title: Acto del Consejo de 3 de noviembre de 1998 por el que se establecen las normas para las relaciones exteriores de Europol con los terceros Estados y los organismos no relacionados con la Unión Europea

eurovoc_concepts:
Europol
foreign policy
third country

formats: html pdf print

text: 30. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26/19 ACTO DEL CONSEJO de 3 de noviembre de 1998 por el que se establecen las normas para las relaciones exteriores de Europol con los terceros Estados y los organismos no relacionados con la Unión Europea (1999/C 26/04) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Convenio, basado en el artículo K. 3 del Tratado de la Unión Europea, por el que se crea una Oficina Europea de Policía (Convenio Europol) (1) y, en particu- lar, el apartado 2 de su artículo 42, Visto el dictamen del Consejo de administración, Considerando que corresponde al Consejo establecer por unanimidad las normas para las relaciones exteriores de Europol con terceros Estados y organismos no relaciona- dos con la Unión Europea; Considerando la declaración formulada en el momento de la firma del Convenio Europol por lo que respecta a su artículo 42, según la cual Europol debe considerar prioritario el establecimiento de relaciones con los orga- nismos competentes de los Estados con los que las Comunidades Europeas y sus Estados miembros han establecido un diálogo estructurado, ESTABLECE LAS NORMAS SIGUIENTES: Artículo 1 Definiciones A efectos de las presentes normas se entenderá por: a) «terceros Estados»: los Estados que no son miembros de la Unión Europea aludidos en el punto 4 del apartado 4 del artículo 10 del Convenio Europol; b) «organismos no relacionados con la Unión Europea»: los organismos a que se refieren los puntos 5 a 7 del apartado 4 del artículo 10 del Convenio Europol; c) «acuerdo»: un acuerdo celebrado para alcanzar los objetivos a que se refiere el artículo 2 del Convenio Europol; d) «personal de Europol»: el director, los directores adjuntos y los agentes de Europol a que se refiere el artículo 30 del Convenio Europol. (1) DO C 316 de 27. 11. 1995, p. 1. Artículo 2 Acuerdos Europol podrá celebrar acuerdos con terceros Esta- 1. dos y organismos no relacionados con la Unión Eu- ropea. El Consejo decidirá por unanimidad los terceros 2. Estados u organismos no relacionados con la Unión Europea con los que deberán negociarse acuerdos. 3. Previa consulta al Consejo de administración y previa autorización del Consejo, el director de Europol iniciará las negociaciones de dichos acuerdos. Al adoptar la decisión sobre la autorización, el Consejo podrá impo- ner condiciones. Los acuerdos sólo podrán celebrarse previa aprobación unánime del Consejo. Artículo 3 Funcionarios de enlace Para el envío en comisión de servicio de funcionarios de enlace de Europol a terceros Estados y organismos no relacionados con la Unión Europea y para el envío en comisión de servicio de funcionarios de terceros Estados y organismos no relacionados con la Unión Europea a Europol será indispensable la existencia de un acuerdo. En dicho acuerdo se estipularán las condiciones de la comisión de servicio y las atribuciones de los funcionarios de enlace. Artículo 4 Viajes de servicio del personal de Europol y recepción de funcionarios de alto nivel 1. El director de Europol informará con antelación al presidente del Consejo de administración de los viajes de servicio efectuados por el personal de Europol a terceros Estados u organismos no relacionados con la Unión Europea y de las visitas a Europol de funcionarios de alto nivel de un tercer Estado o de un organismo no relacio- nado con la Unión Europea. 2. En caso de haberse celebrado un acuerdo, el Con- sejo de administración podrá decidir que no es necesario informar con antelación de los viajes de servicio efectua- dos por el personal de Europol a los terceros Estados u organismos no relacionados con la Unión Europea de que se trate. C 26/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 1. 1999 Los viajes de servicio efectuados por el personal de 3. Europol a terceros Estados y organismos no relacionados con la Unión Europea y las visitas a Europol de funciona- rios de alto nivel de terceros Estados u organismos no relacionados con la Unión Europea con los que no se haya celebrado un acuerdo se realizarán únicamente previa autorización del presidente del Consejo de admi- nistración. Artículo 5 Reuniones periódicas 1. Previa aprobación unánime del Consejo de adminis- tración, el director de Europol podrá mantener reuniones periódicas con terceros Estados y organismos no relacio- nados con la Unión Europea. 2. En el caso de que en un acuerdo esté prevista la celebración de reuniones periódicas, no será necesaria la aprobación del Consejo de administración. Artículo 6 Información al Consejo de administración y al Consejo El director de Europol informará periódicamente al Con- sejo de administración y al Consejo de las relaciones exteriores de Europol con terceros Estados u organismos no relacionados con la Unión Europea. Dichas relaciones se abordarán en el informe general sobre las actividades de Europol (apartado 10 del artículo 28 del Convenio Europol). Artículo 8 Intercambio de información 1. Las presentes normas se entenderán sin perjuicio de las normas para la transmisión por Europol de datos personales a Estados y organismos terceros, de las nor- mas sobre protección del secreto y de las normas referen- tes a la recepción por parte de Europol de información procedente de Estados y organismos terceros. 2. a) A fin de cumplir los objetivos mencionados en el artículo 2 del Convenio Europol, Europol podrá transmitir a Estados y organismos terceros no relacionados con la Unión Europea datos de carác- ter no personal sometidos al nivel de protección básico definido en el apartado 1 del artículo 8 de las normas sobre protección del secreto aplicables a la información de Europol, siempre que: — se haya celebrado un acuerdo con dicho fin en las condiciones establecidas en el artículo 2 del presente acto, — excepcionalmente, el director de Europol consi- dere que dicha transmisión es absolutamente necesaria para salvaguardar los intereses esen- ciales de los Estados miembros o para prevenir un peligro inminente de comisión de delito. b) Para la transmisión de datos no personales clasifi- cados Europol 1, 2 o 3 será necesario un acuerdo, que deberá ajustarse a las normas sobre protección del sector aplicables a la información de Europol. Artículo 9 Entrada en vigor Artículo 7 Privilegios e inmunidades Las presentes normas entrarán en vigor el día siguiente al de su adopción por el Consejo. Hecho en Bruselas, el 3 de noviembre de 1998. Podrán establecerse en un acuerdo celebrado con un tercer Estado los privilegios e inmunidades eventualmente necesarios para Europol, el personal de Europol y los funcionarios de enlace enviados por Europol. Por el Consejo El Presidente B. PRAMMER


title: Commission Regulation (EC) No 2378/98 of 3 November 1998 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 2259/98

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
award of contract
beef
minimum price
selling price

formats: pdf print

text: 4. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities L 295/13 COMMISSION REGULATION (EC) No 2378/98 of 3 November 1998 fixing the minimum selling prices for beef put up for sale under the invitation to tender referred to in Regulation (EC) No 2259/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef and veal (1), as last amended by Regulation (EC) No 1633/98 (2), and in particular Article 7(3) thereof, Whereas tenders have been invited for certain quantities of beef fixed by Commission Regulation (EC) No 2259/98 (3); Whereas, pursuant to Article 9 of Commission Regulation (EEC) No 2173/79 (4), as last amended by Regulation (EC) No 2417/95 (5), the minimum selling prices for meat put up for sale by tender should be fixed, taking into account tenders submitted; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Beef and Veal, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The minimum selling prices for beef for the invitation to tender held in accordance with Regulation (EC) No 2259/ 98 for which the time limit for the submission of tenders was 26 October 1998 are as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 4 November 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 November 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 17. (3) OJ L 283, 21. 10. 1998, p. 11. (4) OJ L 251, 5. 10. 1979, p. 12. (5) OJ L 248, 14. 10. 1995, p. 39. L 295/14 EN Official Journal of the European Communities 4. 11. 98 ANEXO — BILAG — ANHANG — PAQAQTGLA — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — B(cid:246)LAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) — 1 202 851 1 203


title: Regolamento (CE) n. 2386/98 del Consiglio del 3 novembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 45/98 che stabilisce, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, il totale ammissibile di catture (TAC) per il 1998 e talune condizioni cui è soggetta la pesca di detto totale

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishing area
fishing regulations
sea fish

text: L 297/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 6. 11. 98 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 2386/98 DEL CONSIGLIO del 3 novembre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 45/98 che stabilisce, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, il totale ammissibile di catture (TAC) per il 1998 e talune condi- zioni cui (cid:138) soggetta la pesca di detto totale IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 3760/92 del Consiglio, del 20 dicembre 1992, che istituisce un regime comunitario della pesca e dell’acquacoltura (1), in particolare l’articolo 8, paragrafo 4, vista la proposta della Commissione, considerando che il regolamento (CE) n. 45/98 (2) stabi- lisce, per alcuni stock e gruppi di stock ittici, i TAC per il 1998 e talune condizioni cui (cid:138) soggetta la pesca di detto totale; considerando che, secondo i pareri scientifici, i merluzzi rispettivamente nel Mare del Nord bianchi catturati (sottozona CIEM IV) e nella Manica orientale (divisione CIEM VII d) appartengono allo stesso stock; considerando che i contingenti di pesca del merluzzo bianco riservati agli Stati membri sono definiti separata- mente per il Mare del Nord e per una zona che include la Manica orientale; rigetti in mare di tale specie una volta esauriti i contin- genti nazionali relativi alla zona in questione; considerando che la cattura nella Manica orientale di piccoli quantitativi di merluzzo bianco inclusi nel contin- gente per il Mare del Nord non avr(cid:133) effetti negativi sullo stock di merluzzo bianco da cui detti quantitativi proven- gono; considerando che il regolamento (CE) n. 45/98 dovrebbe essere modificato di conseguenza, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato del presente gli elementi corrispondenti dell’allegato I del regolamento (CE) n. 45/98. regolamento sostituisce Articolo 2 considerando che nel corso del 1998 alcuni Stati membri hanno effettuato ingenti catture di merluzzo bianco nella Manica orientale, che potrebbero condurre a considerevoli Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 3 novembre 1998. Per il Consiglio Il presidente B. PRAMMER (1) GU L 389 del 31. 12. 1992, pag. 1. Regolamento modificato dall’atto di adesione del 1994. (2) GU L 12 del 19. 1. 1998, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1957/98 della Commissione (GU L 254 del 16. 9. 1998, pag. 3). 6. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 297/3 «Specie: Merluzzo bianco Gadus morhua ALLEGATO Zona: IIa (1), Mare del Nord (1) Acque della Comunit(cid:133). (2) Di cui non pi(cid:151) di 60 000 tonnellate possono essere pescate nelle acque soggette alla sovranit(cid:133) o alla giurisdizione della Norvegia. (3) Di cui non pi(cid:151) di 17 tonnellate possono essere pescate nella divisione VIId. (4) Di cui non pi(cid:151) di 21 tonnellate possono essere pescate nella divisione VIId. (5) Di cui non pi(cid:151) di 54 tonnellate possono essere pescate nella divisione VIId. (6) Di cui non pi(cid:151) di 220 tonnellate possono essere pescate nella divisione VIId. » 4 460 (3) 5 510 (4) 25 610 16 240 Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom 58 740 (6) 14 470 (5) 170 CE TAC 125 200 (2) 140 000


title: Uredba Sveta (ES) št. 2411/98 z dne 3. novembra 1998 o priznavanju v prometu znotraj Skupnosti razlikovalne oznake države članice, v kateri so motorna vozila in njihovi priklopniki registrirani

eurovoc_concepts:
EU Member State
European symbol
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle registration

text: 180 SL Uradni list Evropske unije 31998R2411 10. 11. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA SVETA (ES) št. 2411/98 z dne 3. novembra 1998 07/Zv. 4 L 299/1 o priznavanju v prometu znotraj Skupnosti razlikovalne oznake države članice, v kateri so motorna vozila in njihovi priklopniki registrirani SVET EVROPSKE UNIJE JE (4) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 75(1)(d) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom iz člena 189c Pogodbe (3), (1) (2) (3) ker je Skupnost sprejela nekatere ukrepe, namenjene nemotenemu delovanju notranjega trga, ki obsega območje brez meja, v katerem je skladno z določbami Pogodbe zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; ker je več držav članic pogodbenic Dunajske konvencije o cestnem prometu (4) iz 1968, v nadaljnjem besedilu „konvencija“, katere člen 37 določa, da ima vsako motorno vozilo v mednarodnem prometu na zadnjem delu poleg svoje registrske številke nameščeno razliko- valno oznako države, v kateri je registrirano; ker Skupnost ni pogodbenica konvencije in ker nekatere od članic Skupnosti, ki so pogodbenice, uporabljajo določbe člena 37 konvencije; ker te države članice zato zahtevajo, da je na vozilih iz drugih držav članic nameš- čena razlikovalna oznaka iz Priloge 3 h konvenciji; ker nekatere od teh držav članic ne priznavajo drugih razli- kovalnih oznak, na primer tistih, ki so prikazane na registrskih tablicah in sicer označujejo državo članico, v kateri je vozilo registrirano, niso pa v skladu s Prilogo 3 h konvenciji; (1) UL C 290, 24. 9. 1997, str. 25, in UL C 159, 26. 5. 1998, str. 16. (2) UL C 95, 30. 3. 1998, str. 32. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 1998 (UL C 80, 16. 3. 1998, str. 210), Skupno stališče Sveta z dne 5. junija 1998 (UL C 227, 20. 7. 1998, str. 31) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 1998 (še neobjavljen v Uradnem listu). (4) Dunajska konvencija z dne 8. novembra 1968, sklenjena pod pokroviteljstvom Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo. ker je več držav članic uvedlo vzorčno registrsko tablico z modrim poljem z dvanajstimi rumenimi zvezdicami na skrajni levi, ki predstavlja evropsko zastavo, in razli- kovalno oznako države članice registracije; ker za prevoz znotraj Skupnosti ta razlikovalna oznaka ustreza cilju določanja države registracije, kakor je predvideno v členu 37 konvencije; (5) ker naj države članice, ki zahtevajo, da vozila iz drugih držav članic prikažejo razlikovalno oznako države regi- stracije, priznajo tudi oznako iz Priloge k tej uredbi, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Ta uredba se uporablja za vozila, ki so registrirana v državah članicah in so v prometu znotraj Skupnosti. Člen 2 V tej uredbi: (1) „razlikovalna oznaka države članice registracije“ pomeni niz črk, sestavljen iz ene do treh velikih črk v latinici, ki označujejo državo članico, v kateri je vozilo registrirano; (2) „vozilo“ pomeni katero koli motorno vozilo in njegov pri- klopnik, kakor je opredeljeno v: — Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (5), (5) UL L 42, 23. 2. 1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spreme- njena z Direktivo 97/27/ES (UL L 233, 25. 8. 1997, str. 1). 07/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 181 — Direktivi Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil (1). registrske tablice v skladu s Prilogo k tej uredbi, kot enako- vredno katerikoli drugi oznaki, ki jo priznavajo za označevanje države, v kateri je vozilo registrirano. Člen 3 Države članice, ki zahtevajo, da vozila, registrirana v drugi državi članici, namestijo razlikovalno registrsko oznako, kadar so v prometu na njihovem ozemlju, priznajo razlikovalno levi oznako države članice registracije, prikazano na skrajni Člen 4 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 3. novembra 1998 Za Svet Predsednik B. PRAMMER (1) UL L 225, 10. 8. 1992, str. 72. Direktiva, kakor je bila nazadnje spre- menjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. 182 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 4 SPECIFIKACIJE ZA RAZLIKOVALNO OZNAKO DRŽAVE ČLANICE REGISTRACIJE, KI SE NAMESTI NA SKRAJNO LEVO STRAN REGISTRSKE TABLICE PRILOGA VZOREC 1 (primer) Barve: (1) Svetlobnoodbojno modro ozadje (sklic Munsell 5,9 pb 3,4/15,1) (2) 12 svetlobnoodbojnih rumenih zvezdic (3) Svetlobnoodbojna razlikovalna oznaka države članice registracije, bele ali rumene barve Sestava in dimenzije: (1) Modro ozadje: višina = najmanj 98 mm širina = najmanj 40 mm, največ 50 mm VZOREC 2 (primer) (2) Središča 12 zvezdic se razporedijo v krogu s polmerom 15 mm; razdalja med nasprotnima vrhovoma vsake zvezdice = 4 do 5 mm (3) Razlikovalna oznaka države članice registracije: višina = najmanj 20 mm debelina pisave = 4 do 5 mm Kadar so dimenzije modrega ozadja zmanjšane za registrske tablice, ki zavzemajo dve vrstici (glej vzorec 2), in/ali za registrske tablice, namenjene za dvo- ali trikolesna motorna vozila, se lahko dimenzije zvezdic in razlikovalne oznake države članice registracije sora- zmerno zmanjšajo


title: Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti

eurovoc_concepts:
drinking water
human nutrition
hydraulic works
water management
water supply

text: 90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. 31998L0083 5. 12. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 330/32 PADOMES DIREKTĪVA 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, kvalitātes un veselības kritērijiem, atļaujot dalībvalstīm pie- vienot citus kritērijus, ja tā tos uzskata par piemērotiem; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 130. s panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), rīkojoties saskaņā ar 189. c pantā noteikto procedūru (4), (1) tā kā Padomes Direktīva 80/778/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dzeramā ūdens kvalitāti (5) jāpielāgo zinātnes un teh- nikas attīstībai; tā kā pieredze, kas iegūta, piemērojot šo direktīvu, rāda, ka dalībvalstīm jāizveido pietiekami elastīgs un pārredzams normatīvais pamats, lai varētu izlabot neat- bilstību standartiem; tā kā turklāt šī direktīva būtu jāpār- skata, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši subsidiaritātes principu; (3) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu Kopienas rīcībai jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu attiecīgo kompetento iestāžu rīcība; (4) (5) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu Eiropas reģionu dabas un sociāli ekonomisko atšķirību dēļ vairums lēmumu par kontroli, analīzi un pasākumiem, kas jāveic, lai izlabotu kļūdas, jāpieņem vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, ciktāl atšķirības netraucē ieviest normatīvo pamatu, ko nosaka šī direktīva; tā kā ir nepieciešami Kopienas standarti svarīgākajiem dze- ramā ūdens un veselības profilakses parametriem, ja reiz ir jādefinē minimālie vides kvalitātes mērķi, kas sasniedzami saistībā ar citiem Kopienas pasākumiem, garantējot un vei- cinot dzeramā ūdens saimniecisku izmantošanu; (6) tā kā, ņemot vērā dzeramā ūdens kvalitātes nozīmi cilvēku veselībā, nepieciešams Kopienas līmenī pieņemt pamata kvalitātes standartus, kam dzeramajam ūdenim jāatbilst; (2) tā kā, ņemot vērā Līguma 3. b pantu, kas nosaka, ka Kopie- nas rīcība nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Līgumā noteiktos mērķus, ir jāpārskata Direktīva 80/778/EEK, koncentrējoties uz atbilstību būtiskākiem (7) tā kā ir nepieciešams aptvert ūdeni, ko lieto pārtikas rūp- niecībā, ja vien nav konstatējams, ka šāda ūdens izmanto- šana neietekmē gatavā produkta pilnvērtīgumu; (1) OV C 131, 30. 5. 1995. , 5. lpp. un OV C 213, 15. 7. 1997. , 8. lpp. (2) OV C 82, 19. 3. 1996. , 64. lpp. (3) OV C 100, 2. 4. 1996. , 134. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1996. gada 12. decembra atzinums (OV C 20, 20. 1. 1997. , 133. lpp. ), Padomes 1997. gada 19. decembra kopējā nostāja (OV C 91, 26. 3. 1998. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 13. maija lēmums (OV C 167, 1. 6. 1998. , 92. lpp. ). (5) OV L 229, 30. 8. 1980. , 11. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu. (8) tā kā, lai dotu iespēju ūdens piegādes uzņēmumiem piemē- roties dzeramā ūdens kvalitātes standartiem, jāpiemēro attiecīgi ūdens aizsardzības pasākumi, kas nodrošinātu, ka virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi ir tīri; tā kā to pašu mērķi var sasniegt, piemērojot attiecīgus ūdens apstrādes pasāku- mus, kas jāpiemēro pirms ūdens piegādes; 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 91 (9) tā kā Eiropas ūdens politikas vienotība prasa, lai pienācīgā laikā tiktu pieņemta pamatdirektīva attiecībā uz ūdeni; (16) tā kā jo īpaši standarti, kas minēti I pielikumā, kopumā ir pamatoti ar Pasaules veselības organizācijas noteiktajām “Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm” un Komisijas Zināt- niskās padomdevējas komitejas atzinumu par ķīmisko savienojumu toksicitātes un ekotoksicitātes izpēti; (10) tā kā no šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir medikamenti, jo šiem ūdens veidiem ir noteikti īpaši noteikumi; (11) tā kā pasākumi ir nepieciešami attiecībā uz visiem para- metriem, kas tieši attiecas uz veselību, un citiem paramet- riem, ja pasliktinājusies kvalitāte; tā kā turklāt šādi pasā- kumi rūpīgi jākoordinē, piemērojot Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un Eiropas Parlamenta un Pado- mes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par bio- cīdo produktu laišanu tirgū (2); (17) tā kā dalībvalstīm jānosaka vērtības citiem papildu para- metriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja tas ir nepiecie- šams, lai savā teritorijā aizsargātu cilvēku veselību; (18) tā kā dalībvalstis var noteikt vērtības citiem papildu para- metriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja to uzskata par nepieciešamu nolūkā nodrošināt dzeramā ūdens ražoša- nas, izplatīšanas un inspicēšanas kvalitāti; (12) tā kā jānosaka atsevišķas parametru vērtības vielām, kas ir būtiskas visā Kopienā, pietiekami stingrā līmenī, lai nodro- šinātu, ka šīs direktīvas mērķis ir sasniedzams; (19) tā kā, ja dalībvalstis uzskata, ka nepieciešami stingrāki stan- darti nekā tie, kas noteikti I pielikuma A un B daļā, vai stan- darti papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, bet ir nepieciešami veselības aizsardzībai, tām par šiem stan- dartiem jāziņo Komisijai; (13) tā kā parametru vērtības ir balstītas uz pieejamiem zināt- niskiem datiem un tiek ņemts vērā piesardzības princips; tā kā šīs vērtības ir izraudzītas, lai nodrošinātu, ka dzeramo ūdeni var droši lietot visu mūžu, un tādējādi nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību; (20) tā kā dalībvalstīm ir pienākums, ieviešot vai paturot spēkā stingrākus aizsardzības pasākumus, respektēt Līguma prin- cipus un noteikumus Tiesas interpretācijā; (21) tā kā atbilstībai parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens kļūst pieejams attiecīgajam lietotājam; (14) tā kā jāpanāk līdzsvars, lai novērstu mikrobioloģisku vai ķīmisku risku; tā kā šim nolūkam, ņemot vērā parametru vērtību pārskatīšanu nākotnē, to parametru vērtību ievie- šana, kas piemērojamas dzeramajam ūdenim, jābalsta uz sabiedrības veselības apsvērumiem un riska novērtēšanas metodi; (22) tā kā dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma; tā kā turklāt ir atzīts, ka dalībvalstis nevar būt atbildīgas par vietējo sadales sistēmu un tās ekspluatāciju; (15) lai arī pašlaik nepietiek pierādījumu, ar kuriem tā kā, Kopienas līmenī pamatot parametru vērtības ķimikālijām, kas traucē endokrīnu darbību, ir nopietnas bažas attiecībā uz veselībai iespējami bīstamu vielu iespaidu uz cilvēku un dzīvo dabu; (23) tā kā katrai dalībvalstij būtu jāievieš kontroles program- mas, lai pārbaudītu, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktī- vas prasībām; tā kā šādas kontroles programmas būtu atbilstošas vietējām vajadzībām un izpildītu šajā direktīvā izklāstītās obligātās monitoringa prasības; (1) OV L 230, 19. 8. 1991. , 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/68/EK (OV L 277, 30. 10. 1996. , 25. lpp. ). (2) OV L 123, 24. 4. 1998. , 1. lpp. (24) tā kā metodēm, kuras izmanto, lai analizētu dzeramā ūdens kvalitāti, jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka iegūtie rezultāti ir droši un salīdzināmi; 92 (25) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. tā kā, ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgai dalībvalstij būtu jāizpēta iemesls un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikta attiecīga korektīva rīcība, lai atjaunotu ūdens kvalitāti; turklāt jāapsver gan tehniskās, gan statistiskās Komisijas vajadzības, kā arī personas tiesības iegūt pietiekamu infor- māciju attiecībā uz ūdens kvalitāti; (26) tā kā ir svarīgi novērst iespējas piesārņotam ūdenim apdraudēt cilvēku veselību; tā kā šāda ūdens piegāde jāaiz- liedz vai tā lietošana jāierobežo; (33) tā kā izņēmuma gadījumos attiecībā uz ģeogrāfiski noteiktu teritoriju var būt nepieciešams atļaut dalībvalstīm piemērot vairāk izstieptu grafiku, lai izpildītu noteiktus šīs direktīvas noteikumus; (27) tā kā, ja nav ievērota atbilstība parametriem, kam ir indi- katora funkcija, attiecīgajai dalībvalstij jāizsver, vai šī neat- bilstība apdraud cilvēku veselību; tā kā tai cilvēku veselības aizsardzības vajadzībās jāveic korektīva rīcība, lai atjaunotu ūdens kvalitāti; (34) tā kā šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu saistī- bas attiecībā uz termiņu, kad tā jāievieš tiesību aktos, vai attiecībā uz piemērošanu, kā parādīts IV pielikumā, (28) tā kā, ja nepieciešama šāda korektīva rīcība, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti, saskaņā ar Līguma 130. r panta 2. punktu primārā ir rīcība, kas vēršas pret problēmas cēloņiem; IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. (29) tā kā dalībvalstīm jābūt tiesīgām attiecīgos apstākļos pie- šķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā; tā kā tur- klāt ir nepieciešams nodibināt pienācīgu pamatu šādiem izņēmumiem, ar nosacījumu, ka tie nerada potenciālu cil- vēku veselības apdraudējumu un ka dzeramā ūdens apgāde attiecīgā apgabalā nav iespējama nekādā citādā veidā; (30) tā kā dzeramā ūdens sagatavošanā vai izplatīšanā var ietilpt noteiktu vielu vai materiālu izmantošana, nepieciešami noteikumi, kas regulē to izmantošanu, lai izvairītos no iespējamas kaitīgas iedarbības uz cilvēka veselību; (31) tā kā zinātnes un tehnikas attīstība var radīt vajadzību tam ātri pielāgot tehniskās prasības, kas noteiktas II vai III pie- likumā; tā kā turklāt, lai atvieglotu pasākumu piemēroša- nu, kas nepieciešami šim mērķim, jāparedz kārtība, kādā Komisija sadarbībā ar dalībvalstu pārstāvju izveidotas komitejas palīdzību var pieņemt šādus pielāgojumus; 1. pants Mērķis 1. Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti. 2. Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību no jebkādas kaitīgas dzeramā ūdens piesārņojuma ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. 2. pants Definīcijas Šajā direktīvā: 1. “dzeramais ūdens” nozīmē: a) ūdeni dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas apstrādei vai citām mājas vajadzībām, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa ūdensvadu, cisternās, pudelēs vai kannās; (32) tā kā patērētāji pietiekami un pienācīgi jāinformē par dze- ramā ūdens kvalitāti, dalībvalstu piešķirtiem izņēmumiem un kompetento iestāžu veikto korektīvu rīcību; tā kā b) ūdeni, ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumos, lai izgatavotu, apstrādātu, konservētu vai realizētu produktus vai vielas, kas domātas lietošanai uzturā, ja vien kompeten- tās valsts iestādes nav pārliecinātas, ka ūdens kvalitāte 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 93 nevar iespaidot pārtikas produkta pilnvērtīgumu tā galīgajā formā; veselības apdraudējums, ko izraisa šāda ūdens kvalitāte, attiecīga- jiem iedzīvotājiem par to jāsaņem piemērots padoms. 2. “vietējās sadales sistēmas” nozīmē cauruļvadus, savienojumus un ietaises, kas ir ierīkotas starp ūdens krāniem, kurus parasti izmanto cilvēku vajadzībām, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tām nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja sta- tusā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 4. pants Vispārīgi pienākumi 3. pants Atbrīvojumi 1. Šī direktīva neattiecas uz: 1. Neierobežojot pienākumus, ko dalībvalstīm nosaka citi Kopie- nas noteikumi, tās pilda pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodroši- nātu, ka dzeramais ūdens ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mini- mālo prasību izpildei dzeramais ūdens uzskatāms par pilnvērtīgu un tīru, ja: a) tajā nav nekādu mikroorganismu un parazītu un nekādu vie- lu, kas noteiktā skaitā vai koncentrācijā potenciāli var apdrau- dēt cilvēku veselību, un a) dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Padomes Direktīvu 80/777/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (1); b) tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas I pielikuma A un B daļā; b) ūdeņiem, kas ir zāles Padomes Direktīvas 65/65/EEK (1965. gada 26. janvāris) par normatīvu vai administratīvu aktu tuvināšanu attiecībā uz patentētām zālēm (2) nozīmē. 2. Dalībvalstis no šīs direktīvas noteikumiem var atbrīvot: a) ūdeni, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, par kuriem kom- petentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte tieši vai netieši nekādi neiespaido attiecīgo patērētāju veselību; b) dzeramu ūdeni no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 per- sonām, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība. 3. Dalībvalstis, kas izmanto 2. punkta b) apakšpunktā minētos atbrīvojumus, nodrošina, ka attiecīgie iedzīvotāji ir informēti par to un par jebkuru darbību, ko var veikt, lai aizsargātu cilvēku veselību no kaitīgas ietekmes, kas rodas no dzeramā ūdens ir iespējams cilvēku ja acīmredzami piesārņotības. Turklāt, un ja saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem 5. līdz 8. un 10. punktā un saskaņā ar Līgumu dalībvalstis veic visus vajadzī- gos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. 2. Dalībvalstis gādā par to, lai pasākumi, kas veikti, piemērojot šo direktīvu, nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dze- ramā ūdens kvalitātes pasliktināšanos, ciktāl tas skar cilvēku vese- lības aizsardzību, nedz arī piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai. 5. pants Kvalitātes standarti 1. Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem paramet- riem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim. 2. Vērtības, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu, nedrīkst būt mazāk stingras kā tās, kas noteiktas I pielikumā. Attiecībā uz para- metriem, kas noteikti I pielikuma C daļā, vērtības nosaka tikai monitoringa vajadzībām un 8. pantā noteikto pienākumu izpil- dei. (1) OV L 229, 30. 8. 1980. , 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 96/70/EK (OV L 299, 23. 11. 1996. , 26. lpp. ). (2) OV 22 9. 2. 1965. , 369. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 93/39/EEK(OV L 214, 24. 8. 1993. , 22. lpp. ). 3. Dalībvalsts nosaka vērtības papildu parametriem, kas nav ja tas ir nepieciešams cilvēku veselības iekļauti I pielikumā, 94 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. aizsardzībai valsts teritorijā vai tās daļā. Noteiktajai vērtībai vaja- dzētu atbilst vismaz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikta- jām prasībām. 7. pants Monitorings 6. pants Atbilstības vieta 1. Atbilstībai parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, jābūt: a) ja ūdeni piegādā no sadales sistēmas — tajā vietā telpā vai iestādē, kurā tas pienāk pa krāniem, kas ir paredzēti lietošanai cilvēkiem; b) ja ūdens tiek piegādāts no cisternas — tajā vietā, kurā tas izplūst no cisternas; c) ja ūdens ir fasēts pudelēs vai kannās — tajā vietā iestādē, kur ūdeni iepilda pudelēs vai kannās; d) ja ūdeni izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā — tajā vietā iestādē, kur ūdens tiek izmantots. 2. Gadījumos, kad uz ūdeni attiecas 1. punkta a) apakšpunkts, uzskatāms, ka dalībvalstis ir izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar šo pantu, 4. pantu un 8. panta 2. punktu, ja var kon- statēt, ka neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, ir izraisījusi vietējā sadales sistēma vai tās ekspluatā- cija, izņemot telpas un iestādes, kur ūdens tiek piegādāts sabied- rībai, kā skolās, slimnīcās un restorānos. 3. Ja piemērojams 2. punkts un ir risks, ka ūdens, uz kuru attie- cas 1. punkta a) apakšpunkts, neatbilst parametru vērtībām, ka noteiktas saskaņā ar 5. pantu, dalībvalstis tomēr gādā par to, lai: a) tiktu veikti piemēroti pasākumi, lai samazinātu vai novērstu risku, ka var būt neatbilstība parametru vērtībām, piemēram, dod padomu īpašniekiem par iespējamu korektīvu rīcību, ko tie varētu veikt, un/vai 1. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodro- šinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pār- baudītu, vai patērētājam pieejamais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu jāņem paraugi, kas atspoguļo patērējamā ūdens kvalitāti. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasāku- mus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens saga- tavošanā vai izplatīšanā ietilpst dezinfekcija, ir pārbaudīta dezin- fekcijas efektivitāte un ka jebkāds piesārņojums ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dez- infekcijas nozīmi. 2. Lai izpildītu 1. punktā minētās saistības, kompetentās iestādes izveido attiecīgas monitoringa programmas visam dzeramajam ūdenim. Šīm monitoringa programmām jāatbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas II pielikumā. 3. Vietas, kur ņem paraugus, nosaka kompetentās iestādes, un tām jāatbilst attiecīgajām II pielikumā noteiktajām prasībām. 4. Šajā pantā noteiktā monitoringa vajadzībām var noteikt Kopie- nas nostādnes 12. pantā noteiktajā kārtība. 5. a) Dalībvalstīm jāizpilda tehniskie noteikumi parametru ana- līzei, kā minēts III pielikumā. b) Metodes, kas nav minētas III pielikuma 1. daļā, var izman- tot ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka iegūtie rezultāti ir tik- pat droši kā tie, kurus sniedz noteiktās metodes. Dalībval- stis, kuras izmanto alternatīvas metodes, piegādā Komisijai visu attiecīgo informāciju par šādām metodēm un to līdz- vērtību. tiktu veikti citi pasākumi, piemēram, attiecīgi apstrādes paņē- mieni, lai mainītu ūdens veidu vai īpašības pirms tā piegādes, lai samazinātu vai novērstu risku, ka ūdens var neatbilst para- metru vērtībām pēc piegādes; c) Parametriem, kuri minēti III pielikuma 2. un 3. daļā, var izmantot jebkuru analīzes metodi, ja vien tā atbilst tur noteiktajām prasībām. un b) attiecīgie patērētāji tiktu pienācīgi informēti un konsultēti par iespējamu papildu korektīvu rīcību, kas tiem jāveic. 6. Dalībvalstis gādā par to, lai atsevišķos gadījumos papildus tiktu kontrolētas vielas un mikroorganismi, kam nav saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, ja ir iemesls aizdomām, ka 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 95 tās var būt tādā daudzumā vai skaitā, ka potenciāli apdraud cil vēku veselību. 9. pants Izņēmumi 8. pants Korektīva rīcība un lietošanas ierobežojumi 1. Dalībvalstis nodrošina, ka katru neatbilstību parametru vērtī- bām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās iemeslu. 1. Dalībvalstis var pieļaut parametru vērtībām izņēmumus, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 3. punktu, līdz maksimālam apmēram, ko tās nosaka, ar nosacī- jumu, ka izņēmumi neapdraud cilvēku veselībai un dzeramo ūdeni attiecīgajā apgabalā nevar piegādāt nekādā citā veidā. Izņēmumus nosaka uz iespējami īsāku laiku un ne vairāk kā uz trīs gadu laikposmu, kura beigās tiek izveidots pārskats, lai noteiktu, vai ir gūti pietiekami panākumi. Ja dalībvalsts domā no jauna piešķirt izņēmuma statusu, tā Komisijai iesniedz pārskatu un sava lēmuma pamatojumu par jaunā izņēmuma statusa pie- šķiršanu. Šāds jauns izņēmums nedrīkst pārsniegt trīs gadu laik- posmu. 2. Ja, neskatoties uz pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu pienā- kumus, kas noteikti 4. panta 1. punktā, dzeramais ūdens neatbilst parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu un uz kurām attiecas 6. panta 2. punkts, attiecīgās dalībvalstis gādā, lai iespējami drīz tiktu veikta korektīvā rīcība, kas atjauno tā kvalitā- ti, un pirmām kārtām veic piespiedu izpildes darbības, cita starpā ņemot vērā, kādā mērā parametru vērtības ir pārsniegtas, un iespējamo cilvēku veselības apdraudējumu. 2. Izņēmuma apstākļos dalībvalsts var lūgt trešo izņēmuma sta- tusu uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. Komisija sniedz atzinumu par šādiem lūgumiem trīs mēnešu laikā. 3. Izņēmumā, ko piešķir saskaņā ar 1. un 2. punktu, precizē šādus datus: 3. Neatkarīgi no tā, vai ir radušās neatbilstības parametru vērtī- bām vai ne, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura dzeramā ūdens, kas apdraud cilvēku veselībai, piegāde tiek aizliegta vai lietošana stin- gri ierobežota, vai veikta citāda rīcība, kas nepieciešama, lai aiz- sargātu cilvēku veselību. Šādos gadījumos patērētājus atbilstīgi informē un konsultē par to. a) izņēmuma pamatojumu; b) attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezul- tātus un izņēmuma maksimālās pieļaujamās vērtībās; c) ģeogrāfisko apgabalu, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu būtisku pārtikas ražošanas uzņēmumu; 4. Kompetentās iestādes vai citas attiecīgas struktūras nolemj, kāda rīcība saskaņā ar 3. punktu veicama, ņemot vērā risku cil- vēku veselībai, ko var radīt dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums. d) atbilstošu monitoringa shēmu ar palielinātu monitoringa bie- žumu, ja tas ir nepieciešams; 5. Dalībvalstis var noteikt nostādnes, kas palīdzētu kompetenta- jām iestādēm izpildīt pienākumus, kas minēti 4. punktā. e) nepieciešamās korektīvās rīcības plāna kopsavilkumu, ieskai- tot darbu grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumu par pār- skatīšanu; 6. Ja nav ievērotas parametru vērtības vai I pielikuma C daļā minētie tehniskie noteikumi, dalībvalstis lemj par to, vai neievē- rošana apdraud cilvēku veselībai. Tās veic korektīvu darbību, lai atjaunotu ūdens kvalitāti, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu cil- vēku veselību. f) vajadzīgo izņēmuma statusa ilgumu. 4. Ja kompetentās iestādes neatbilstību parametru vērtībām uzskata par niecīgu un saskaņā ar 8. panta 2. punktu veiktā rīcība ir pietiekama, lai izlabotu problēmu 30 dienu laikā, 3. punkta pra- sības nav jāpiemēro. 7. Dalībvalstis nodrošina, ka korektīvas rīcības gadījumos patē- rētājiem par to paziņo, izņemot gadījumus, kad kompetentās iestādes uzskata neatbilstību parametru vērtībām par niecīgu. Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktū- ras nosaka tikai maksimālās pieļaujamās attiecīgā parametra vēr- tības un laiku, kas dots, lai izlabotu problēmu. 96 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. 5. Izmantot 4. punktu vairs nevar, ja kopā vairāk nekā 30 dienas pēdējo 12 mēnešu laikā ir konstatēta neatbilstība kādai parametru vērtībai konkrētajā ūdens piegādes veidā. 11. pants Pielikumu pārskatīšana 6. Dalībvalstis, kuras izmanto izņēmumus, kas minēti šinī pantā, nodrošina, ka iedzīvotāji, kurus skar šādi izņēmumi, ir pienācīgi informēti par attiecīgā izņēmuma veidu un par nosacījumiem, kas to reglamentē. Turklāt dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka īpaši tiek brīdinātas noteiktas iedzīvotāju grupas, kurām izņēmums var radīt īpašu apdraudējumu. 1. Vismaz reizi piecos gados Komisijas pārskata I pielikumu, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, un vajadzības gadījumā iesaka priekšlikumus grozījumiem saskaņā ar Līguma 189. c pantā noteikto procedūru. 2. Vismaz reizi piecos gados Komisija pielāgo II un III pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šāda veida grozījumus vajadzības gadījumā pieņem saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. Šie pienākumi neattiecas uz 4. punktā aprakstītajiem gadījumiem, ja kompetentās iestādes nenolemj citādi. 7. Izņemot izņēmumus, kas piešķirti saskaņā ar 4. punktu, dalīb- valstis divu mēnešu laikā informē Komisiju par katru izņēmumu attiecībā uz atsevišķiem ūdens piegādes objektiem, kas pārsniedz vidēji 1 000 m3 dienā vai apgādā vairāk nekā 5 000 cilvēku, ieskaitot 3. punktā minēto informāciju. 8. Šis pants neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās. 10. pants 12. pants Komitoloģija 1. Komisijai palīdz komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāv- jiem un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. 2. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz atzinumu termiņā, kuru nosaka Komitejas priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas noteikts Līguma 148. panta 2. punktā gadījumiem, kad Padomei jāpieņem lēmums pēc Komi- sijas priekšlikuma. Pārstāvju balsis komitejā aprēķina minētajā pantā noteiktajā kārtībā. Priekšsēdētājs nebalso. Kvalitātes nodrošināšana attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem 3. Komisijas pieņem pasākumus, kas piemērojami nekavējoties. Tomēr, ja šādi pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu, Komi- sija par to nekavējoties ziņo Padomei. Tādā gadījumā: Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nekādas vielas un materiāli jaunām iekārtām, kas izmantotas dzeramā ūdens sagatavošanā vai izplatīšanā, vai netīrumi, kas saistīti ar šādām vielām vai materiāliem jaunām iekārtām, nepaliek dzeramajā ūdenī tādā koncentrācijā, kas ir lielāka par to, kāda bijusi nepieciešama to lietošanai un tieši vai netieši nemazina cilvēku veselības aizsardzību, kas paredzēta šajā direktīvā; skaidrojošajam dokumentam un tehniskajiem rādītājiem saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (1) 3. pantu un 4. panta 1. punktu jāatbilst šīs direktīvas prasībām. a) Komisija atliek pieņemto pasākumu piemērošanu uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas; b) Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu termiņā, kas noteikts a) apakšpunktā. 13. pants Informēšana un ziņošana (1) OV L 40, 11. 2. 1989. , 12. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 93/68/EK(OV L 220, 30. 8. 1993. , 1. lpp. ). 1. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodro- šinātu, ka patērētājiem tiek nodrošināta atbilstīga un precīza informācija par dzeramā ūdens kvalitāti. 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 97 2. Neierobežojot Padomes Direktīvu 90/313/EEK (1990. gada 7. jūnijs) par brīvu piekļuvi vides informācijai (1), katra dalībvalsts sniedz ziņojumu reizi trijos gados par dzeramā ūdens kvalitāti nolūkā informēt patērētājus. Pirmais ziņojums jāiesniedz par 2002. , 2003. un 2004. 1 000 g m3 dienā vai apkalpo vairāk par 5 000 personām, aptverot trīs kalendāros gadus, un to publicē vismaz viena kalendārā gada laikā pēc pārskata posma beigām. 15. pants Izņēmuma apstākļi 3. Dalībvalstis nosūta savus ziņojumus Komisijai divu mēnešu laikā pēc to publicēšanas. 1. Dalībvalsts izņēmuma apstākļos drīkst par ģeogrāfiski noteik- tiem apgabaliem iesniegt Komisijai īpašu lūgumu par laikposmu, kas pārsniedz 14. pantā noteikto. Papildu laikposms nepārsniedz trīs gadus, un tā beigās sastāda pārskatu, kuru nosūta Komisijai, kas, pamatojoties uz šo ziņojumu, drīkst atļaut otru papildu laik- posmu līdz trim gadiem. Šis noteikums neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās. 4. Ziņojumu formu un obligāti iekļaujamo informāciju ziņoju- miem, kas minēti 2. punktā, nosaka, īpaši ņemot vērā 3. panta 2. punktu, 5. panta 2. un 3. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. pantu, 9. panta 6. un 7. punktu un 15. panta 1. punktu, un vajadzības gadījumā groza saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. 2. Šādā lūgumā, norādot arī pamatojumu, min visas pieredzētās grūtības un iekļauj vismaz visu 9. panta 3. punktā minēto infor- māciju. 5. Komisija izskata dalībvalstu ziņojumus un reizi trijos gados publicē kopsavilkuma ziņojumu par dzeramā ūdens kvalitāti Kopienā. Šo ziņojumu publicē deviņu mēnešu laikā pēc dalīb- valstu ziņojumu saņemšanas. 6. Dalībvalstis kopā ar pirmo ziņojumu par šo direktīvu, kas minēts 2. punktā, sniedz Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās ir veikušas vai plāno veikt, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar 6. panta 3. punktu un I pielikuma B daļas 10. piezīmi. Komisija vajadzības gadījumā nosūta arī priekšlikumus par šā ziņojuma formātu saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. 3. Komisija izskata šo lūgumu saskaņā ar 12. pantā noteikto pro- cedūru. 4. Dalībvalstis, kuras izmanto šo pantu, nodrošina, ka iedzīvotā- ji, kurus skar šie lūgumi, tiek tūlīt pienācīgi informēti par lūguma rezultātu. Turklāt dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka tiek brīdinātas attiecīgas iedzīvotāju grupas, kurām lūgums var radīt īpašu apdraudējumu. 16. pants Atcelšana 14. pants Atbilstības grafiks 1. Ar šo tiek atcelta Direktīva 80/778/EEK, un atcēlums stājas spēkā piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Saskaņā ar 2. punktu atcēlums neierobežo dalībvalstu pienākumu ievērot galīgos termiņus šīs direktīvas pārņemšanai savos tiesību aktos un piemērošanai saskaņā ar IV pielikumu. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu dzeramā ūdens kvalitātes atbilstību šai direktīvai piecu gadu laikā pēc tās stāšanās spēkā, neierobežojot I pielikuma B daļas 2. , 4. un 10. piezīmi. Norādes uz atcelto direktīvu uzskatāmas par norādēm uz šo direktīvu un lasāmas saskaņā ar V pielikumā doto korelācijas tabulu. (1) OV L 158, 23. 6. 1990. , 56. lpp. 2. Tiklīdz dalībvalstī stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas nepieciešami, lai izpildītu šo direktīvu, un tā veikusi visus pasākumus, kas paredzēti 14. pantā, uz dzeramā ūdens kvalitāti dalībvalstī attiecas šī direktīva, nevis Direktīva 80/778/EEK. 98 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. 17. pants Transponēšana valsts tiesību aktos 18. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie notei- kumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu divu gadu laikā pēc tās stāšanās spēkā. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalsts nosaka šos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces. 19. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 3. novembrī 2. Dalībvalstis iepazīstina Komisiju ar galvenajām tiesību nor- mām, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Padomes vārdā — priekšsēdētājs B. PRAMMER 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 99 I PIELIKUMS PARAMETRI UN PARAMETRU VĒRTĪBAS A DAĻA Mikrobioloģiskie parametri Parametrs Parametra vērtība (skaits/100 ml) 0 0 Escherichia coli (E. coli) Enterokoki Turpmākais attiecas uz ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās: Parametrs Parametra vērtība Escherichia coli (E. coli) Enterokoki Pseudomonas aeruginosa koloniju skaits 22 °C koloniju skaits 37 °C 0/250 ml 0/250 ml 0/250 ml 100/ml 20/ml 100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. B DAĻA Ķīmiskie parametri Parametrs Parametra vērtība Vienība Piezīmes Akrilamīds Antimons Arsēns Benzols Benzo(a)pirēns Bors Broms Kadmijs Hroms Varš Cianīds 1,2-dihloretāns Epihlorhidrīns Fluorīds Svins Dzīvsudrabs Niķelis Nitrāts Nitrīts Pesticīdi Pesticīdi — kopā Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži Selēns Tetrahloretēns un trihloretēns (Tri)halogenētie metāni — kopā Vinilhlorīds 0,10 5,0 10 1,0 0,010 1,0 10 5,0 50 2,0 50 3,0 0,10 1,5 10 1,0 20 50 0,50 0,10 0,50 0,10 10 10 100 0,50 1. piezīme 2. piezīme μg/l μg/l μg/l μg/l μg/l mg/l μg/l μg/l μg/l mg/l 3 piezīme. μg/l μg/l μg/l mg/l μg/l μg/l μg/l 1 piezīme. 3. un 4. piezīme 3. piezīme mg/l 5 piezīme. mg/l 5. piezīme μg/l μg/l μg/l μg/l μg/l μg/l 6. un 7. piezīme 6. un 8. piezīme Noteiktu sastāvdaļu koncentrāciju summa; 9. piezīme Noteiktu parametru koncentrāciju summa Noteiktu sastāvdaļu koncentrāciju summa 10. piezīme μg/l 1. piezīme 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 101 1. piezīme. Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta saskaņā ar maksimālo izdalīšanos no attiecīgā polimēra saskarē ar ūdeni. 2. piezīme. Ja iespējams, neietekmējot negatīvi dezinfekcijas funkciju, dalībvalstīm jācenšas panākt mazāku vērtību. Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 10 kalendāra gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība bromātam, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 10 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 25 μg/l. 3. piezīme. Vērtību piemēro dzeramā ūdens paraugam, kas iegūts ar atbilstīgu parauga ņemšanas metodi (1) no krāna un ņemts tā, lai tas būtu reprezentatīvs attiecībā uz patērētāju caur gremošanas traktu uzņemto nedēļas vidējo lielumu. Attiecīgā gadījumā parauga ņemšanas un monitoringa metodes ir jālieto saskaņotā veidā, kas jānosaka saskaņā ar 7. panta 4. punktu. Dalībvalstīm jāņem vērā maksimuma līmeņu sastopamība, kas var negatīvi ietekmēt cilvēka veselību. 4. piezīme. Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 15 kalendāra gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība svinam, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 15 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 25 μg/l. Dalībvalstīm jānodrošina visu vajadzīgo pasākumu veikšana, lai, cik tas iespējams, samazinātu svina koncentrāciju dzeramajā ūdenī laika posmā, kas vajadzīgs, lai panāktu atbilstību parametra vērtībai. Īstenojot pasākumus, lai panāktu atbilstību minētajai vērtībai, dalībvalstīm ir pakāpeniski jāpiešķir prioritāte, kur svina koncentrācijas dzeramajā ūdenī ir lielākās. 5. piezīme. Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai nosacījums [nitrāts]/50 + [nitrīts]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē koncentrācijas mg/l nitrātam (NO3) un nitrītam (NO2), būtu izpildīts un lai ūdens attīrīšanas iekārtas atbilstu vērtībai 0,10 mg/1 nitrītiem. 6. piezīme. “Pesticīdi” ir: — organiskie pesticīdi, — organiskie herbicīdi, — organiskie fungicīdi, — organiskie nematocīdi, — organiskie akaricīdi, — organiskie algicīdi, — organiskie rodenticīdi, — organiskie slimicīdi, — radniecīgi produkti (inter alia, augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti, sadalīšanās un reakcijas produkti. Tikai tiem pesticīdiem, kas konkrētajā piegādē varētu būt klāt, ir vajadzīgs monitorings. 7. piezīme. Parametra vērtību piemēro katram atsevišķajam pesticīdam. Aldrīna, dieldrīna, heptahlora un heptahlorepoksīda gadījumā parametra vērtība ir 0,030 μg/l. 8. piezīme. “Pesticīdi kopā” nozīmē visu atsevišķo monitoringa procedūrā konstatēto un kvantitatīvi noteikto pesticīdu summu. 9. piezīme. Norādītie savienojumi ir: — benzo(b)fluorantēns, — benzo(k)fluorantēns, — benzo(ghi)perilēns, — indeno(l, 2,3-cd)pirēns. 10. piezīme. Ja iespējams, neietekmējot negatīvi dezinfekcijas funkciju, dalībvalstīm jācenšas panākt mazāku vērtību. Norādītie savienojumi ir: hloroforms, bromoforms, dibromhlormetāns, bromdihlormetāns. Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 10 kalendāra gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība kopējiem THM, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 10 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 150 μg/l. (1) Jāpievieno pēc pašreiz veicamo pētījumu rezultāta. 102 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. Dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumu, lai iespējami samazinātu THM koncentrāciju dzeramajā ūdenī laika periodā, kas vajadzīgs, lai panāktu atbilstību parametra vērtībai. Piemērojot pasākumus, lai panāktu atbilstību šādai vērtībai, dalībvalstīm pakāpeniski jāpiešķir lielāka prioritāte tiem apgabaliem, kur THM koncentrācija dzeramajā ūdenī ir visaugstākā. C DAĻA Mērītāja parametri Parametrs Parametra vērtība Vienība Piezīmes Alumīnijs Amonjaks Hlorīds Clostridium perfringens (ieskaitot sporas) Krāsa 200 0,50 250 0 μg/l mg/l mg/l 1. piezīme skaits/100 ml 2. piezīme Pieņemams patē- rētājiem un bez īpašām izmaiņām Vadītspēja 2 500 μS cm–1 20 °C tempe- ratūrā 1. piezīme Ūdeņraža jonu koncentrācija ≥ 6,5 un ≤ 9,5 pH vienības 1. un 3. piezīme Dzelzs Mangāns Smarža Oksidējamība Sulfāts Nātrijs Garša Koloniju skaits 22o temperatūrā 200 50 μg/l μg/l Pieņemams patē- rētājiem un bez īpašām izmaiņām 5,0 250 200 mg/l O2 4. piezīme 1. piezīme mg/l mg/l Pieņemams patē- rētājiem un bez īpašām izmaiņām Bez īpašām izmai- ņām Koliformas baktērijas 0 skaits/100 ml 5. piezīme Kopējais organiskais ogleklis (TOC) Duļķainība (optiskā caurlaidība) Bez īpašām izmai- ņām Pieņemams patē- rētājiem un bez īpašām izmaiņām 6. piezīme 7. piezīme 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 103 RADIOAKTIVITĀTE Parametrs Parametra vērtība Vienība Piezīmes Tritijs Kopējā norādošā deva 100 0,10 Bq/l 8. un 10. piezīme mSv/gadā 9. un 10. piezīme 1. piezīme. Ūdenim nevajadzētu būt agresīvam. 2. piezīme. Šis parametrs nav jāmēra, ja vien ūdens izcelsmes vietu neiespaido virszemes ūdeņi. Ja ir neatbilstība parametra vērtī- bai, attiecīgajai dalībvalstij jāizpēta piegāde, lai nodrošinātu, ka nepastāv briesmas cilvēku veselībai, kuras izraisa pato- gēnu mikroorganismu klātbūtne, piemēram, kriptosporas. Dalībvalstīm šādu pētījumu rezultāti jāiekļauj ziņojumos, kas tām jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 2. punktu. 3. piezīme. Stāvošam ūdenim, kas iepildīts tarā, minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5 vienībām. Ūdenim, kas iepildīts tarā un kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka. 4. piezīme. Šis parametrs nav jāmēra, ja tiek mērīts TOC parametrs. 5. piezīme. Ūdenim tarā vienība ir skaits/250 ml. 6. piezīme. Šis parametrs nav jāmēra piegādes objektiem, kas ir mazāki par 10 000 m3 dienā. 7. piezīme. Ja tiek apstrādāts virszemes ūdens, dalībvalstīm jācenšas panākt parametra vērtību, kas nepārsniedz 1,0 NTU (nefelo- metriskās duļķainības vienības) ūdenī no apstrādes iekārtām. 8. piezīme. Monitoringa biežums, kas vēlāk tiks noteikts II pielikumā. 9. piezīme. Izņemot tritiju, kāliju-40 un radonu, un radona sabrukšanas produktus; monitoringa biežumu, metodes un monito- ringa punktiem visatbilstošākās vietas vēlāk noteiks II pielikumā. 10. piezīme. 1. 1. 8. piezīmē pieprasītos priekšlikumus par monitoringa biežumu un 9. piezīmi par monitoringa biežumu, meto- dēm un visatbilstošākajām vietām monitoringa punktiem II pielikumā pieņem saskaņā ar 12. pantā noteikto pro- cedūru. Izstrādājot šos priekšlikumus, Komisija cita starpā ņem vērā atbilstošos spēkā esošo tiesību aktu vai atbil- stošo monitoringa programmu noteikumus, ieskaitot iegūtos monitoringa rezultātus. Komisija šos priekšlikumus iesniedz vismaz 18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas 18. pantā noteiktās dienas. 2. Dalībvalstij nav jāpārbauda dzeramais ūdens, lai noteiktu, vai tajā ir tritijs, vai radioaktivitāte, lai noteiktu kopējo norādošo devu, ja, pamatojoties uz citu kontroli, noteikts, ka tritija līmenis aprēķinātajā kopējā norādošajā devā ir daudz zemāks par parametra vērtību. Šajā gadījumā dalībvalsts sniedz sava lēmuma pamatojumu Komisijai, iekļaujot otra monitoringa rezultātus. 104 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. II PIELIKUMS MONITORINGS A TABULA Analizējamie parametri 1. Pārbaudes Pārbaužu mērķis ir regulāri sniegt informāciju par dzeramā ūdens organoleptisko un mikrobioloģisko kvalitāti, kā arī informāciju par dzeramā ūdens apstrādes efektivitāti (jo īpaši dezinfekcijas), ja tā tiek izmantota, lai noteiktu, vai dzeramais ūdens atbilst attiecīgajām šajā direktīvā noteiktajām parametru vērtībām. Tālāk minētie parametri jāpakļauj pārbaužu monitoringam. Dalībvalstis drīkst šim sarakstam pievienot citus parametrus, ja to uzskata par piemērotu. Alumīnijs (1. piezīme) Amonjaks Krāsa Vadītspēja Clostridium perfringens (ieskaitot sporas) (2. piezīme) Escherichia coli (E. coli) Ūdeņraža jonu koncentrācija Dzelzs (1. piezīme) Nitrīts (3. piezīme) Smarža Pseudomonas aeruginosa (4. piezīme) Garša Koloniju skaits 22 °C un 37 °C (4. piezīme) Koliformu baktērijas Duļķainība (optiskā caurlaidība) 1. piezīme: 2. piezīme: 3. piezīme: 4. piezīme: nepieciešams tikai tad, ja tiek izmantots par flokulantu (*) nepieciešams tikai tad, ja ūdens izcelsme ir vai to ietekmē virszemes ūdens (*) nepieciešams tikai tad, ja dezinfekcijai tiek izmantota hloraminācija (*) nepieciešams tikai tad, ja ūdeni tirgo pudelēs vai kannās. (*) Visos citos gadījumos parametri ir revīzijas monitoringa sarakstā. 2. Revīzijas monitorings Revīzijas mērķis ir sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai ir panākta atbilstība visām direktīvā noteiktajām parametru vērtībām. Visi parametri, kas noteikti saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu, jāpakļauj revīzijai, ja vien kompetentās iestādes to noteiktā laikā var pierādīt, ka parametra klātbūtne nav iespējama attiecīgajā piegādes objektā tādā koncentrācijā, kas varētu draudēt ar attiecīgās parametra vērtības pārsniegšanu. Šis punkts neattiecas uz radioaktivitātes parametriem, kas, ievērojot I pielikuma C daļas 8. , 9. un 10. piezīmi, tiks kontrolēti saskaņā ar 12. pantu pieņemtajām monitoringa prasībām. 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 105 B1 TABULA Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas minimālais biežums dzeramajam ūdenim, ko piegādā no sadales tīkla vai cisternās vai ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā Saskaņā ar 6. panta 1. punktu paraugi dalībvalstīm jāņem atbilstības vietās, lai nodrošinātu to, ka dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Tomēr sadales tīkla gadījumā īpašu parametru noteikšanai dalībvalstis drīkst ņemt paraugus piegādes zonā vai apstrādes iekārtās, ja var pierādīt, ka nav nekādu negatīvu atbilstošu parametru noteikto vērtību izmaiņu. Izplatītā vai saražotā ūdens daudzums katru dienu piegādes zonā (1. un 2. piezīme), m3 Pārbaudes monitoringa paraugu skaits gadā (3. , 4. un 5. piezīme) Revīzijas monitoringa paraugu skaits gadā (3. un 5. piezīme) > 100 >1 000 ≤ ≤ 100 1 000 ≤ 10 000 (6. piezīme) 4 (6. piezīme) 1 1 + katriem 3 300 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma > 10 000 ≤ 100 000 4 + katriem 1 000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma 3 + katriem 10 000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma > 100 000 10 + katriem 25 000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma 1. piezīme. Piegādes zona ir ģeogrāfiski noteikts apgabals, kur dzeramo ūdeni piegādā no viena vai vairākiem resursiem un kur ūdens kvalitāte tiek uzskatīta par apmēram vienveidīgu. 2. piezīme. Daudzumus aprēķina kā vidējo daudzumu kalendārā gada laikā. Dalībvalsts ūdens daudzuma vietā drīkst izmantot iedzīvotāju skaitu piegādes zonā, lai noteiktu minimālo biežumu, pieņemot ka ūdens patēriņš ir 200 l/dienā/1 iedz. 3. piezīme. Intermitējošas īstermiņa piegādes gadījumā kontroles biežumu ūdenim, ko izplata ar cisternām, nosaka attiecīgā dalīb- valsts. 4. piezīme. Dažādiem I pielikumā minētajiem parametriem dalībvalstis drīkst samazināt tabulā noteikto paraugu skaitu, ja: a) no paraugiem iegūto rezultātu vērtības, kas iegūtas vismaz divu secīgu gadu laikā, ir konstantas un būtiski labā- kas par I pielikumā noteiktajām robežvērtībām, un b) neviens faktors nevarētu radīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos. Viszemākais biežums, kuru piemēro, nedrīkst būt mazāks par 50 % no paraugu skaita, kas noteikts tabulā, izņemot jo īpaši 6. piezīmi. 5. piezīme. Cik iespējams, paraugu skaits vienmērīgi jāsadala laika un vietas ziņā. 6. piezīme. Biežumu nosaka attiecīgā dalībvalsts. 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. Minimālais biežums paraugu ņemšanai un analīzei ūdenim, kas iepildīts tarā pārdošanai B2 TABULA Pārdošanai tarā domāta ūdens, daudzums katru dienu (1) m3 Pārbaudes monitoringa paraugu skaits gadā Revīzijas monitoringa paraugu skaits gadā ≤ 10 > 10 > 60 ≤ 60 1 12 1 1 1 katriem 5 m3 un tā daļu no kopējā daudzuma 1 katriem 10 m3 un tā daļu no kopējā daudzuma (1) Daudzumus aprēķina kā vidējos lielumus kalendārajā gadā. 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 III PIELIKUMS PARAMETRU ANALĪZES TEHNISKIE NOTEIKUMI Katrai dalībvalstij jānodrošina, ka katrā laboratorijā, kurā analizē paraugus, ir analītiskās kvalitātes kontroles sistēma, kuru laiku pa laikam pārbauda persona, kas nav laboratorijas pakļautībā un kuru šim mērķim ir apstiprinājusi kompetentā iestāde. 1. PARAMETRI, KURIEM NOTEIKTAS KONKRĒTAS ANALĪZES METODES Mikrobioloģisko parametru metožu principi doti vai nu atsaucei katru reizi, kad CEN/ISO metode dota kā ieteikums līdz iespējamai sīkāku CEN/ISO metožu pieņemšanai šiem parametriem nākotnē saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. Dalībvalstis drīkst piemērot alternatīvas metodes, ar nosacījumu, ka tiek izpildīti 7. panta 5. punkta noteikumi. Koli nūjiņa un Escheria coli (E. coli) (ISO 9308-1) Enterokoki (ISO 7899-2) Pseudomonas aeruginosa (prEN ISO 12780) Kultivējamo mikroorganismu numerācija — koloniju skaits 22 °C (prEN ISO 6222) Kultivējamo mikroorganismu numerācija — koloniju skaits 37 °C (prEN ISO 6222) Clostridium perfringens (ieskaitot sporas) Membrānas filtrācija, kurai seko membrānas anaerobā inkubācija m-CP agarā (1. piezīme) 44 ± 1 °C uz 21 ± 3 stundām. Skaita dzeltenas neskaidras kolonijas, kas kļūst rozā vai sarkanas pēc 20 līdz 30 s saskares ar amonjaka hidroksīda izgarojumiem. 1. piezīme: m-CP agara sastāvs: Bāzes vide triptoze rauga ekstrakts saharoze L-cisteīna hidrohlorīds MgSO4. 7 H2O bromkrezola purpurs agars ūdens 30 g 20 g 5 g 1 g 0,1 g 40 mg 15 g 1 000 ml Izšķīdina bāzes vides sastāvdaļas, noregulē pH 7,6 un autoklāvu 121 °C temperatūrā uz 15 minūtēm. Ļauj videi atdzist un pievieno: D-cikloserīnu polimiksīna-B sulfātu indoksil-β-D-glukozīdu, ko izšķīdina 8 ml sterilā ūdenī pirms pievie- nošanas filtru — sterilizēts 0,5 % fenolftaleīna difos- fāta šķīdumu filtru — sterilizēts 4,5 % FeCl3 6 H2O 400 mg 25 mg 60 mg 20 ml 2 ml 2. PARAMETRI, KURIEM NOTEIKTS EFEKTIVITĀTES RAKSTUROJUMS 2. 1. Še turpmāk minētiem parametriem noteiktais efektivitātes raksturojums ir tas, ka analīzes metodei vismaz ir jāspēj izmērīt koncentrācijas, kas ir līdzvērtīgas parametra vērtībai ar noteikto ticamību, precizitāti un noteikšanas robežu. Neatkarīgi no izmantotās analīzes metodes jutīguma, rezultāti jānorāda, izmantojot vismaz to pašu decimālo skaitļu daudzumu parametra vērtībai, kā noteikts I pielikuma B un C daļā. 108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. Parametri Parametra vēr- tības tica- mība % (1 piezīme). Parametra vēr- tības precizi- tāte % (2. piezīme) Parametra vēr- tības noteikša- nas robeža % (3. piezīme) Apstākļi Piezīmes Akrilamīds Alumīnijs Amonjaks Antimons Arsēns Benzo(a)pirēns Benzols Bors Broms Kadmijs Hlors Hroms Vadītspēja Varš Cianīds 1,2-dihloretāns Epihlorhidrīns Fluors Dzelzs Svins Mangāns Dzīvsudrabs Niķelis Nitrāts Nitrīts Oksidējamība Pesticīdi Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži 10 10 25 10 25 25 10 25 10 10 10 10 10 10 25 10 10 10 10 20 10 10 10 25 25 25 10 10 25 10 25 25 10 25 10 10 10 10 10 10 25 10 10 10 10 10 10 10 10 25 25 25 10 10 25 10 25 25 10 25 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 20 10 10 10 10 25 25 Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju 4. piezīme Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju 5. piezīme 6. piezīme 7. piezīme 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 Parametri Parametra vēr- tības tica- mība % (1 piezīme). Parametra vēr- tības precizi- tāte % (2. piezīme) Parametra vēr- tības noteikša- nas robeža % (3. piezīme) Apstākļi Piezīmes Selēns Nātrijs Sulfāts Tetrahloretēns Trihloretēns Trihalometāni — kopā Vinilhlorīds 10 10 10 25 25 25 10 10 10 25 25 25 10 10 10 10 10 10 8. piezīme 8. piezīme 7. piezīme Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju 2. 2. Ūdeņraža jonu koncentrācijai noteiktais veikuma raksturojums ir tas, kā piemērotajai analīzes metodei jāspēj izmērīt koncentrāciju, kas līdzinās parametra vērtībai ar 0,2 pH vienību ticamību un 0,2 pH vienību precizitāti. 1. piezīme (*) 2. piezīme (*) ticamība ir sistemātiskā kļūda, un tā ir starpība starp atkārtotu mērījumu lielo skaitļu vidējo vērtību un patieso vērtību. precizitāte ir nejauša kļūda un parasti tiek izteikta kā standarta novirze (grupas ietvaros vai starp tām) rezultātu izplatībā ap vidējo vērtību. Pieņemamā precizitāte divas reizes pārsniedz relatīvo standarta novirzi. (*) Šie termini sīkāk definēti ISO 5725. 3. piezīme: noteikšanas robeža vai nu: — trīskārt pārsniedz relatīvo standarta novirzi dabīgā parauga grupā, kas satur zemu parametra kon- centrāciju, vai — pieckārt pārsniedz relatīvo standarta novirzi tukša parauga grupā. šai metodei būtu jānosaka kopējais cianīds visos tā veidos. oksidācija būtu jāizdara 10 minūtes 100 °C temperatūrā skābā vidē ar permanganātu. efektivitātes raksturojums piemērojams katram atsevišķam pesticīdam un ir atkarīgs no attiecīgā pesticī- da. Noteikšanas robeža pašreiz var nebūt nosakāma visiem pesticīdiem, bet dalībvalstīm jācenšas sasniegt šo standartu. efektivitātes raksturojums piemērojams atsevišķām vielām, kam I pielikumā parametra vērtībai noteikts 25 %. efektivitātes raksturojums piemērojams atsevišķām vielām, kam I pielikumā parametra vērtībai noteikts 50 %. 4. piezīme: 5. piezīme: 6. piezīme: 7. piezīme: 8. piezīme: 3. PARAMETRI, KAM NAV NOTEIKTA KONKRĒTA ANALĪZES METODE Krāsa Smarža Garša Kopējais organiskais ogleklis Duļķainība (optiskā caurredzamība) (1. piezīme) 1. piezīme: Lai novērotu duļķainību apstrādātā virsmas ūdenī, noteiktais efektivitātes raksturojums ir tas, ka izman- totajai analīzes metodei vismaz jāspēj izmērīt koncentrāciju, kas līdzinās parametru vērtībai, ar 25 % tica- mību, 25 % precizitāti un 25 % noteikšanas robežu. - e i v e i P s a j i r d e i v Z n u s a j i m o S , s a j i r t s u A 110 S M U K I L E I P V I I A N A Š O R Ē M E I P N U S O T K A U B Ī S E I T U T S L A V I A N A Š Ē N O P S N A R T I I Ņ M R E T E I G Ī L A G. 5 9 9 1 1 1. s t k a s ā n a š o n a n a š ē n o p s n a r T : a j i r t s u A LV K E E / 2 9 6 / 1 9 a v ī t k e r i D. 5 9 9 1 1 1. 5 9 9 1 1 1. 5 9 9 1 1 1. 5 9 9 1 1 1. 5 9 9 1 1 1. a n a š ē n o p s n a r T a n a š o r ē m e i P a n a š o r ē m e i P : a j i m o S m ē m e z. 6 8 9 1 1 1. m ā j a n u a j s a j i c ā V K E E / 6 5 6 / 0 9 a v ī t k e r i D. 6 8 9 1 1 1. 6 8 9 1 1 1. a n a š o r ē m e i P a n a š ē n o p s n a r T : a j i r d e i v Z. 5 9 9 1 2 1 1 3. a n a š o r ē m e i P. 9 8 9 1 1 1. s ā n a š o n e i v e i P s e l ā g u t r o P n u s a j i n ā p S : a n a š o r ē m e i p : a n a š ē n o p s n a r t : e l ā g u t r o P s t k a : a n a š ē n o p s n a r t : a n a š o r ē m e i p : a j i n ā p S K E E / 8 5 8 / 1 8 a v ī t k e r i D ) ļ ē d s ā n a š o n e i v e i p s a j i ķ e i r G a n a š o g ā l e i P ( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. s t n a p a. 7 1 s t u a ļ k e I. 5 9 9 1 1 1. ā k ē p s s a j ā t s i m u j ī z o r G. 6 8 9 1 1 1. ā k ē p s s a j ā t s i m u j ī z o r G. 1 8 9 1 1 1. ā k ē p s s a j ā t s i m u j ī z o r G s t ī z o r G s t ī z o r G K E E / 8 7 7 / 0 8 a v ī t k e r i D. 2 8 9 1 7 7 1. a n a š ē n o p s n a r T. 5 8 9 1 7 7 1. a n a š o r ē m e i P - u t r o P , u j i n ā p S t o m e ņ z i s i t s l a v b ī l a d s a s i V s e m e z s ā n u a j s a j i c ā V n u i l ā g s t n a p. 4 1 z d ī l. 1 s t n a p. 5 1 s t n a p. 6 1 s t n a p. 7 1 s t n a p. 8 1 s t n a p. 9 1 s t n a p. 0 2 s t n a p. 1 2 15/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 V PIELIKUMS KORELĀCIJAS TABULA Šī direktīva Direktīva 80/778/EEK 1. panta 1. punkts 1. panta 2. punkts 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts 2. panta 2. punkts 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts 3. panta 3. punkts 4. panta 1. punkts 4. panta 2. punkts 5. panta 1. punkts 1. panta 1. punkts – 2. pants – 4. panta 1. punkts – – 7. panta 6. punkts 11. pants 7. panta 1. punkts 5. panta 2. punkta pirmais teikums 7. panta 3. punkts 5. panta 2. punkta otrais teikums 5. panta 3. punkts 6. panta 1. punkts – – 12. panta 2. punkts 6. panta 2. līdz 3. punkts – 7. panta 1. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 3. punkts 7. panta 4. punkts 7. panta 5. punkts 7. panta 6. punkts 8. pants 12. panta 1. punkts – 12. panta 3. punkts – 12. panta 5. punkts – – 9. panta 1. punkts 9. panta 1. punkts un 10. panta 1. punkts 9. panta 2. līdz 6. punkts – 9. panta 7. punkts 9. panta 8. punkts 10. pants 9. panta 2. punkts un 10. panta 3. punkts – 8. pants 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15/4. sēj. Šī direktīva Direktīva 80/778/EEK 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 12. panta 1. punkts 12. panta 2. un 3. punkts 13. panta 1. punkts – 13. pants 14. pants 15. pants – 13. panta 2. līdz 5. punkts 17. a pants (iekļauts ar Direktīvu 91/692/EEK) 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 19. pants 20. pants – 18. pants – 21. pants