- mia, jotka on kohdistettu oikeusperustassa lueteltuihin maihin ja jotka kattavat useita aloja. Näiden kahden ohjelman yhteydessä ydinturvallisuushankkeille tarkoite- tut varat voivat olla peräisin useita edunsaajia sisältävistä ohjelmista tai ne voivat sisältyä kansallisiin ohjelmiin. Tämä koskee kaikkia kyseisiin maihin kohdistuvia ala- kohtaisia ohjelmia, jotka sisältyvät kahteen suureen maantieteelliseen ohjelmaan. Kutakin ohjelmaa koskevat budjettikohdat edellyttävät kuhunkin maantieteelliseen alueeseen kohdistuvien budjettikohtien moninkertaista- mista. Kyseinen järjestelmä mahdollistaa kokonaiskuvan luomi- sen kuhunkin maahan kohdistuvista määristä sekä hori- sontaalisista ohjelmista. Eri maiden tarpeet vaihtelevat suuresti, mikä tuleekin ottaa huomioon. 6. 10 On totta, että ydinturvallisuutta koskevia toimia rahoitetaan useammalta momentilta. Momentti B7-534, joka koskee yhteistyöhankkeen toteuttamista KIE- ja UIV-maiden kanssa ydinturvallisuuden alalla, on ole- massa enää viimeisten maksujen suorittamiseen, minkä Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen toivomiin seuran- taan ja kertomuksiin, ydinturvallisuus tullaan sisällyttä- mään Pharen ja Taciksen vuosikertomuksiin, jotka toimi- tetaan budjettivallan käyttäjälle ja julkaistaan. Lisäksi kutakin ohjelmaa arvioidaan yleensä erikseen