title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2468/98, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä

eurovoc_concepts:
aquaculture
common fisheries policy
fishing industry
intervention policy
marketing
structural policy

text: 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/19 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2468/98, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1), ottaa huomioon talous- non (2), ja sosiaalikomitean lausun- 1) 2) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 joulukuuta 1993 annettua neu- voston asetusta (EY) N:o 3699/93 (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4), sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja mui- den rahoitusvälineiden kanssa 24 päivänä kesä- kuuta 1988 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2052/88 (5) ja asetuksen (ETY) N:o 2052/88 täytäntöönpanosta 19 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4253/ 88 (6) määritellään rakennerahastojen ja kalatalou- (jäljempänä den rahoitusvälineen ohjauksen (1) EYVL C 313, 12. 10. 1998. (2) EYVL C 129, 27. 4. 1998, s. 74. ((3) EYVL C 346, 31. 12. 1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 25/97 (EYVL L 6, 10. 1. 1997, s. 7). (4) Katso liitteessä IV oleva B osa. (5) EYVL L 185, 15. 7. 1988, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (6) EYVL L 374, 31. 12. 1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 11). 3) 4) ’KOR’) yleiset tavoitteet ja tehtävät, järjestäytymi- nen, tukitoimenpidemenetelmät, ohjelmien laatimi- nen ja rahastoista myönnetyn tuen yleinen järjestä- minen sekä yleiset rahoitussäännökset, yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston ase- (ETY) N:o 3760/92 (7) vahvistetaan tuksessa yhteisen politiikan yleiset tavoitteet ja säännöt; on tärkeää erityisesti antaa kehykset yhteisön kalastus- laivaston kehitykselle niiden päätösten mukaisesti, jotka neuvosto tekee asetuksen 11 artiklan nojalla; komission on annettava näiden päätösten perus- teella kutakin jäsenvaltiota koskevat yksityiskohtai- set säännökset; lisäksi on tärkeää, että yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjes- telmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neu- voston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (8) säännök- siä noudatetaan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/88 sovelta- mista kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen osalta 20 heinäkuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2080/93 (9) kalatalouden ohjauksen rahoitusväline määritellään lisäksi yh- teisten rakenteellisten tukitoimenpiteiden erityista- voitteet sekä kalastus- ja vesiviljelyalalla että näistä saatavien tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämi- sen alalla, jäljempänä ’ala’; asetuksen 6 artiklan mukaan neuvoston kuuluu päättää yksityiskohtai- sista säännöistä ja edellytyksistä KOR:n osallistu- miselle alan rakenteiden mukautustoimenpiteisiin, 5) on tärkeää, että neuvosto vahvistaa yksityiskohtai- set säännöt alan rakenteiden mukauttamiseen liitty- vien toimien toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että KOR:n toimenpiteet johtavat alan rakennepo- litiikalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen (7) EYVL L 389, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 164, 9. 6. 1998, s. 1). (8) EYVL L 261, 20. 10. 1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2653/97 (EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 14). (9) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 1. L 312/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 yhteisön kaikkien rakenteellisten tukitoimenpitei- den ja yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuulu- van koko yhteisen kalastuspolitiikan osalta, ja jotta kukin jäsenvaltio voisi varmistaa alan rakenteellis- ten tukitoimenpiteiden hallinnon; siltä osin kuin nämä tukitoimenpiteet eivät rajoitu yhteisön tuen myöntämiseen, olisi erityisesti liitettävä yhteisön kalastuslaivastojen rakenneuudistuksen suunnittelu johdonmukaisella tavalla rakenteellisten tukitoi- menpiteiden kokonaisuuteen, tuotteiden tai valmistusmenetelmien edistämistä olisi aiheellista rohkaista niissä tapauksissa, joissa määrättyyn maantieteelliseen alueeseen viittaava alkuperä on tunnustettu virallisesti maataloustuot- teiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkin- töjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) perusteella; maantieteellis- ten viittausten käyttö voidaan sallia ainoastaan, jos tällainen virallinen tunnustaminen on annettu, yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markki- najärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 anne- tun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92 (2) 7 b artiklassa säädetään sellaisille tuottajajärjestöille myönnettävästä taloudellisesta tuesta, jotka toteut- tavat tuotteidensa laatua ja kaupan pitämistä kos- kevan parantamissuunnitelman; oikeudellisen ja talousarvioon liittyvän johdonmukaisuuden vuoksi tämä tuki on aiheellista mainita tässä asetuksessa, tilapäisten lopettamistoimenpiteiden toiminnan osalta, tällaisten toimien laatu huomioon ottaen KOR:n taloudellisten tuen on säilyttävä luonteel- taan poikkeuksellisena tämän vuoksi olisi kyseiseen toimenpiteeseen myönnettä- ville maksusitoumuksille asetettava yläraja, sano- tun kuitenkaan rajoittamatta turvautumista tapaus- kohtaisesti asetuksen (ETY) N:o 2080/93 3 ar- tiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, toimenpiteenä; kalastuselinkeinon alalla kauaskantoisia vakavaan tapahtuu parhaillaan liittyviä kriisiin 6) 7) 8) 9) (1) EYVL L 208, 27. 7. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1068/97 (EYVL L 156, 13. 6. 1997, s. 10). (2) EYVL L 388, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3318/94 (EYVL L 350, 31. 12. 1994, s. 15). muutoksia; asetuksessa (ETY) N:o 3760/92 tarkoi- tetun yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisen edel- lyttämät kalastuselinkeinon muutokset aiheuttavat tarpeen toteuttaa useita erilaisia sosiaalis-taloudelli- sia tukitoimenpiteitä, 10) yhteisön tasolla, rakennerahastojen yhteydessä on jo käytettävissä joukko sosiaalis-taloudellisia tuki- toimenpiteitä kalastuselinkeinoa harjoittavien yri- tysten ja yksityishenkilöiden sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden avustamiseksi, 11) nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan riitä estämään kalustuselinkeinoa menettämästä toimintakykyisiä ja ammattitaitoisia jäseniä kalastuskapasiteetin pie- nentyessä; tämän vuoksi yhteisön tasolla olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä erityisesti vanhimpien kalastajien avustamiseksi, 12) Lontoon sopimuksen (ITC 69) ehdot ulotettiin kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syys- kuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2930/86 (3) koskemaan kaikkia kalastusaluk- sia; edellä mainitun sopimuksen määräysten täy- täntöönpanolla otetaan käyttöön tietyn ajan ku- luessa ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2004 bruttovetoisuus vetoisuuden yksiköksi kaikille yh- teisön kalastuslaivaston aluksille, 13) olisi säädettävä kalastusalukselle toiminnan pysy- vää lopettamista koskevan tuen saamisen edellytyk- senä oleva erityinen toiminnan vähimmäismäärä Itämeren pohjoisosassa olevissa satamissa rekiste- röityjen alusten osalta, ottaen huomioon tämän alueen erityiset ilmasto-olosuhteet, joista johtuu alueen vähäsuolaisten vesien jäätyminen suuren osan vuotta, 14) kalastusrahastoista osalliseksi pääsyn edellytysten tiukentamisen perustana on kansallinen ja yhteisön lainsäädäntö, erityisesti niissä säädetyt lisenssijär- jestelmät ja kalastusluvat; kyseiset kalastusrahas- toista osalliseksi pääsyä vaikeuttavat uudet rajoi- tukset johtavat alusten siirtoarvon nousuun, erityi- sesti yli 30 vuotta vanhojen alusten osalta; kyseisen arvonnousun vuoksi laivaston toiminnan lopetta- mista ei voida enää varmistaa yhtä helposti kuin aikaisemmin, (3) EYVL L 274, 25. 9. 1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29. 12. 1994, s. 11). 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/21 15) olisi varmistettava erityisesti vanhimpien kalastus- aluslaivastojen toiminnan lopettaminen, kyseisen alusluokan toiminnan lopettamisen varmistami- seksi olisi säilytettävä palkkioiden taso tarpeeksi korkealla, Komission hyväksymän monivuotisen ohjausohjelman ulkopuolelle vielä jäävää ohjelmajakson osaa koskevat asiakirjassa olevat ohjelmatiedot ovat puhtaasti suunnat- tavia; jäsenvaltioiden on täsmennettävä ne uuden moni- vuotisen ohjausohjelman hyväksymisen yhteydessä sen tavoitteiden perusteella. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineellä (KOR) voi- daan tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin myöntää tukea II, III ja IV osastossa tarkoitettuihin toimiin asetuk- sen (ETY) N:o 3760/92 1 artiklassa määriteltyyn yhtei- seen kalastuspolitiikkaan sisältyvien toimenpiteiden puit- teissa. I OSASTO OHJELMIEN LAATIMINEN Ensimmäistä ohjelmajaksoa myöhempiä jaksoja koskevat asiakirjat on esitettävä vähintään kuusi kuukautta ennen kunkin jakson alkamista. 2. Alakohtainen suunnitelma voi kattaa kaikki II, III ja IV osastossa tarkoitetut alat. Sen on sisällettävä kaikki liitteessä I olevat tiedot. Se on laadittava yhteisen kalas- tuspolitiikan tavoitteiden ja 5 artiklassa tarkoitetun moni- vuotisen ohjausohjelman mukaisesti. Tukihakemus on laadittava asetuksen (ETY) N:o 4253/ 88 14 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Siinä on jotka on suunniteltu esitettävä kaikki toimenpiteet, yhteisen toiminnan täytäntöönpanemiseksi ja täsmennet- tävä asetuksen (ETY) N:o 2052/88 5 artiklassa tarkoite- tut tuen antamisen muodot. 2 artikla Yleiset säännöt 3. Asiakirjassa on tehtävä ero tavoitteen 1 piiriin kuulu- viin alueisiin liittyvien tietojen ja muihin alueisiin liitty- vien tietojen välillä. 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuja toimia koskevat ohjel- mat on laadittava kahdessa vaiheessa 3 ja 4 artiklassa määritellyin edellytyksin. 2. Yhteisön kalastuslaivastojen rakenneuudistus on sisäl- lytettävä 5 artiklassa tarkoitettuihin monivuotisiin oh- jausohjelmiin. 3 artikla Alakohtaiset suunnitelmat ja tukihakemukset 1. Kunkin jäsenvaltion on esitettävä komissiolle yhtenä ohjelma-asiakirjana, jäljempänä ’asiakirja’: — alakohtainen suunnitelma, — tukihakemus. Kunkin asiakirjan on katettava kuuden vuoden jakso, ja ensimmäisen ohjelmajakson on alettava 1 päivästä tam- mikuuta 1994. Tavoitteen 1 alueisiin liittyvien tietojen on sisällyttävä asetuksen (ETY) N:o 2052/88 8 artiklan 7 kohdassa ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ohjelmaan. 4 artikla Yhteisön ohjelmat 1. Komissio arvioi alakohtaisia suunnitelmia sen perus- teella, ovatko ne yhdenmukaisia KOR:lle asetuksen (ETY) N:o 2080/93 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja asetuksen (ETY) N:o 2052/88 6 ja 7 artiklassa tarkoi- tettujen säännösten ja politiikkojen kanssa. Tukihakemuksia 4253/88 14 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. tarkastellaan asetuksen (ETY) N:o Komission 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksymän monivuotisen ohjausohjelman kattaman ohjelmajakson osaa koskevat asiakirjan kohdat laaditaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Komissio tekee tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoi- tettujen asiakirjojen perusteella kertapäätöksen alan rakenteellisia tukitoimenpiteitä koskevasta yhteisön ohjel- masta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vas- taanottanut kyseiset asiakirjat. L 312/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 Komission päätös tehdään noudattaen asetuksen (ETY) N:o 2080/93 8 artiklassa säädettyä menettelyä asetuksen (ETY) N:o 2052/88 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyöhön osallistumisen mukaisesti ja yhteisymmär- ryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Komission päätös yhteisön ohjelmasta ilmoitetaan asian- omaiselle jäsenvaltiolle ja julkaistaan Euroopan yhtei- söjen virallisessa lehdessä. 3. Yhteisön ohjelmat laaditaan yhteisön kalastuspolitii- kan tavoitteiden ja 5 artiklassa tarkoitettujen monivuotis- ten ohjausohjelmien säännösten mukaisesti. Ne voidaan tätä tarkoitusta varten erityisesti tarkistaa merkittävien muutosten yhteydessä ja jokaisen, yhteisön kalastuslaivas- ton rakenneuudistusta koskevan ohjelmajakson päät- tyessä. 5 artikla Kalastuslaivastojen monivuotiset ohjausohjelmat 1. Tässä asetuksessa ’kalastuslaivastojen monivuotisilla ohjausohjelmilla’ tarkoitetaan sitä tavoitekokonaisuutta ja luetteloa tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista kei- noista, jotka mahdollistavat pyyntiponnistuksen koko- naisvaltaisen ja kestävän ohjaamisen. 2. Komissio hyväksyy kullekin jäsenvaltiolle erikseen monivuotiset ohjausohjelmat noudattaen asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä niiden kalatalousalan monivuotisten rakenneuudistusta koske- vien tavoitteiden ja yksityiskohtaisten sääntöjen perus- teella, jotka neuvosto on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 3760/92 11 artiklan mukaisesti. 3. Asetuksen (ETY) N:o 2080/93 9 artiklan 1 kohdassa jotka on tarkoitettuja monivuotisia ohjausohjelmia, hyväksytty 1 päivän tammikuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta 1996 väliselle ajanjaksolle, sovelletaan niiden päättymiseen asti. 6 artikla Monivuotisten ohjausohjelmien seuranta 1. Jäsenvaltioiden on vuosittain ennen 1 päivää huhti- kuuta toimitettava komissiolle monivuotisten ohjausohjel- mien täytäntöönpanon edistymisen seurantaa koskeva yhteenvetoasiakirja oman monivuotisen ohjelmansa edis- tymisestä. Kolmen kuukauden kuluessa tästä määräajasta komissio välittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen kaikkien jäsenvaltioiden monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunkin 2. laivaston osan osalta tiedot pyyntiponnistuksen seuran- nasta, erityisesti kalastuskapasiteettien ja vastaavan kalas- tustoiminnan kehityksestä, komission täytäntöönpane- mien menettelyjen mukaisesti. 3. Komissiolla on tätä varten käytettävissään pyyntipon- nistuksen hoitoon soveltuva yhteisön kalastusalusluet- telo. 4. Komissio antaa 3 kohdassa tarkoitetut luetteloa kos- kevat säännökset noudattaen asetuksen (ETY) N:o 3760/ 92 18 artiklassa säädettyä menettelyä. 5. Jokaista hyväksyttyä monivuotista ohjausohjelmaa voidaan asianomaisen jäsenvaltion tai komission pyyn- tai monivuotisten ohjausohjelmien säännösten nöstä nojalla tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa. 6. Komissio päättää tämän artiklan 5 kohdassa sääde- tyistä mukautuksista noudattaen asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä. 7. Jäsenvaltioiden on tämän artiklan täytäntöönpanemi- seksi erityisesti noudatettava asetuksen (ETY) N:o 2847/ 93 24 artiklan säännöksiä. II OSASTO KALASTUSLAIVASTOJEN MONIVUOTISTEN OHJAUSOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 7 artikla Yleiset säännökset 1. Jos pelkällä julkisella tuella rahoitetut kapasiteettisu- pistukset ovat monivuotisen ohjausohjelman päättyessä mahdollistaneet jonkin jäsenvaltion laivaston tiettyä osaa koskevien tavoitteiden ylittymisen, yksinomaan kyseisestä tuesta johtuvaan uuteen tilanteeseen ei voida vedota uusien kapasiteettien käyttöönottamiseksi. Näitä säännöksiä ei sovelleta sellaisten pienten paikallis- ten rannikkokalastuslaivastojen muodostamiin erityista- pauksiin, jotka koostuvat alle 220 kilowatin aluksista ja joille ei ole vahvistettu kalastuskiintiöitä yhteisön tasolla. Näiden pienten laivastojen osalta jäsenvaltio voi rahoittaa pelkällä valtion tuella ja liitteessä III olevissa 1. 3 ja 2. 1 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/23 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden ja enimmäismäärien rajoissa kyseistä ylitystä vastaavat kapasiteetit. 9 artikla 2. Jäsenvaltion on vuosittain varmistettava, että min- kään laivaston osan uudenaikaistamis- ja rakentamistuet eivät johda pyyntiponnistuksen lisääntymiseen. 8 artikla Pyyntiponnistuksen säätely Jäsenvaltioiden on toteutettava pyyntiponnistuksen 1. säätelytoimenpiteitä, jotta vähintään 5 artiklassa tarkoi- tettujen monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteet saavu- tetaan. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä kalastusalusten poistamiseksi pysyvästi kalastuskäytöstä tai niiden kalastustoiminnan rajoittamiseksi. 2. Toimenpiteisiin alusten poistamiseksi pysyvästi kalas- tustoiminnasta voi erityisesti kuulua: — romuttaminen, — siirtäminen pysyvästi kolmanteen maahan, edellyt- täen, että kyseisen siirron ei voida olettaa olevan kansainvälisen oikeuden vastainen tai vaikuttavan vahingollisesti kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon, — kalastusaluksen siirtäminen pysyvästi muuhun kuin kalastuskäyttöön yhteisön vesillä. Vetoisuudeltaan alle 25 bruttorekisteritonnia (brt) tai bruttovetoisuudeltaan (GT) alle 27 olevien alusten osalta tässä artiklassa tarkoitettua julkista tukea voidaan myön- tää ainoastaan aluksen romuttamiseen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alukset, joita nämä toimenpiteet koskevat, poistetaan kalastusalusrekistereistä ja yhteisön kalastusalusluettelosta. Niiden on lisäksi var- mistettava, että poistetut alukset otetaan pysyvästi pois kalastuskäytöstä yhteisön vesillä. Kalastustoiminnan uudelleen suuntautuminen — väliaikaiset yhteisyritykset ja yhteisyritykset 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastustoi- minnan uudelleen suuntautumisen edistämiseksi kannus- tamalla tilapäisten yhteisyritysten ja/tai yhteisyritysten perustamista. 2. Tässä asetuksessa ’tiiapäisellä yhteisyrityksellä’ tarkoi- tetaan mitä tahansa yhteenliittymää, kun se on perustettu rajoitetuksi ajaksi tehdyllä sopimuksella yhteisön laivan- varustajien ja yhdestä tai useammasta sellaisesta kolman- nesta maasta kotoisin olevien oikeushenkilöiden tai luon- nollisten henkilöiden välillä, joiden kanssa yhteisö ylläp- itää suhteita, ja kun tarkoituksena on yhteisesti hyödyn- tää ja mahdollisesti valorisoida kyseisen tai kyseisten kolmansien maiden kalavaroja ja jakaa yhteisestä toimin- nasta aiheutuvat kustannukset, voitot ja tappiot ensisijai- sesti yhteisön markkinoille suuntautuvien toimitusten näkökulmasta. Sopimuksessa on määrättävä siihen liittyvien lajien pyyn- nistä ja tarvittaessa jalostuksesta ja/tai pitämisestä kau- pan sekä tietotaidon jakamisesta ja/tai teknologian siir- rosta, jos ne liittyvät mainittuihin toimiin. 3. Tässä asetuksessa ’yhteisyrityksellä’ tarkoitetaan yksi- tyisoikeudellista yhteisöä, joka on yhden tai useamman yhteisöstä olevan laivanvarustajan ja yhden tai useamman kolmannesta maasta olevan osakkaan muodostama ja jonka tarkoituksena on hyödyntää ja mahdollisesti valori- soida kyseisten kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien kalavaroja ensisijai- sesti yhteisön markkinoille suuntautuvien toimitusten näkökulmasta. 4. Komissio vahvistaa tämän asetuksen soveltamista koskevat edellytykset noudattaen asetuksen (ETY) N:o 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä. tarvittaessa 10 artikla Laivastojen uusiminen ja kalastusalusten nykyaikaistaminen 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastusalusten rakenta- mista edistäviä toimenpiteitä, jos ne ovat kutakin moni- vuotisten ohjausohjelmien osaa koskevien yleisten vuosit- taisten välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden mukai- sia ja noudattavat asetettuja määräaikoja. 3. Kalastustoiminnan rajoitustoimenpiteisiin voi kuulua määrättyinä ajanjaksoina luvallisten kalastuspäivien tai merilläolopäivien rajoituksia. Nämä toimenpiteet eivät anna aihetta minkäänlaiseen julkiseen tukeen. Jäsenvaltioiden on samaan aikaan yhdessä kaikkien asiaa koskevien tukihankkeiden kanssa annettava komissiolle tiedoksi säännökset, jotka on annettu tämän edellytyksen noudattamisen varmistamiseksi. L 312/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastus- alusten nykyaikaistamisen edistämiseksi. Näitä toimenpi- teitä koskevat 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset, jos investoinnit lisääntyneeseen pyyntiponnistukseen. todennäköisesti johtavat — laatua koskevien todistusten ja tuotteiden päällysmer- kintöjen laatimiseen liittyvät toimet, — myynninedistämiskampanjat, joihin luetaan myös laa- dun arvostuksen lisäämiseen tähtäävät kampanjat, — kuluttajatutkimukset, III OSASTO — kuluttajatestit, INVESTOINTITUKI VESIVILJELYN, RANNIKKOVYÖHYKKEIDEN KEHITTÄMISEN, KALASTUSSATAMIEN KALUSTON SEKÄ JALOSTUKSEN JA KAUPAN ALOILLA 11 artikla Tuen piiriin kuuluvat alat — messujen ja näyttelyiden järjestäminen ja niihin osal- listuminen, — opinto- tai kauppamatkojen järjestäminen, — markkinatutkimukset, mukaan lukien yhteisön tuot- teiden kauppaa kolmansissa maissa koskevat näky- mät, kyselytutkimukset, — kampanjat kaupan edellytysten parantamiseksi, 1. Jäsenvaltiot voivat liitteessä II eritellyin edellytyksin toteuttaa toimenpiteitä aineellisten investointien edistämi- seksi seuraavilla aloilla: — myyntineuvonta ja -tuki, tukku- ja vähittäiskauppiai- den palvelut. — vesiviljely, — rannikkovyöhykkeiden kalavarojen suojelu ja kehittä- minen erityisesti asentamalla kiinteitä tai siirrettäviä laitteita suojeltujen vedenalaisten alueiden rajoittami- seksi, — kalastussatamien kalusto, — kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja pitäminen kaupan. 2. Jäsenvaltiot voivat lisäksi toteuttaa toimenpiteitä edis- tääkseen laadun, hygieniaolosuhteiden, tilastollisten väli- neiden ja ympäristövaikutusten parantamis- ja valvonta- menetelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa sekä yritys- ten tutkimus- ja koulutusaloitteita. Näihin liittyviä kus- tannuksia varten edunsaajien toimintaan liittyviä kuluja lukuun ottamatta voidaan myöntää KOR:n tukea, jos ne liittyvät välittömästi 1 kohdassa tarkoitettuihin investoin- teihin. IV OSASTO MUUT TOIMENPITEET 12 artikla Nämä toimenpiteet eivät saa kohdistua tavaramerkkeihin, eivätkä ne saa viitata tiettyyn maahan tai alueeseen lukuun ottamatta erityistapauksia, joissa määrättyyn maantieteelliseen alueeseen viittaava alkuperä on tunnus- tettu virallisesti asetuksen (ETY) N:o 2081/92 nojalla. Tällaisia viittauksia ei saa käyttää, ennen kuin nimitys on kirjattu asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 3 koh- dassa säädettyyn rekisteriin. 13 artikla Ammattikunnan toteuttamat toimenpiteet Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä edistääkseen sellaisia ammattikunnan itsensä toteuttamia toimia, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pitävät yh- teisen edun mukaisina ja kestoltaan rajallisina, sillä edel- lytyksellä, että ne myötävaikuttavat yhteisen kalastuspoli- tiikan tavoitteiden toteutumiseen. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa asetuksen (ETY) N:o 3759/92 7 ja 7 b artiklassa tarkoitetut tuottajajärjestöille myönnettä- vät tuet. Myynninedistämistoimet ja uusien myyntikanavien etsiminen Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastus- ja vesiviljelytuottei- den myynninedistämistoimia ja uusien myyntikanavien etsintää edistäviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat erityi- sesti: 14 artikla Toiminnan tilapäinen lopettaminen Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toiminnan tilapäisiä lopetus- toimenpiteitä. 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/25 KOR:n taloudellista tukea voidaan myöntää ainoastaan toimenpiteille, joiden tarkoituksena on korvata osa erityi- sesti biologisista syistä johtuvista odottamattomista ja toistumattomista tilanteista aiheutuvaan tilapäiseen kalas- liittyvästä ansionmenetyk- tustoiminnan sestä. lopettamiseen b) henkilökohtaisten korvausten myöntäminen kalasta- jille 7 000 ecun enimmäismäärään yksittäistä edunsaa- jaa kohti, jos aluksen, jolla edunsaajat työskentelivät, toiminta on pysyvästi lopetettu 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai pysyvästi siirretty kolmanteen maahan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisyritysten perustamisen yhteydessä. Tämä tuki ei voi kalenterivuoden ja jäsenvaltion osalta ylittää korkeampaa seuraavista kahdesta kynnysarvosta: 350 000 ecua tai 0,85 prosenttia kunkin jäsenvaltion kyseistä vuotta koskevassa rajoitussuunnitelmassa vahvis- tetuista maksusitoumuksista. 15 artikla Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet 1. Tässä artiklassa ’kalastajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa toimin- nassa olevalla merikalastusaluksella. 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastajien eduksi ase- tuksen (ETY) N:o 3760/92 11 artiklassa tarkoitettuun yhteisön kalastusalan rakenneuudistukseen liittyviä so- siaalis-taloudellisia toimenpiteitä. 3. KOR:sta voidaan myöntää rahoitustukea ainoastaan seuraaviin toimenpiteisiin: a) kalastajien kansallisten varhaiseläkejärjestelmien osa- rahoitus, joista seuraavat edellytykset täyttyvät: — aluksen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen ajankohtana toimenpiteen edunsaajien ikä on enintään kymmenen vuotta alhaisempi kuin jäsen- valtion voimassa olevassa lainsäädännössä tarkoi- tettu laillinen eläkeikä tai edunsaajat ovat vähin- tään viidenkymmenenviiden vuoden ikäisiä, — edunsaajat voivat perustella vaatimuksensa vähin- tään kymmenen vuoden aktiivisella toiminnalla kalastajana. Varhaiseläkkeen aikana kalastajien varsinaiseen eläke- järjestelmään suoritettavat vakuutusmaksut eivät kui- tenkaan kuulu KOR:n rahoitustuen piiriin. Missään jäsenvaltiossa ei edunsaajien määrä koko 3 artiklassa tarkoitettuna ohjelmajaksona saa olla suu- rempi kuin niiden työpaikkojen määrä, jotka poistui- vat kalastusaluksilta kyseisten alusten kalastustoimin- nan pysyvän lopettamisen vuoksi 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai alusten tultua siirretyiksi pysyvästi kol- manteen maahan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisyritysten perustamisen yhteydessä; Kalastaja ei voi missään tapauksessa saada itselleen a ja b kohdan etuja samanaikaisesti. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi- 4. teet, joilla estetään kalastajia saamasta tukea molemmista 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä. Niiden on myös suoritettava tarvittavat järjestelyt, joilla varmistetaan, että 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen edunsaajat pysyvästi luopuvat kalastajan työstä ja että 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu korvaus palautetaan aikaan suhteutettuna, jos edunsaajat palaavat kalastajan työhönsä kuuden kuukauden kuluessa heitä koskevasta korvauksen myöntämispäätöksestä. 5. Tämän artiklan soveltaminen päättyy 3 artiklassa tarkoitetun ensimmäisen ohjelmajakson päätyttyä, jollei perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menette- lyä noudattaen toisin säädetä. V OSASTO YLEISET JA VARAINHOITOSÄÄNNÖKSET 16 artikla Tukiedellytysten noudattaminen 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esi- tettyjä tukitoimenpiteitä koskevia erityisedellytyksiä nou- datetaan. 2. Jäsenvaltioiden on kunkin vuosierän maksupyynnön yhteydessä todistettava, että tässä asetuksessa vahvistettu- jen tukitoimenpiteitä koskevien edellytysten noudattami- nen on tarkastettu. 3. Siinä tapauksessa, että 2 kohdassa tarkoitettuja edel- lytyksiä ei ole noudatettu, komissio tutkii tapauksen yhteistyöhön osallistumisen mukaisesti pyytämällä erityi- sesti jäsenvaltiota tai sen toiminnan täytäntöönpanoa varten nimeämää viranomaista esittämään mielipiteensä tietyn määräajan kuluessa. L 312/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 Komissio voi tämän tutkimuksen perusteella keskeyttää tai peruuttaa KOR:n tuen taikka alentaa sitä liitteessä I olevassa 1 kohdassa tarkoitetulla kyseisellä toimenpide- alueella, jos tutkimus vahvistaa sen, että 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei ole noudatettu. 17 artikla Asteikot ja osallistumisen tasot 1. Tämän asetuksen mukaisesti maksettavien tukien enimmäismäärät ja jäsenvaltioiden, edunsaajien ja yh- teisön rahoitusosuuksien rajat esitetään liitteessä III. 2. Tässä asetuksessa vahvistetut ecuina ilmaistut määrät muunnetaan kansalliseksi valuutaksi Euroopan yhteisöjen virallisen julkaistuilla muuntokurs- seilla. lehden C-sarjassa Muuntaminen suoritetaan sen vuoden tammikuun 1 päi- vänä sovellettavalla muuntokurssilla, jona jäsenvaltio on tehnyt päätöksen palkkion tai tuen myöntämisestä. 3. Jäsenvaltiot voivat tämän asetuksen soveltamisalalla toteuttaa täydentäviä tukitoimenpiteitä, joita koskevat muut kuin tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset tai säännöt tai jotka kattavat tässä artiklassa säädetyt enim- mäismäärät ylittävän määrän, sillä edellytyksellä, että ne ovat perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukai- sia. 2. Maksusitoumukset sisällytetään talousarvioon nou- dattaen tuen myöntämisestä tehdyissä päätöksissä vahvis- tettuja toteutusvaiheita. 3. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän ar- tiklan soveltamisesta noudattaen asetuksen (ETY) N:o 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä. 19 artikla Tuen maksumenettelyt 1. Taloudellinen tuki maksetaan asetuksen (ETY) N:o 4253/88 21 artiklan mukaisesti noudattaen tuen myöntä- misestä tehdyssä päätöksessä määrättyjä toteuttamisvai- heita ja varainhoitosäännöksiä. 2. Maksuhakemusten liitteenä on oltava asiakirjat, joista ilmenee toteutuksen edistyminen ja edunsaajille maksetut yhteisön tai kansalliset tuet. 3. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän ar- tiklan soveltamisesta noudattaen asetuksen (ETY) N:o 2080/93 8 artiklassa tarkoitettua menettelyä. 20 artikla Kumoaminen 4. Ainoastaan viittaus vetoisuuden bruttovetoisuusyksik- köön (GT) on mahdollinen tässä asetuksessa 1 päivästä tammikuuta 2004. Kumotaan asetus (EY) N:o 3699/93. 18 artikla Talousarvioon sisältyvät maksusitoumukset 1. Monivuotisen toiminnan ollessa kyseessä jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain tiedot, jotka mah- dollistavat asetuksen (ETY) N:o 4253/88 20 artiklassa säädettyjen vuosittaisten erien sisällyttämisen talousar- vioon. Viittauksia mainittuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä IV olevassa A osassa olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 21 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 3 päivänä marraskuuta 1998. Neuvoston puolesta B. PRAMMER Puheenjohtaja 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/27 LIITE I ALAKOHTAISTEN SUUNNITELMIEN SUUNTAA-ANTAVA SISÄLTÖ 1. Tämänhetkisen tilanteen kuvaus jaoteltuna toimenpidealueen mukaan (1) — Vahvuudet ja heikkoudet. — Aloitettujen toimien tilanne ja käyttöönotettujen taloudellisten varojen vaikutus aikaisempina vuo- sina. — Alan tarpeet. 2. Alan rakenteiden mukautussuunnitelma — Yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvat yleiset tavoitteet. — Erityistavoitteet kullakin toimenpidealueella, jos mahdollista määrällisesti ilmaistuna. — Odotettavissa oleva vaikutus (työllisyyteen, tuotantoon jne. ). 3. Suunnitellut keinot tavoitteiden saavuttamiseksi — Valitut toimenpiteet (juridiset, taloudelliset tai muut) kullakin toimenpidealueella. — Suuntaa-antava taloudellinen katsaus koko ohjelma-ajanjaksoon sisältäen yhteenvedon kullekin toimenpidealueelle ennakoiduista kansallisista ja yhteisön varoista. — Tietoja KOR:n tuen käytöstä (tuen antamisen muodot jne). — Perusteet yhteisön tukitoimenpiteille. (1) ’Toimenpidealueella’ tarkoitetaan jotakin kalatalousalan osaa, jota koskevia ongelmia voidaan käsitellä yhtenä ryhmänä, esimerkiksi: — pyyntiponnistuksen säätely, — kalastuslaivaston uusiminen ja nykyaikaistaminen, — vesiviljely, — suojellut merialueet, — kalastussatamien kalusto, — tuotteiden jalostus ja pitäminen kaupan, — tuotteiden myynninedistäminen. L 312/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 LIITE II ERITYISET EDELLYTYKSET JA TUKITOIMENPITEIDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpano (II osasto) 1. 1 Toiminnan pysyvä lopettaminen (8 artiklan 2 kohta) a) Pysyvä lopettaminen voi koskea ainoastaan aluksia, joilla on harjoitettu kalastustoimintaa vähin- tään 75 merilläolopäivänä kumpanakin lopullista käytöstäpoistoa koskevan hakemuksen päivä- määrää edeltävänä kahtena kahdentoista kuukauden ajanjaksona, tai tarvittaessa aluksia, joiden harjoittaman kalastustoiminnan kesto merilläolopäivinä vastaa vähintään 80 prosenttia voimassa- olevan kansallisen lainsäädännön sallimista merilläolopäivistä. Itämerellä 75 merilläolopäivän rajaa alennetaan 60 päiväksi sellaisten alusten osalta, jotka on rekisteröity linjan 59° 309N pohjoista leveyttä pohjoispuolella. b) Toimet voivat koskea ainoastaan yli 10 vuoden ikäisiä aluksia. 1. 2 Tilapäiset yhteisyritykset ja yhteisyritykset (9 artikla) a) Toimien on täytettävä seuraavat edellytykset: — niiden on liityttävä sellaisiin aluksiin, joiden vetoisuus on yli 25 bruttorekisteritonnia tai joiden bruttovetoisuus (GT) on yli 27 tonnia, jotka on rekisteröity yhteisön satamassa, jotka ovat olleet käytössä yli viisi vuotta yhteisön jäsenvaltion lipun alla ja jotka soveltuvat teknisiltä ominaisuuksiltaan suunniteltuihin kalastustoimiin; vähintään viiden vuoden käytössäoloaikaa ei kuitenkaan vaadita aluksilta, jotka on rekisteröity jossakin yhteisön satamassa 1 päivän tammikuuta 1989 ja 31 päivän joulukuuta 1990 välisenä aikana, — kyseisten alusten on purjehdittava jäsenvaltion lipun alla tilapäisen yhteisyrityksen koko olemassaolon ajan, ja kyseisen tilapäisen yhteisyrityksen on käsitettävä kuudesta kuukaudesta yhteen vuoteen kestävät kalastustoimet, — jos perustetaan yhteisyritys, toimiin on liityttävä aluksen tai alusten pysyvä siirto asianomai- seen kolmanteen maahan ilman mahdollisuutta palata yhteisön vesille. b) Yhteisyrityshankkeille tarkoitettua taloudellista tukea ei voida myöntää tämän asetuksen tai asetusten (ETY) N:o 2908/83 (1) ja (ETY) N:o 4028/86 (2) mukaisesti myönnetyn yhteisön tuen lisäksi. Myönnetyistä tuista vähennetään pro rata temporis aiemmin vastaanotettu summa seuraa- vissa tapauksissa: — rakennustuki yhteisyrityksen perustamista edeltävien kymmenen vuoden aikana, — nykyaikaistamistuki ja/tai tuki tilapäiselle yhteisyritykselle yhteisyrityksen perustamista edeltä- vien viiden vuoden aikana. 1. 3 Alusten rakentaminen (10 artikla) a) Alusten rakentamisessa on noudatettava hygieniaa ja turvallisuutta koskevia asetuksia ja direktii- vejä sekä yhteisön alusten mittoja koskevia yhteisön määräyksiä. Ne on merkittävä asianmukai- seen yhteisön luettelon osaan. b) Taloudellista tukea myönnetään ensisijaisesti aluksille, jotka käyttävät valikoivimpia pyydyksiä ja pyyntimenetelmiä. 1. 4 Alusten nykyaikaistaminen (10 artikla) a) Investointien on liityttävä: — kalastustoimien järkiperäistämiseen, erityisesti käyttämällä mahdollisimman valikoivia pyydyk- siä ja pyyntimenetelmiä ja/tai (2) EYVL L 290, 22. 10. 1983, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o 3733/85 (EYVL L 361, 31. 12. 1985, s. 78). (2) EYVL L 376, 31. 12. 1986, asetus on kumottu asetuksella N:o 2080/93 (EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 1). 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/29 — pyydettyjen ja aluksella säilytettyjen tuotteiden laadun parantamiseen käyttämällä mahdollisim- man hyviä pyynti- ja saaliinsäilytystekniikoita sekä terveyttä koskevien lakien että asetusten soveltamiseen ja/tai — työ- ja turvallisuusolosuhteisiin ja/tai — kalastusaluksilla oleviin kalastustoimien valvontalaitteisiin. b) Toimet voivat koskea ainoastaan alle 30 vuoden ikäisiä aluksia. Tätä ikärajaa ei sovelleta, jos investoinnit koskevat työ- ja turvallisuusolosuhteiden parantamista ja/tai kalastusaluksilla olevia kalastustoimien valvontalaitteita. 2. Investoinnit III osastossa tarkoitetuilla alueilla 2. 0 Yleistä a) Investointien on: — myötävaikutettava kyseessä olevien rakenteiden parantamisen kestäviin taloudellisiin vaikutuk- siin, — tarjottava riittävät takeet teknisestä ja taloudellisesta elinkelpoisuudesta, erityisesti välttämällä tuotannon ylikapasiteettien luomista. b) Kaikilla III osastossa tarkoitetuilla alueilla tukeen oikeuttavia ovat aineelliset investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa hygieniaa taikka ihmisten tai eläinten terveyttä koskevia edellytyksiä, parantaa tuotteiden laatua tai vähentää ympäristöhaittoja. c) Tukeen oikeuttavia eivät ole investoinnit, jotka liittyvät maan ostoon, yleiskulujen kattamiseen yli 12 prosentin arvosta kustannuksista tai henkilökuljetuksiin tarkoitettuihin ajoneuvoihin. 2. 1 Vesiviljely Toimenpiteet voivat liittyä seuraaviin aineellisiin investointeihin: a) vesiviljelylaitteistojen rakentaminen, varustaminen, laajentaminen ja nykyaikaistaminen, erityi- sesti: — rakentaminen, nykyaikaistaminen ja kiinteistöjen hankinta, — vesiviljelylaitosten sisäisten vedenkiertojärjestelmien kehittämis- tai parannustyöt, — yksinomaan vesiviljelytuotantoa varten tarkoitettujen uusien laitteiden ja koneiden hankinta ja asentaminen, mukaan lukien huoltoalukset sekä automaattiset tietojenkäsittelylaitteet ja säh- köiset viestintälaitteet; b) sellaisiin investointeihin liittyvät hankkeet, joiden tarkoituksena on osoittaa tavanomaisia tuottavia sijoituksia lähestyvällä asteikolla tekninen käyttökelpoisuus ja taloudellinen elinkelpoisuus viljel- täessä lajeja, joita ei ole aiemmin hyödynnetty vesiviljelyssä, tai käytettäessä uudistavia viljelytek- niikoita, sillä edellytyksellä, että ne perustuvat tulokselliseen tutkimustyöhön. 2. 2 Rannikkovyöhykkeiden kehittäminen Investointien on täytettävä seuraavat edellytykset: a) niihin on kuuluttava toiminnan tieteellistä seurantaa viiden vuoden ajan, erityisesti kyseisen merialueen kalavarojen arviointia ja niiden kehittymisen valvontaa; b) niiden on oltava julkisten toimielinten, hyväksyttyjen tuottajajärjestöjen tai asianomaisen jäsenval- tion tätä tarkoitusta varten nimeämien toimielinten toteuttamia. 2. 3 Kalastussatamien kalusto a) Tukeen oikeuttavien investointien on liityttävä erityisesti laitteistoihin ja välineisiin: — joilla pyritään parantamaan kalastustuotteiden aluksesta purkamisen, käsittelyn ja varastoinnin olosuhteita satamissa, — joilla tuetaan kalastusalusten toimintaa (polttoaineen sekä jää- että vesivarastojen täydentämi- nen, kalastusalusten huolto ja korjaus), — laitureiden kunnostaminen turvallisuusolosuhteiden parantamiseksi tuotteiden lastaamisen ja purkamisen aikana. L 312/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 b) Etusijalle asetetaan investoinnit: — jotka ovat sataman kaikkien kalastajien yhteisen edun mukaisia, — jotka myötävaikuttavat sataman yleiseen kehitykseen ja kalastajille tarjottavien palveluiden parantamiseen. 2. 4 Jalostus ja kauppa a) Tukeen oikeuttavien investointien on liityttävä erityisesti: — rakennusten ja laitteistojen rakentamiseen ja hankintaan, — tarvittavien uusien välineiden ja laitteistojen hankintaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseksi ja pitämiseksi kaupan aluksesta purkamisesta lopulliseen tuotteeseen asti (mu- kaan lukien erityisesti tietojenkäsittelylaitteet ja sähköiset viestintävälineet), — uuden teknologian käyttö erityisesti kilpailukyvyn parantamiseksi ja arvonlisäyksen kasvatta- miseksi. b) Tukeen eivät oikeuta investoinnit, jotka liittyvät: — kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ja jalostettaviksi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi, paitsi kun on kyse investoinneista yksinomaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jätteiden käsittelyyn, jalostamiseen ja pitämiseen kaupan, — vähittäismyyntiin. 3. Myynninedistäminen (12 artikla) a) Tukeen oikeuttavien kulujen on liityttävä erityisesti: — mainostoimistojen ja muiden toiminnan valmisteluun ja toteutukseen osallistuvien palvelujen kuluihin, — ilmoitustilan ostoon tai vuokraukseen, iskulauseiden ja tavaramerkkien luomiseen toiminnan kestoajaksi, — aineiston julkaisemisesta, ulkopuolisesta henkilöstöstä, toiminnassa tarvittavista tiloista ja kulkuvälineistä aiheutuviin kustannuksiin. b) Etusijalle asetetaan: — toimet ylijäämäisten tai vajaan pyynnin kohteena olevien lajien menekin varmistamiseksi, — luonteeltaan kollektiiviset toimet, — toimet kalastus- ja vesiviljelytuotteiden laatupolitiikan täytäntöönpanemiseksi. c) Edunsaajan toimintaan liittyvät kulut (henkilöstö, kalusto, kulkuneuvot jne. ) eivät oikeuta tukeen. 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/31 LIITE III ASTEIKOT JA RAHOITUSOSUUDET 1. Kalastuslaivoihin liittyvät asteikot (II osasto) 1. 1. Toiminnan pysyvä lopettaminen ja yhteisyritykset (8 artiklan 2 kohta ja 9 artiklan 3 kohta; liitteessä II oleva 1. 1 ja 1. 2 kohta) Alusluokka bruttorekisteritonnimäärän mukaan (brt) Palkkion enimmäismäärä 15-vuotiaasta aluksesta (ecua) TAULUKKO 1 0 , 25 25 , 50 50 , 100 100 , 400 400 ja enemmän 6 215/brt 5 085/brt + 28 250 4 520/brt + 56 500 2 260/brt + 282 500 1 130/brt + 734 500 TAULUKKO 2 (*) Aluksen luokka bruttovetoisuuden (GT) mukaan Suurin myönnettävä palkkio (ecuina) 15 vuotta vanhalle alukselle mitattuna bruttovetoisuutena (GT) 0,2 , 10 10 , 25 25 , 100 100 , 300 300 , 500 500 ja sitä suuremmat 8 130/GT + 1 200 4 100/GT + 41 500 3 520/GT + 56 000 2 348/GT + 173 200 1 912/GT + 304 000 1 045/GT + 737 500 (*) Perpendikkelipituudeltaan yli 24 metriä pitkät alukset voivat olla vain joko 2 tai 4 taulukon edustajia. a) Edunsaajille maksetut romutuspalkkiot ja palkkiot yhteisyritysten perustamista varten eivät saa ylittää seuraavia määriä: — 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2 olevat asteikot, — alle 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2 olevat asteikot korotettuna 1,5 prosentilla jokaista viidentoista vuoden alittavaa vuotta kohti, — yli 15-vuotiaat alukset: taulukossa 1 ja 2 olevat asteikot alennettuna 1,5 prosentilla jokaista viidentoista vuoden ylittävää vuotta kohti ja 30-vuotiaisiin aluksiin asti, jonka jälkeen palkkioiden taso rajoitetaan 30-vuotiaita aluksia koskevalle tasolle. b) Edunsaajille maksetut palkkiot pysyvästä siirrosta kolmanteen maahan tai palkkiot siirtämisestä pysyvästi muuhun kuin kalastuskäyttöön yhteisön vesillä eivät voi ylittää a alakohdassa tarkoitet- tuja romutuspalkkioiden enimmäismääriä alennettuna 50 prosentilla. L 312/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 1. 2. Toiminnan tilapäinen lopettaminen ja tilapäiset yhteisyritykset (14 artikla ja 9 artiklan 2 kohta; liitteessä II oleva 1. 2 kohta) Edunsaajille maksetut seisontapalkkiot (toiminnan tilapäinen lopettaminen) ja yhteistyöpalkkiot eivät voi ylittää taulukossa 3 ja 4 olevia asteikoita (tilapäiset yhteisyritykset). TAULUKKO 3 Alusluokka bruttorekisteritonnimäärän mukaan (brt) Suurin myönnettävä palkkio alusta kohden (ecuina päivää kohden) 0 , 25 25 , 50 50 , 70 70 , 100 100 , 200 200 , 300 300 , 500 500 , 1 000 1 000 , 1 500 1 500 , 2 000 2 000 , 2 500 2 500 ja enemmän 20 4,52/brt + 25 4,30/brt + 65 3,50/brt + 88 3,12/brt + 2,74/brt + 120 2,36/brt + 177 2,05/brt + 254 1,76/brt + 372 1,50/brt + 565 1,34/brt + 764 1,23/brt + 956 1,15/brt + 1 137 TAULUKKO 4 (*) Aluksen luokka bruttovetoisuuden (GT) mukaan Suurin myönnettävä palkkio (ecuina) alusta ja päivää kohden mitattuna bruttovetoisuutena (GT) 0 , 10 10 , 25 25 , 50 50 , 100 100 , 250 250 , 500 500 , 1 500 1 500 , 2 500 2 500 ja sitä suuremmat 20 5,2 /GT + 30 4,3 /GT + 55 3,2 /GT + 2,5 /GT + 90 2,0 /GT + 140 1,5 /GT + 265 1,1 /GT + 465 0,9 /GT + 765 0,67/GT + 1 340 (*) Perpendikkelipituudeltaan yli 24 metriä pitkät alukset voivat olla vain joko 2 tai 4 taulukon edustajia. 1. 3 Rakentamistuki (10 artikla ja liitteessä II oleva 1. 3 kohta) Kalastusalusten rakentamistukeen oikeuttavat kulut eivät voi ylittää taulukossa 1 ja 2 olevia asteikoita korotettuna 37,5 prosentilla. Teräs- tai lasikuiturunkoisten alusten osalta korotuskerroin on kuitenkin 92,5 prosenttia. 1. 4 Nykyaikaistamistuki (10 artikla ja liitteessä II oleva 1. 4 kohta) Kalastusalusten nykyaikaistamistukeen oikeuttavat kulut voivat olla enintään 50 prosenttia 1. 3 kohdassa tarkoitettuun rakentamistukeen oikeuttavista kuluista. 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/33 2. Rahoitusosuuksien tasot Kaiken II, III ja IV osastossa tarkoitetun toiminnan osalta rajoja yhteisön rahoitusosuudelle (A), asianomaisen jäsenvaltion kaikille julkisille rahoitusosuuksille (kansalliset, alueelliset ja muut) (B) ja tarvittaessa yksityisten edunsaajien rahoitusosuuksille (C) koskevat seuraavat edellytykset, jotka on ilmaistu prosentteina tukeen oikeuttavista kuluista. 2. 1 Investoinnit yrityksiin Ryhmä 1: alusten rakentaminen ja nykyaikaistaminen, vesiviljely. Ryhmä 2: yksityisten edunsaajien osaksi rahoittamat muut investoinnit ja toimenpiteet Tavoite 1 -alueet Muut alueet TAULUKKO 5 Ryhmä 1 Ryhmä 2 A # 50 % B $ 5 % C $ 40 % A # 30 % B $ 5 % C $ 60 % A # 50 % B $ 5 % C $ 25 % A # 30 % B $ 5 % C $ 50 % 2. 2 Muut toimenpiteet: romutuspalkkiot, toiminnan tilapäiset lopetuspalkkiot; tilapäiset yhteisyritykset, yhteisyritykset sekä yhteisön että asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai muiden viranomaisten yksin rahoittamat investoinnit ja toimenpiteet mukaan lukien 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet. Tavoite 1 -alueet Muut alueet TAULUKKO 6 50 % # A # 75 % B $ 25 % 25 % # A # 50 % B $ 50 % L 312/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 11. 98 LIITE IV A osa VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 3699/93 Tämä asetus 1 artikla 2 artikla 1 artikla 2 artikla 3 artiklan 1 kohdan 1–4 alakohta 3 artiklan 1 kohdan 1—4 alakohta 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta (puolipisteeseen asti) — 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta (puolipisteestä läh- tien) 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohta 4 artikla 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan 2 kohta 5 artiklan, 3 kohta 5 artiklan 4 kohta 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan 2 kohta 1 alakohta 10 artiklan 2 kohta 2 alakohta 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 14 a artikla 15 artikla 16 artiklan 1 kohta 16 artiklan 1 a kohta 16 artiklan 2 kohta 16 artiklan 3 kohta 17 artikla 18 artikla — — Liite I Liite II 4 artikla 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan 2 kohta 5 artiklan 3 kohta — 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan 2 kohta — 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 15 artikla 16 artikla 17 artiklan 1 kohta 17 artiklan 2 kohta 17 artiklan 3 kohta 17 artiklan 4 kohta 18 artikla 19 artikla 20 artikla 21 artikla Liite I — 20. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 312/35 Asetus (EY) N:o 3699/93 Tämä asetus Liite III Liite II Liitteessä IV oleva 1 kohta Liitteessä III oleva 1 kohta Liitteessä IV olevan 1. 1 kohdan taulukko 1 Liitteessä III olevan 1. 1 kohdan taulukko 1 Liitteessä IV olevan 1. 1 kohdan taulukko 1 a Liitteessä III olevan 1. 1 kohdan taulukko 2 Liitteessä IV olevan 1. 1 kohdan a ja b alakohta Liitteessä III olevan 1. 1 kohdan a ja b alakohta Liitteessä IV olevan 1. 2 kohdan taulukko 2 Liitteessä III olevan 1. 2 kohdan taulukko 3 Liitteessä IV olevan 1. 2 kohdan taulukko 2 a Liitteessä III olevan 1. 2 kohdan taulukko 4 Liitteessä IV oleva 1. 3 ja 1. 4 kohta Liitteessä III oleva 1. 3 ja 1. 4 kohta Liitteessä IV oleva 2 kohta Liitteessä IIII oleva 2 kohta Liitteessä IV olevan 2. 1 kohdan taulukko 3 Liitteessä III olevan 2. 1 kohdan taulukko 5 Liitteessä IV olevan 1. 2 kohdan taulukko 4 Liitteessä IV olevan 2. 1 kohdan taulukko 6 — Liite IV B osa ASETUKSET, JOILLA ON MUUTETTU ASETUSTA (EY) N:o 3699/93 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti sivu N:o päivämäärä Neuvoston asetus (EY) N:o 1624/95, annettu 29 päi- vänä kesäkuuta 1995 Neuvoston asetus (EY) N:o 2719/95, annettu 20 päi- vänä marraskuuta 1995 Neuvoston asetus (EY) N:o 965/96, annettu 28 päivänä toukokuuta 1996 Neuvoston asetus (EY) N:o 25/97, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996 L 155 L 283 L 131 L 6 1 3 1 7 6. 7. 1995 25. 11. 1995 1. 6. 1996 10. 1. 1997


title: Papildinājums eiropas centrālāa bankas pamatnostānde (1998. gada 3. novembris), kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārvalstu valūtas rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu

eurovoc_concepts:
European Central Bank
Japan
United States
capital transfer
central bank
euro
foreign-exchange reserves
gold-exchange standard
national currency

formats: html pdf print

text: 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 275 32000O0015 L 336/114 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 30. 12. 2000. PAPILDINĀJUMS EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (1998. gada 3. novembris), kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārvalstu valūtas rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME, (ECB/2000/15) ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (še turpmāk “Statūti”), un jo īpaši to 12. 1. , 14. 3. pantu, kā arī 30. un 32. pantu, tā kā: (1) (2) (3) Saskaņā ar Statūtu 30. 1. pantu un 43. 1. un 43. 4. pantu centrālās bankas dalībvalstīs, kas pieņēmušas vienoto valūtu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (iesaistīto valstu centrālās bankas), nodod Eiropas Centrālās bankas (ECB) rīcībā rezervju aktīvus attiecībā uz ārvalstu valūtām, izņemot dalībvalstu valūtas, eiro, SVF rezerves pozīcijas un speciālās aizņēmuma tiesības (SDR), līdz summai, kas līdzvērtīga EUR 50 000 miljo- niem. Statūtu 30. 1. pantā paredzēts arī tas, ka ECB Padome lemj par proporcionālajām daļām, kas ECB ir jāpie- prasa, pēc tam, kad noteikta kopēja summa, un par summām, kas pieprasāmas vēlāk. Turklāt Statūtu 30. 1. pants paredz, ka ECB ir visas tiesības turēt un pārvaldīt tai pārskaitītās valūtas rezerves un izmantot tās šajos Statūtos noteiktajiem mērķiem. Statūtu 30. 2. pants kopā ar 43. 6. pantu paredz, ka katras iesaistītās valsts centrālās bankas iemaksu nosaka pro- porcionāli daļai ECB kapitālā, ko parakstījušas to dalībvalstu centrālās bankas, kurām nav izņēmuma statuss. Statūtu 30. 3. pants paredz, ka katra valsts centrālā banka no ECB saņem prasījumu, kas līdzvērtīgs tās iemaksai. Statūtu 30. 3. pants paredz arī to, ka ECB Padome nosaka šādu prasījumu vērtību un atmaksu. (4) Statūtu 30. 6. pants paredz, ka ECB Padome veic pasākumus, kas vajadzīgi Statūtu 30. panta piemērošanai. (5) Statūtu 33. 2. pants paredz, ka gadījumā, ja ECB cieš zaudējumus, iztrūkumu var kompensēt no ECB vispārējo rezervju fonda un, vajadzības gadījumā, no attiecīgā finanšu gada monetārajiem ienākumiem proporcionāli summām, kas iedalītas iesaistītajām valstu centrālajām bankām saskaņā ar 32. 5. pantu, un nepārsniedzot šīs summas. Saskaņā ar Statūtu 32. 5. pantu ECB Padome ir pieņēmusi 1998. gada 3. novembra Lēmumu par to, kā sadalāmi dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumi un ECB zaudējumi 1999. līdz 2001. gadā (1). (6) Statūtu 32. 7. pants paredz, ka ECB Padome veic visus pasākumus, kas vajadzīgi Statūtu 32. panta piemērošanai. (7) Statūtu 10. 3. pants kopā ar 43. 4. pantu paredz, ka attiecībā uz lēmumiem, kas jāpieņem atbilstīgi Statūtu 30. pantam, ECB Padomes locekļu balsis vērtē atbilstoši to daļām ECB kapitālā, uz kuras parakstījušas VCB dalīb- valstīs, kurām nav izņēmuma statuss. (8) Saskaņā ar Statūtu 12. 1. pantu un 14. 3. pantu ECB pamatnostādnes veido Kopienas tiesību sastāvdaļu, IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI. 1. pants Definīcijas Šajā pamatnostādnē: — “skaidra nauda” ir Amerikas Savienoto Valstu (ASV dolārs) vai Japānas (Japānas jena) likumīgā valūta, — “ārvalstu valūtas rezerves aktīvi” ir vērtspapīri, zelts vai skaidra nauda, (1) OV L 336, 30. 12. 2000. , 119. lpp. 276 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. — “zelts” ir augstākā labuma zelta Trojas unces Londonas Preču piegādes stieņos, kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija, — “iesaistītās dalībvalstis” ir tās dalībvalsts, kas pieņēmušas vienoto valūtu 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Līgumu, — “iesaistītās valstu centrālās bankas” ir iesaistīto dalībvalstu centrālās bankas, — “vērtspapīri” ir jebkuri atbilstoši vērtspapīri vai finanšu instrumenti, ko noteikusi ECB, — “pārejas laiks” ir laikposms no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim. 2. pants Ārvalstu valūtas rezervju aktīvu pārskaitījumi, ko veic iesaistītās valstu centrālās bankas 1. Katra iesaistītā valsts centrālā banka pārskaita ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīvus ASV dolāros, Japānas jenās un zeltā vai aktīvus, kas izteikti dolāros, Japānas jenās un zeltā, atbilstīgi eiro izteiktajām summām, kas norādītas šīs pamat- nostādnes papildinājumā. 2. Daudzumu ASV dolāros, Japānas jenās un zeltā (augstākā labuma Trojas uncēs), kas līdzvērtīgs eiro izteiktajām summām, kuras norādītas šīs pamatnostādnes papildinājumā, aprēķina, pamatojoties uz tiem valūtas maiņas kursiem Japānas jenu, kas noteikti saskaņošanas procedūrā telekonferencē, kas 1998. gada starp EUR un ASV dolāru vai 31. decembrī, plkst. 11:30 pēc Briseles laika notika to centrālo banku starpā, kas ir šīs procedūras dalībnieces, un, attiecībā uz zeltu, pamatojoties uz to zelta Trojas unces cenu ASV dolāros, kas zeltam noteikta 1998. gada 31. decembrī, plkst. 10:30 pēc Londonas laika Londonā. Šādā veidā aprēķinātos daudzumus ECB apstiprina attiecībā uz iesaistītajām valstu centrālajām bankām iespējami īsā laikā 1998. gada 31. decembrī. Katra iesaistītā valsts centrālā banka pārskaita ECB vērtspapīru un skaidrās naudas portfeli ASV dolāros vai Japānas 3. jenās vai izteiktu tajās, ievērojot stratēģiskās noviržu starpības attiecībā uz etalona portfeļu mainītajiem termiņiem, ko noteikusi ECB, un kredītu ierobežojumus, ko noteikusi ECB. 4. Norēķināšanas dienas attiecībā uz vērtspapīriem un skaidro naudu, kas jāpārskaita ECB, nosaka ECB, un katra iesaistītā valsts centrālā banka atbilstīgi sniedz norādījumus, lai nodotu vērtspapīru īpašumtiesības un pārskaitītu skaidro naudu ECB norēķināšanās dienās. Vērtspapīru vērtību aprēķina, pamatojoties uz cenu, ko noteikusi ECB, un katra iesaistītā valsts centrālā banka pārskaita vērtspapīrus un skaidro naudu uz tiem kontiem, ko norādījusi ECB. Katra iesaistītā valsts centrālā banka pārskaita zeltu tajās dienās, un uz tiem kontiem un uz tām vietām, ko notei- 5. kusi ECB. 3. pants To prasījumu denominācija, atmaksa un maksājuma termiņš, kas līdzvērtīgi iesaistīto valsts centrālo banku ieguldījumiem Katra iesaistītā valsts centrālā banka saņem no ECB prasījumu, kas izteikts eiro un ir līdzvērtīgs kopējai eiro izteik- 1. tajai summai attiecībā uz iesaistītās valsts centrālās bankas ārvalstu valūtu rezervju aktīvu ieguldījumu. Katras valsts centrālās bankas pārskaitīto ārvalstu valūtu rezervju aktīvu kopējās eiro izteiktās vērtības ir tādas, kā 2. noteikts šīs pamatnostādnes papildinājumā. 3. Prasījums, ko katra iesaistītā valsts centrālā banka saņem no ECB, tiek atmaksāts pēc kursa, kas ir līdzvērtīgs 85 % no tās galējās procentu likmes, kuru ECBS izmanto savās refinansēšanas pamata darbībās. Procentu likmes aprēķinu katram iesaistītās valsts centrālās bankas prasījumam veic ECB katru dienu, izmantojot aprēķina metodi precīzs dienu skaits/360 dienām. Prasījumu atmaksā katra finanšu gada beigās. ECB reizi ceturksnī informē valstu centrālās bankas par uzkrātajiem 4. apjomiem. 5. Prasījumi nav atceļami. 4. pants Pārejas režīms ārvalstu valūtas maiņas zaudējumiem 1. Katra iesaistītā valsts centrālā banka atsakās no prasījuma, ko ECB šai iesaistītajai valsts centrālajai bankai piešķī- rusi apmērā, kas norādīts 2. un 4. punktā, ja jebkurā pārejas laika finanšu gadā ECB konstatējusi varbūtēju zaudējumu sakarā ar ECB ārvalstu valūtas rezerves aktīvu eiro izteiktās vērtības kritumu, kas rodas vienīgi valūtas maiņas kursa vai zelta cenas svārstību dēļ, ar nosacījumu, ja šādu iztrūkumu nevar kompensēt saskaņā ar Statūtu 33. 2. pantu. 2. Šā panta 1. punktā minēto varbūtējo zaudējumu gadījumā iztrūkumu, kas rodas vienīgi šādu zaudējumu rezultātā, attiecīgajā finanšu gadā katra iesaistīta valsts centrālā banka kompensē, atsakoties no sava prasījuma sākotnējās vērtības daļas atbilstoši to daļai šādos zaudējumos līdz pat summai, kas norādīta 4. punktā. Zaudējumu kompensēšanu atbilstoši 2. punktam īsteno reizi gadā kopā ar ECBS monetāro ienākumu aprēķinu 3. attiecīgajam finanšu gadam. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 277 4. Katras iesaistītās valsts centrālās bankas prasījuma vērtības korekcijas nosaka proporcionāli katras iesaistītās valsts centrālās bankas tai daļai ECB kapitālā, ko parakstījušas centrālās bankas dalībvalstīs, kurām nav izņēmuma statusa. Katras iesaistītās VCB prasījuma vērtības uzkrāto korekciju maksimums pārejas laikā nepārsniedz 20 % no prasījuma sākotnējās vērtības. 5. pants Nobeiguma noteikumi Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām. Šo pamatnostādni publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī pamatnostādne vēlāk tika grozīta un apstiprināta publicēšanai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī 2000. gada 16. novembrī. Frankfurtē pie Mainas, 1998. gada 3. novembrī ECB Padomes vārdā — priekšsēdētājs Willem F. DUISENBERG 278 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Papildinājums To ārvalstu valūtas rezervju aktīvu eiro izteiktās summas, kas jāpārskaita katrai iesaistītajai centrālai bankai dalībvalstī, kura 1999. gada 1. janvārī pieņēmusi vienoto valūtu Valstu centrālās bankas ASV dolāru un Japānas jenu vērtspapīru un skaidrās naudas eiro izteiktās summas Zelta eiro izteiktās summas Ārvalstu valūtas rezervju aktīvu eiro izteiktās kopsummas Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique 1 217 965 000 214 935 000 1 432 900 000 Deutsche Bundesbank 10 409 737 500 1 837 012 500 12 246 750 000 Banco de España Banque de France 3 779 737 500 667 012 500 4 446 750 000 7 154 322 500 1 262 527 500 8 416 850 000 Central Bank of Ireland 361 080 000 63 720 000 424 800 000 Banca d'Italia 6 330 375 000 1 117 125 000 7 447 500 000 Banque centrale du Luxembourg 63 410 000 11 190 000 74 600 000 De Nederlandsche Bank 1 818 150 000 320 850 000 2 139 000 000 Österreichische Nationalbank 1 002 745 000 176 955 000 1 179 700 000 Banco de Portugal Suomen Pankki 817 360 000 593 725 000 144 240 000 104 775 000 961 600 000 698 500 000 Kopā 33 548 607 500 5 920 342 500 39 468 950 000


title: RICHTSNOER VAN DE EUROPESE CENTRALE BANK van 3 november 1998, gewijzigd bij het richtsnoer van 16 november 2000,inzake de samenstelling, waardering en modaliteiten betreffende de eerste overdracht van externe reserves, alsmede de denominatie en rentevergoeding van vorderingen ter grootte van de eigen bijdrage(ECB/2000/15)

formats: html print


title: Euroopan keskuspankin päätös, tehty 3 päivänä marraskuuta 1998, sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä päätöksellä rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon ja EKP:n tappioiden jakamisesta tilikausina 1999—2001 (EKP/2000/19) (2000/825/EY)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
central bank
financial loss
income

text: 30. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 336/119 EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS, tehty 3 päivänä marraskuuta 1998, sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä päätöksellä rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon ja EKP:n tap- pioiden jakamisesta tilikausina 1999—2001 (EKP/2000/19) (2000/825/EY) EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka huomioon ja ottaa Euroopan (jäljempänä ’perussääntö’) ja erityisesti sen 32 artiklan sekä 34. 2 artiklan, keskuspankkijärjestelmän perussäännön keskuspankin Euroopan sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) (5) Perussäännön 32. 2 artiklan mukaan kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkee- seen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talle- tuksista johtuvia sitoumuksia. Perussäännön 32. 3 artik- lassa säädetään, että jos EKP:n neuvosto kolmannen vaiheen alkamisen jälkeen katsoo, että rahaliittoon osal- listuvien kansallisten keskuspankkien taseiden rakenteen vuoksi ei voida soveltaa 32. 2 artiklaa, se voi päättää, että rahoitustulo lasketaan väliaikaisesti toisen menetelmän mukaisesti. Perussäännön 32. 4 artiklan mukaan kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan talletuksille maksamaa korkoa. mukaisesti Perussäännön 32. 5 artiklan mukaan kansallisten keskus- pankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. tekemille Perussäännön 32. 6 ja 32. 7 artiklan mukaan EKP:n neuvosto hoitaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvityksen ja siihen liittyvät maksut ja toteuttaa kaikki muut perussäännön 32 artiklan soveltamisen edellyt- tämät toimenpiteet. Perussäännön 10. 3 artiklan mukaan kaikkien 32 artiklan nojalla tehtävien päätösten edellytyksenä olevat EKP:n neuvoston jäsenten äänet painotetaan sen mukaan, miten suuri osuus kansallisella keskuspankilla on EKP:n merkitystä pääomasta. valuuttayksikön määräiset Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 anne- tussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 974/98 (1), ja erityisesti sen 1, 9 ja 10 artiklassa säädetään, että kansal- lisen säilyttävät asemansa laillisena maksuvälineenä koko siirtymäkauden ajan (eli 1 päivä tammikuuta 1999 ja 31 päivä joulu- kuuta 2001 välisen ajan) voimassa olevien alueellisten rajojensa sisällä. Rahaliittoon osallistuvien jäsenval- tioiden keskuspankit vastaavat kansallisen valuuttayk- sikön määräisten setelien liikkeeseenlaskemisesta. Euro- setelit 2002 määräiset setelit lasketaan liikkeeseen vasta 1 päivästä aikana tammikuuta Euroopan rahapoliittisilla toimilla ei todennäköisesti ole mitään todellista vaiku- tusta liikkeessä oleviin seteleihin. lukien. keskuspankkijärjestelmän Siirtymäkauden (6) Euron käyttöönotto Kreikassa 1 päivänä tammikuuta 2001 edellyttää, useiden EKP:n säädösten ja myös tämän päätöksen muuttamista. Tämä päätös tulee näin ollen voimaan mainitusta päivämäärästä lähtien, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan: — ’vastaavilla saamisilla’ niitä rahaliittoon osallistuvien kansal- listen keskuspankkien saatavia EKP:ltä, jotka ovat syntyneet valuuttavarantosaamisten siirroista kansallisilta keskuspan- keilta EKP:lle perussäännön 30 artiklan mukaisesti, — ’euroalueen rahoitussektorin vastapuolilla’ (i) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY (2) 1 artiklan ensimmäi- sessä luetelmakohdassa määriteltyjä luottolaitoksia, joiden rekisteröity toimipaikka tai kotipaikka sijaitsee rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa, rahaliittoon osallistuvien jäsen- valtioiden kansallisia keskuspankkeja lukuun ottamatta, ja (ii) direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 3 kohdassa määritel- tyjä sijaitsevia sellaisten luottolaitosten sivukonttoreita, joilla ei ole rekiste- röityä toimipaikkaa tai kotipaikkaa missään rahaliittoon osallistuvassa osallistuvassa jäsenvaltiossa, rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa — ’yhdenmukaistetulla taseella’ tasetta, jonka rakenne on määritelty kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 1 päivänä joulukuuta 1998 annettujen suuntaviivojen EKP/ 2000/18 (3), sellaisena kuin ne ovat muutettuina 15 päivänä joulukuuta 1999 ja 14 päivänä joulukuuta 2000, liitteessä IV, — ’velkapohjalla’ tarkoitetaan velkoja kunkin rahaliittoon osal- listuvan jäsenvaltion kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä, (1) EYVL L 139, 11. 5. 1998, s. 1. (2) EYVL L 126, 26. 5. 2000, s. 1. (3) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. L 336/120 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 12. 2000 — ’rahaliittoon — ’laskentakorolla’ kansallisilla osallistuvilla keskuspankeilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, jotka ovat ottaneet käyttöön yhtenäisvaluutan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti, viimeisintä käytettävissä olevaa korkoa, jota EKPJ käyttää perusrahoitusoperaatiois- saan eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menette- lyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen ECB/2000/7 (1) liitteen I 3. 1. 2 kohdan mukaisesti, tarkoitetaan — ’siirtymäkaudella’ ajanjaksoa, joka alkoi 1 päivänä tammi- kuuta 1999 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001. 2 artikla Rahoitustulon määritysmenetelmä 1. Siirtymäkauden aikana kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin rahoitustulo määritetään seuraavan kaavan mukaisesti: MI [LB × RR] jossa — MI on kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskus- pankin jaettavan rahoitustulon määrä, — LB on kunkin osallistuvan kansallisen keskuspankin velka- pohja, — R. R on laskentakorko. Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähen- 2. netään velkapohjaan sisältyvistä veloista maksettua korkoa vastaava määrä. 3 artikla Rahoitustulon laskeminen ja jakaminen 1. EKP suorittaa päivittäin kunkin rahaliittoon osallistuvan kansallisen keskuspankin rahoitustulon laskemisen. Laskelma perustuu rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien EKP:lle suuntaviivojen EKB/2000/18 mukaisesti toimittamiin kirjanpitotietoihin. 2. Rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Rahoitustulon jaka- minen tapahtuu kunkin tilikauden lopussa. EKP ilmoittaa kerty- neen summan kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain. Rahaliittoon osallistuville kansallisille keskuspankeille 3. jaettavan rahoitustulon määrää voidaan muuttaa perussäännön 32. 4 artiklan toisen kohdan mukaisesti tehdyllä EKP:n neuvoston päätöksellä. Kullekin rahaliittoon osallistuvalle kansalliselle keskus- 4. pankille jaettava rahoitustulo saadaan sille 2 artiklan mukaisesti lasketun osuuden perusteella. EKP hoitaa rahoitustulon jakami- sesta aiheutuvan nettosaldon selvityksen. 4 artikla Suora veloitus tuotoista, joita rahaliittoon osallistuville kansalliselle keskuspankeille syntyy liikkeessä olevista kansallisista seteleistä Siitä vuotuisesta tulosta, joka kansallisille keskuspankeille 1. kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeelle laskettuja sete- leitä (kansallisen keskuspankin rahanlyöntimaksu) tehdään eril- linen veloitus. Tällainen veloitus antaa EKP:lle oikeuden käyttää kansallisten keskuspankkien rahanlyöntimaksuja yksinomaan kattamaan sen osan EKP:n tappiosta, jota ei voida rahoittaa tilikausina 1999, 2000 ja 2001 joko (i) perussäännön 33. 2 artiklassa esitetyllä tavalla tai (ii) sillä osalla vastaavia saamisia, joka voidaan osittain kuitata valuuttatappioita vastaan valuutta- varantojen koostumuksesta ja arvostuksesta sekä niiden ensim- mäistä siirtoa koskevista yksityiskohdista sekä vastaavien saamisten valuuttalajista ja korosta 3 päivänä marraskuuta 1998 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/15 (2), sellaisina kuin ne ovat muutettuina 16 päivänä marraskuuta 2000 anne- tuilla suuntaviivoilla, mukaisesti. 2. EKP:n neuvosto hyväksyy EKP:n tilinpäätöksen kunkin varainhoitovuoden osalta ja se päättää myös veloituksen määrästä ja kattamattomien tappioiden selvittämisestä. Veloituksen enimmäisrajana on summa, 3. joka vastaa EKPJ:n kokonaisrahoitustulon lisäystä siinä tapauksessa, että kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit olisi sisällytetty velkapohjaan. Kutakin rahaliittoon osallistuvaa kansallista keskuspankkia koskevan veloituksen on oltava suhteessa niiden merkitsemiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Tätä rajaa alennetaan tarpeellisilta osin sen varmistamiseksi, ettei yksikään rahaliit- toon osallistuva kansallinen keskuspankki ole velvollinen maksamaan suurempaa summaa kuin sen kyseisen tilikauden aikana liikkeeseenlaskemista kansallisista seteleistä keräämät rahanlyöntimaksut yhteydessä kansalliset rahanlyöntimaksut lasketaan soveltamalla laskentakorkoa liik- keessä olevien kansallisten seteleiden määrään. yhteensä. Tässä 5 artikla Loppumääräykset Tämä päätös, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä EKP/2000/NP17, tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tätä päätöstä sovelletaan tilikausiin 1999, 2000 ja 2001. Tehty Frankfurt am Mainissa 3 päivänä marraskuuta 1998. Muutettu ja hyväksytty julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä 14 päivänä joulukuuta 2000. EKP:n puheenjohtaja Willem F. DUISENBERG (1) EYVL L 310, 11. 12. 2000, s. 1. (2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 114. 30. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 336/121 LIITE VELKAPOHJAN RAKENNE A Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät: 1. Euromääräiset velat euroalueen rahoitussektorin vastapuolille, mukaan luettuina: a) sekkitilit (yhdenmukaistetun taseen kohta 2. 1), b) perussäännön 19. 1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen kohta 2. 1), c) EKPJ:n talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen kohta 2. 2), d) määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen kohta 2. 3), e) EKPJ:n rahapoliittisista operaatioista aiheutuviin vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukai- setetun taseen kohta 2. 5), f) likviditeettiä sitovista operaatioista (takaisinmyyntisopimukset) syntyvät velat eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen ECB/2000/7 (1) liitteen I 3. 1 luvun mukaisesti. 2. Rahaliittoon osallistuvien kansallisten keskuspankkien velat, laskun yhteydessä EKP:lle annetuista velkakirjoista suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteen I (yhdenmukaistetun taseen kohta 10. 2). jotka syntyvät EKP:n velkasitoumusten liikkeeseen- luvun 3. 3 mukaisesti B Kunkin osallistuvan kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 1 päivänä joulukuuta 1998 annetuissa suuntaviivoissa EKP/ 2000/18, sellaisena kuin ne ovat muutettuina 15 päivänä joulukuuta 1999 ja 14 päivänä joulukuuta 2000 (2), vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien puiteoletuksien ja periaatteiden mukaisesti. (1) EYVL L 310, 11. 12. 2000, s. 1. (2) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä


title: EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE av den 3 november 1998 ändrad genom riktlinje av den 16 november 2000 om sammansättning, värdering och villkor för den inledande överföringen av reservtillgångar, samt denominering och avkastning på motsvarande fordringar(ECB/2000/15)