title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3554/98 von Cristiana MUSCARDINI Projekt "Thermodynamik komplexer Systeme" des Dritten FTE- Rahmenprogramms im Bereich Humankapital und Mobilität

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European Commission
contract
cooperation policy
fund (EU)
industrial counterfeiting
labour mobility
learning
research programme

text: 6. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 320/55 In der Entscheidung ist kein Datum für ein Ende der Anwendung vorgesehen, und das Netz ist an keinen speziellen Haushalt auf Gemeinschaftsebene gebunden. Die auf der Ebene der Mitgliedstaaten entstehenden Betriebskosten müssen durch die nationalen Haushalte getragen werden, während die Entwicklungskosten, die Kosten für den Fortbestand des Netzes sowie die epidemiologischen Untersuchungen auf Gemeinschaftsebene aus den jährlichen, dieser Tätigkeit von Rat und Parlament zugewiesenen Mitteln bestritten werden. EPIET unterliegt also, wie alle anderen laufenden oder künftigen Projekte im Bereich des Netzes und der übertragbaren Krankheiten, diesen Zwängen. Eine langfristige Finanzierungsgarantie kann derzeit nicht gegeben werden. (1999/C 320/073) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3554/98 von Cristiana Muscardini (NI) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Projekt „Thermodynamik komplexer Systeme“ des Dritten FTE-Rahmenprogramms im Bereich Humankapital und Mobilität In bezug auf den Vertrag Nr. ERBCHRX-CT92-0007, der zwischen der ENEA und der GD XII der Kommission für die Verwaltung der Gemeinschaftsmittel geschlossen wurde, die für das Projekt „Thermodynamik komplexer Systeme“ des Dritten Rahmenprogramms für den Austausch wissenschaftlicher Kenntnisse durch ein europäisches Netz, dem 16 europäische Partner angehören, bereitgestellt wurden, wird die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. Kann die Kommission bestätigen, ob die Finanzmittel in Höhe von 600. 000 Ecu für den ersten Zweijahreszeitraum (1. Juni 1993-31. Mai 1995) tatsächlich für das betreffende Projekt verwendet wurden? Wenn ja, wurde dieser Betrag ebenfalls für den zweiten Zweijahreszeitraum gewährt? 2. Wenn nein, wofür wurden die Mittel verwendet? 3. Wenn sie für andere Zwecke verwendet wurden, war die Rechnungsregelung korrekt und die Verwaltung transparent? 4. Hat sich der Rechnungshof bereits dazu geäußert, ob diese Mittel ordnungsgemäß für den Zweck, für den sie bereitgestellt worden waren, verwendet wurden? 5. Ist sie nicht der Ansicht, daß im Falle einer mißbräuchlichen Verwendung der Mittel eingehende Untersuchungen erforderlich wären, um den Erfolg des ursprünglich gebilligten Projekts nicht zu gefährden und die Glaubwürdigkeit der FTE-Rahmenprogramme der Gemeinschaft zu wahren? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (26. Januar 1999) Die Kommission hat den Vertrag Nr. ERBCHRXCT 920007 für ein Netz im Bereich Humankapital und Mobilität mit acht Vertragspartnern abgeschlossenen, einschließlich Ente per le Nuove technologie, l’Energia e l’Ambiente (ENEA), die 1993 für einen ersten Zweijahreszeitraum die Koordinierung des Projektes übernahm. ENEA hat 1995 beschlossenen, sich aus dem Netz zurückzuziehen. Die Technische Universität Berlin, einer der ursprünglichen Vertragspartner, übernahm schließlich 1997 die Aufgabe des Koordinators. Infolgedessen wurde der Vertrag bis Ende 1998 verlängert. Der finanzielle Beitrag der Kommission für das Netz ist im Vertrag insgesamt auf eine Höhe von 600. 000 Euro festgelegt. 1993 erfolgte eine erste Vorauszahlung. Die Kommission hat anschließend die während des ersten Jahres des Vertrags angefallenen Kosten zurückerstattet. Die Kostennachweise aller Partner des Netzes wurden geprüft, und ausschließlich gemäß dem Vertrag erstattungsfähige Kosten wurden zurückerstattet. Wegen der Umstrukturierung des Netzes wurden keine weiteren Kostennachweise bearbeitet. Die Kommission führt regelmäßig stichprobenartige Kontrollen der Verträge für Netze durch, und jeder Vertrag kann bis zu zwei Jahre nach Vertragsende kontrolliert werden. Der Rechnungshof kann solche Verträge ebenfalls einer Kontrolle unterziehen, obwohl dies bei diesem Vertrag nicht der Fall war. In allen Fällen, in denen festgestellt wird, daß der Beitrag der Kommission mißbräuchlich verwendet wurde, werden alle erforderlichen Maßnahmen eingeleitet (einschließlich gerichtlicher Schritte) um die Mittel wieder- zuerlangen


title: QUESTION ECRITE no 3553/98 de Heidi HAUTALA Surveillance des maladies transmissibles

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
co-financing
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network
information policy
public health

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3565/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Parcialidad del programa Euronews

eurovoc_concepts:
European television
audiovisual programme
freedom of communication
management


title: Regolamento (CE) n. 2591/98 della Commissione del 1° dicembre 1998 che stabilisce la nuova stima della produzione di cotone non sgranato per la campagna 1998/1999 e la relativa percentuale di maggiorazione

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cotton
marketing year
production aid

formats: html pdf print

text: 2. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 324/25 REGOLAMENTO (CE) N. 2591/98 DELLA COMMISSIONE del 1o dicembre 1998 che stabilisce la nuova stima della produzione di cotone non sgranato per la campagna 1998/1999 e la relativa percentuale di maggiorazione LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, prevedere l’entrata in vigore del regolamento il giorno successivo alla sua pubblicazione; visto l’atto di adesione della Grecia, in particolare il proto- collo n. 4 concernente il cotone, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1553/95 del Consiglio (1), considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il lino e la canapa, visto il regolamento (CE) n. 1554/95 del Consiglio, del 29 giugno 1995, che stabilisce le norme generali del regime di aiuto per il cotone ed abroga il regolamento (CEE) n. 2169/81 (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1419/98 (3), in particolare l’articolo 8, paragrafo 2, considerando che, conformemente all’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1554/95, il regolamento (CE) n. 1844/98 della Commissione (4) ha stabilito, per il cotone non sgranato, la produzione stimata per la campagna 1998/1999; considerando che a norma dell’articolo 8, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1554/95 la nuova stima della produ- zione di cotone non sgranato e la percentuale di maggio- razione relativa al calcolo dell’anticipo applicabile a decorrere dal 16 dicembre della campagna in corso devono essere stabilite anteriormente al 1o dicembre di ciascuna campagna, tenendo conto dello stato di avanza- mento della raccolta; che, secondo i dati disponibili, (cid:138) opportuno fissare come di seguito indicato gli elementi suddetti per la campagna di commercializzazione 1998/ 1999; che per rendere possibile l’applicazione del nuovo importo dell’anticipo entro il termine stabilito occorre HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. Per la campagna di commercializzazione 1998/1999, la nuova stima della produzione di cotone non sgranato (cid:138) fissata a: — 1 170 000 tonnellate per la Grecia, — 328 000 tonnellate per la Spagna, — 120 tonnellate per gli altri Stati membri. 2. Per la campagna di commercializzazione 1998/1999, la percentuale di maggiorazione di cui all’articolo 5, para- grafo 3bis, secondo comma, del regolamento (CE) n. 1554/95 (cid:138) fissata a 7,5 %. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 45. (2) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 48. (3) GU L 190 del 4. 7. 1998, pag. 4. (4) GU L 240 del 28. 8. 1998, pag. 3


title: Decisione del Consiglio del 1° dicembre 1998 relativa alla nomina di un membro titolare del comitato consultivo per la formazione medica

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
doctor
vocational training

text: 12. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 387/1 I (Comunicazioni) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 1o dicembre 1998 relativa alla nomina di un membro titolare del comitato consultivo per la formazione medica (98/C 387/01) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, vista la decisione 75/364/CEE del Consiglio, del 16 giugno 1975, riguardante la creazione di un comitato consultivo per la formazione medica(cid:216)(˛), in particolare gli articoli 3 e 4, visto l’atto di adesione del 1994, in particolare l’articolo 165, paragrafo 1, considerando che, a norma dell’articolo 3 di detta decisione, il comitato (cid:127) composto di tre esperti per ogni Stato membro e di un supplente per ciascuno di tali esperti; che, a norma dell’articolo 4 della stessa decisione, il mandato degli esperti e dei supplenti ha una durata di tre anni; considerando che, con decisione del 29 giugno 1998(cid:216)(ˇ), il Consiglio ha nominato i membri titolari e supplenti di detto comitato per il periodo dal 29 giugno 1998 al 28 giugno 2001; considerando che il governo lussemburghese ha presentato una candidatura ai fini della nomina di un membro titolare, DECIDE: _ nominato membro titolare del comitato consultivo per la formazione medica per il periodo dal 29 giugno 1998 al 28 giugno 2001: Articolo unico A. (cid:217)Esperti della professione medica in attivit{ di servizio Titolare Lussemburgo Dott. ssa Martine STEIN(cid:220)MERGEN Fatto a Bruxelles, add(cid:243) 1o dicembre 1998. Per il Consiglio Il Presidente R. EDLINGER (˛)(cid:217)GU L 167 del 30. 6. 1975, pag. 17. (ˇ)(cid:217)GU C 222 del 16. 7. 1998, pag. 3


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3556/98 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Valorizzazione dei prodotti agricoli tipici

eurovoc_concepts:
agricultural product
certificate of origin
designation of origin
less-favoured agricultural area
organic farming
originating product
producer organisation
product quality
rural development

text: C 207/88 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 (1999/C 207/117) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3550/98 di Katerina Daskalaki (UPE) al Consiglio (1o dicembre 1998) Oggetto: Rischi per i monumenti del Kosovo Stando a quanto si legge sempre più di frequente sulla stampa internazionale, monumenti molto importanti del Kosovo rischiano seriamente di andare distrutti, in particolare, monumenti di epoca romana, monasteri cristiani che conservano rari manoscritti ed icone, opere architettoniche musulmane di gran pregio, ecc. Rispondendo a una interrogazione in proposito, la Commissione europea si è dichiarata incompetente e ha rinviato la questione al Consiglio. Può quindi il Consiglio far sapere se è al corrente di questa questione e se intende esaminare la possibilità di un qualche intervento come, ad esempio, l’invio di esperti che possano valutare la situazione, o qualche altra iniziativa presso le competenti autorità locali? Risposta (9 marzo 1999) 1. L’articolo 128 del trattato che istituisce la Comunità europea recita tra l’altro: La Comunità e gli Stati membri favoriscono la cooperazione con i paesi terzi e le organizzazioni internazionali competenti in materia di cultura [. ]. L’attuazione di questa disposizione per quanto riguarda la Comunità, la cui azione in materia di cultura mira soltanto a sostenere e integrare l’azione degli Stati membri, presuppone che la Commissione presenti una proposta al Parlamento europeo e al Consiglio. Poiché il Parlamento e il Consiglio non hanno ricevuto alcuna proposta in tal senso sulla questione sollevata dall’Onorevole Parlamentare essi non possono agire formalmente in questo contesto. 2. Il Consiglio è tuttavia a conoscenza delle minacce che gravano sul patrimonio storico del Kosovo. Il problema della protezione dei siti e monumenti di grande valore culturale e/o religioso è stata più volta affrontata dall’Unione europea nelle sue proposte sullo status futuro del Kosovo, in particolare nell’ambito del Gruppo di contatto. Il Consiglio si augura che tali iniziative contribuiscano alla risoluzione dell’attuale crisi e alla salvaguardia dei monumenti del Kosovo. (1999/C 207/118) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3556/98 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (1o dicembre 1998) Oggetto: Valorizzazione dei prodotti agricoli tipici In merito al parere del Comitato economico e sociale sul tema «La valorizzazione dei prodotti agricoli tipici di qualità quale strumento di sviluppo nel contesto di una nuova PAC» si osserva che i prodotti tipici di qualità sono prodotti derivati da metodi originali di trasformazione, che incorporano sempre materie prime di qualità, con un aspetto e un gusto specifico, caratteristiche queste sempre collegate ad un determinato territorio che li rendono più attraenti d’altri prodotti affini. I prodotti tipici di qualità provengono per la maggior parte da zone svantaggiate di montagna. Il loro valore aggiunto permette una maggiore stabilità del sistema produttivo e dell’occupazione, contribuendo alla permanenza in loco e alla dignità delle popolazioni e fornendo in tal modo un prezioso sostegno allo sviluppo rurale. Si chiede alla Commissione, nel contesto di una nuova PAC e alla soglia di un’ulteriore fase di grande mutamento per i produttori agricoli europei come l’Agenda 2000, di attuare iniziative e metodi efficaci di valorizzazione e promozione dei prodotti tipici di qualità che sono parte integrante del patrimonio storico e culturale dell’Europa. L’uso delle denominazioni d’origine per l’imitazione di prodotti fabbricati al di fuori della zona d’origine non deve essere autorizzato. Nessun paese, dentro e anche fuori dell’UE, nessuna regione, nessun prodotto ha il diritto di usurpare quanto è stato costruito con il duro lavoro dei produttori di prodotti tipici di qualità


title: Europeiska Centralbankens beslut av den 1 december 1998 avseende fastställandet av de åtgärder som behövs för att de nationella centralbankerna i icke-deltagande medlemsstater skall kunna betala in sina andelar av Europeiska centralbankens kapital (ECB/1998/14)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
central bank
free movement of capital

text: 28. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 110/33 EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT av den 1 december 1998 avseende fastst(cid:132)llandet av de (cid:134)tg(cid:132)rder som beh(cid:148)vs f(cid:148)r att de nationella central- bankerna i icke-deltagande medlemsstater skall kunna betala in sina andelar av Europeiska centralbankens kapital (ECB/1998/14) (1999/285/EG) EUROPEISKA CENTRALBANKENS ALLM(cid:142)NNA R(cid:143)D HAR FATTAT DETTA BESLUT H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. med beaktande av stadgan f(cid:148)r Europeiska centralbanks- systemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan), s(cid:132)rskilt artikel 48 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Europeiska centralbanken (ECB) uppr(cid:132)ttades den 1 juni 1998. ECB:s kapital skall vara 5 miljarder ecu n(cid:132)r ECB inleder sin verksamhet den 1 juni 1998. Medlemsstaternas nationella centralbanker skall vara de enda tecknarna och innehavarna av kapital i ECB. Teckningen av ECB:s kapital skall ske i enlighet med artikel 1 i ECB:s beslut avseende den metod som skall till(cid:132)mpas vid fastst(cid:132)llandet av de natio- nella centralbankernas procentandelar f(cid:148)rdel- centralbankens ningsnyckeln kapital (ECB/1998/1). Europeiska till i ECB-r(cid:134)det skall best(cid:132)mma i vilken omfattning och form som kapitalet skall betalas in. icke-deltagande De nationella centralbankerna i medlemsstater skall tecknade kapital, s(cid:134)vida inte ECB:s allm(cid:132)nna r(cid:134)d beslutar att en minimiprocentsats skall betalas in som bidrag till ECB:s driftskostnader. inte betala in sitt I enlighet med artikel 2. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1103/97 skall euron ers(cid:132)tta ecun till en kurs av en euro f(cid:148)r en ecu fr(cid:134)n den 1 januari 1999. Artikel 1 Den omfattning i vilken kapital skall betalas in av icke-deltagande de nationella centralbankerna i medlemsstater 1. 1 De nationella centralbankerna i icke-deltagande medlemsstater skall betala in 5 % av sin tecknade andel av ECB:s kapital. Beloppen f(cid:148)rfaller till betalning den 1 juni 1998. 1. 2 I bilagan till detta beslut specificeras de indivi- duella belopp som skall betalas in av var och en av de nationella centralbankerna i de icke-deltagande medlems- staterna. Artikel 2 Den form i vilken kapitalet skall betalas in De belopp som i enlighet med f(cid:148)reg(cid:134)ende artikel skall betalas till ECB av de nationella centralbankerna i de icke-deltagande medlemsstaterna skall kvittas mot (cid:134)terbe- talning av deras respektive bidrag till Europeiska mone- t(cid:132)ra institutets finansiella resurser, och kommer att utg(cid:148)ra betalning f(cid:148)r deras tecknade kapital i ECB. Artikel 3 Slutbest(cid:132)mmelse Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Utf(cid:132)rdat i Frankfurt am Main den 1 december 1998. ECB:s ordf(cid:148)rande Willem F. DUISENBERG L 110/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 1999 BILAGA Belopp som f(cid:148)rfaller till betalning den 1 juni 1998 fr(cid:134)n de nationella centralbankerna i icke- deltagande medlemsstater och som utg(cid:148)r 5 % av deras tecknade kapital, enligt vikterna i f(cid:148)rdel- ningsnyckeln till ECB:s kapital p(cid:134) 5 miljarder Nationella centralbanker i icke-delta- gande medlemsstater Vikt Tecknat kapital Belopp som skall betalas in (i ecu) Danmarks Nationalbank Bank of Greece Sveriges Riksbank Bank of England 1,6709 % 2,0564 % 2,6537 % 14,6811 % 83 545 000 102 820 000 132 685 000 734 055 000 4 177 250 5 141 000 6 634 250 36 702 750


title: QUESTION ECRITE no 3579/98 de Angela SIERRA GONZÁLEZ à la Commission. Résolution sur les incendies de forêts

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EAGGF Guarantee Section
afforestation
fire
fire protection
forest conservation

text: C 207/90 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 7. 1999 Cette station est indépendante. Elle appartient à un consortium de plus de 18 télévision publiques d’Europe et du bassin méditerranéen associé à la société de production d’information audiovisuelle ITN. L’Union européenne n’est pas impliquée dans son capital. En accord avec l’Autorité budgétaire, la Commission a négocié en 1998 pour une durée de trois ans un mémorandum d’entente avec cette station. Cet accord prévoit la coproduction, la coréalisation et la diffusion de programmes d’information spécifiques destinés au grand public, liés aux différents aspects de l’actualité européenne. Une convention annuelle établit la liste précise des actions programmées et leurs conditions de financement. En dehors de ces coproductions la Commission n’assume aucune responsabilité particulière vis à vis de cette station aussi bien en ce qui concerne sa politique éditoriale qu’en ce qui concerne sa gestion. Le sujet évoqué par l’Honorable Parlementaire n’a pas été traité dans le cadre des coproductions faisant partie du contrat avec Euronews. De ce fait la Commission, qui n’a aucune mission de contrôle éditorial à exercer sur une chaîne de télévision indépendante, estime qu’elle n’a pas lieu d’intervenir auprès de la station pour influencer sa présentation de l’information. (1) JO C 96 du 8. 4. 1999, p. 22. (1999/C 207/120) QUESTION ÉCRITE E-3571/98 posée par Jan Andersson (PSE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Aide de l’UE en faveur des chiens de course (Greyhounds) Un certain nombre d’articles publiés dans la presse mettent l’accent sur les mauvais traitements infligés aux chiens de course connus sous le nom de Greyhounds en faisant notamment valoir que les chiens qui ne sont plus jugés aptes à courir sont particulièrement maltraités. Sachant que l’élevage des chiens de course peut bénéficier d’une aide de l’UE dans le cadre des aides accordées au secteur agricole, la Commission voudrait-elle indiquer si elle est informée des mauvais traitements infligés aux chiens de course et, dans l’affirmative, préciser quelles sont les conclusions qu’elle en tire quant au maintien, à l’avenir, d’une aide de l’UE en faveur de l’élevage de ce type de chiens. Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (15 janvier 1999) La Commission a pris connaissance des articles de presse faisant état des mauvais traitements infligés aux lévriers de course. Actuellement, aucune mesure d’aide communautaire n’est prévue pour les élevages de lévriers dans la Communauté. (1999/C 207/121) QUESTION ÉCRITE E-3579/98 posée par Angela Sierra González (GUE/NGL) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Résolution sur les incendies de forêts Le Parlement européen a adopté récemment la résolution B4-0815/98 sur les incendies de forêts survenus dans l’Union européenne au cours de l’été 1998. Il est demandé à la Commission européenne de libérer les crédits nécessaires pour pallier, dans la mesure du possible, les dommages économiques et environnementaux subis dans les zones concernées. La Commission peut-elle indiquer si les décisions prises par le Parlement européen dans ce sens ont été mises en application?


title: Regolamento (CE) n. 2586/98 della Commissione del 1° dicembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
customs regulations
fruit vegetable
import price
pip fruit
reference price

formats: pdf print

text: L 324/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 2. 12. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2586/98 DELLA COMMISSIONE del 1o dicembre 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 2 dicembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1o dicembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. 2. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 324/17 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 1o dicembre 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni orto- frutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 999 052 999 204 999 052 999 052 388 524 528 600 999 052 060 064 400 404 999 052 064 400 720 999 50,7 50,7 82,5 82,5 59,9 59,9 57,4 57,4 56,5 47,6 37,2 53,4 85,3 56,0 94,1 14,6 44,9 79,2 62,3 59,0 85,3 60,9 108,3 47,4 75,5 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3568/98 του Gary TITLEY προς την Επ τροπή. Καταγγελία για παρεμβολή παρασίτων στις εκπομπές της MED TV από τις τουρκικές αρχές

eurovoc_concepts:
Türkiye
United Kingdom
association agreement (EU)
audiovisual piracy
customs union
freedom of expression
law relating to information
satellite communications
television
the EU's international role

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/81 Συµπληρωµατικα΄ µε αυτε΄ς τις πληροφορι΄ες, ο΄σον αφορα΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε την ε΄κθεση σε καρκινογο΄νους παρα΄γοντες κατα΄ την εργασι΄α, η Επιτροπη΄ διαβεβαιω΄νει τον κ. βουλευτη΄ ο΄τι οι παρατηρη΄σεις του ε΄χουν η΄δη ληφθει΄ υπο΄ψη στην τροποποιηµε΄νη προ΄ταση της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου (5) η οποι΄α τροποποιει΄ για δευ΄τερη φορα΄ την οδηγι΄α 90/394/ΕΟΚ σχετικα΄ µε την προστασι΄α των εργαζοµε΄νων απο΄ τους κινδυ΄νους που συνδε΄ονται µε την ε΄κθεση σε καρκινογο΄νους παρα΄γοντες κατα΄ την εργασι΄α, που εγκρι΄θηκε στις 12 Νοεµβρι΄ου 1998 απο΄ την Επιτροπη΄ υ΄στερα απο΄ γνωµοδο΄τηση του Κοινοβουλι΄ου. (1) (2) (3) (4) (5) ΕΕ L 137 της 30. 5. 1990. ΕΕ L 150 της 22. 6. 1993. ΕΕ L 365 της 31. 12. 1994. ΕΕ L 262 της 27. 9. 1976. ΕΕ C 392 της 16. 12. 1998. (1999/C 297/107) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3568/98 υποβολη΄: Gary Titley (PSE) προς την Επιτροπη΄ (1 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Καταγγελι΄α για παρεµβολη΄ παρασι΄των στις εκποµπε΄ς της MED TV απο΄ τις τουρκικε΄ς αρχε΄ς Στην τελευται΄α ερω΄τηση που της υπεβλη΄θη για το θε΄µα αυτο΄, η Επιτροπη΄ εδη΄λωσε ο΄τι απαιτου΄νται αδια΄σειστα αποδεικτικα΄ στοιχει΄α προκειµε΄νου να διαβιβασθου΄ν στις τουρκικε΄ς αρχε΄ς οι καταγγελι΄ες για την εκ µε΄ρους τους παρεµβολη΄ παρασι΄των στις εκποµπε΄ς της MED TV. Καθω΄ς τα προβλη΄µατα αυτα΄ αφορου΄ν τον οργανισµο΄ MED TV που ε΄χει ε΄δρα τη Βρετανι΄α και που δεν διαθε΄τει τα αναγκαι΄α κεφα΄λαια για να συλλε΄ξει λεπτοµερη΄ αποδεικτικα΄ στοιχει΄α σχετικα΄ µε την πηγη΄ αυτη΄ς της παρεµβολη΄ς, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αναλα΄βει η ι΄δια να διερευνη΄σει το προ΄βληµα; Απα΄ντηση του κυρι΄ου van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 Ιανουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ θα επιθυµου΄σε να ενηµερω΄σει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι δεν εµπι΄πτει στα περιθω΄ρια των σχε΄σεων της Κοινο΄τητας µε την Τουρκι΄α, ο΄πως εµφανι΄ζονται ση΄µερα υπο΄ τις συµφωνι΄ες συ΄νδεσης και τελωνειακη΄ς ε΄νωσης, να αναληφθει΄ ο τυ΄πος αυτο΄ς ε΄ρευνας που ε΄χει εισηγηθει΄. (1999/C 297/108) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3585/98 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NG) προς την Επιτροπη΄ Θε΄µα: Πορει΄α του Επιχειρησιακου΄ Προγρα΄µµατος «Φυσικο΄ Αε΄ριο» (3 ∆εκεµβρι΄ου 1998) Στο Β’ Κοινοτικο΄ Πλαι΄σιο για την Ελλα΄δα περιε΄χεται το επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα «Φυσικο΄ Αε΄ριο», µε συνολικη΄ δηµο΄σια δαπα΄νη 747 εκατ. Ecu. Στο προ΄γραµµα περιλαµβα΄νονται τα υποπρογρα΄µµατα: 1. Αγωγο΄ς υψηλη΄ς πι΄εσης; 2. ∆ι΄κτυα µε΄σης πι΄εσης; 3. ∆ι΄κτυα χαµηλη΄ς πι΄εσης; 4. Απαλλοτριω΄σεις, υπε΄ργειες εγκαταστα΄σεις και συ΄στηµα τηλελε΄γχου και τηλεχειρισµου΄; 5. Τεχνικη΄ βοη΄θεια. ∆εδοµε΄νου ο΄τι υπα΄ρχει χρονοδια΄γραµµα για τα υποπρογρα΄µµατα απο΄ το 1994, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄; 1. Ποια΄ ει΄ναι η πορει΄α και η απορρο΄φηση της χρηµατοδο΄τησης ενο΄ς εκα΄στου των υποπρογραµµα΄των; 2. Εα΄ν υπα΄ρχουν καθυστερη΄σεις απορρο΄φησης ποιε΄ς ει΄ναι οι κυ΄ριες αιτι΄ες της καθυστε΄ρησης ανα΄ υποπρο΄γραµµα;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3577/98 af Concepció FERRER Udvidelse af eksportkontingentet for japanske biler

eurovoc_concepts:
European industrial area
GATT
Japan
World Trade Organisation
competitiveness
export restriction
international competition
motor car
motor vehicle industry
quantitative restriction

text: C 289/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 11. 10. 1999 (1999/C 289/084) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3577/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Udvidelse af eksportkontingentet for japanske biler Med hensyn til anvendelsen af kompromiset mellem EU og Japan fra 1991 om reduktionen af eksporten af japanske biler til EU enedes forhandlerne fra Kommissionen og det japanske industriministerium mandag eftermiddag om de endelige kontingenter for 1998. Ifølge den pågældende aftale vil Japan i det pågældende år kunne eksportere maksimalt 1. 190. 000 biler til fællesskabsmarkedet, hvilket er en forhøjelse på ca. 23. 000 enheder. Har Kommissionen overvejet, hvilken indvirkning denne forhøjelse kan få på Fællesskabets automobilsektor? Har Kommissionen endvidere krævet nogen form for modydelse, der tilgodeser andre EU-industrisektorer? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (8. februar 1999) Ifølge den aftale om motorkøretøjer, som Fællesskabet indgik med Japan i juli 1991 (»konsensuselementerne«) skal Japan overvåge sin eksport til Fællesskabet og de fem medlemsstater, der tidligere har begrænset importen (Spanien, Portugal, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige) i en overgangsperiode, der slutter den 31. december 1999. Det vigtigste formål med denne overgangsperiode er at give Fællesskabets producenter et klart afgrænset tidsrum, hvori de kan træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger og opnå konkurrencedygtighed på et internationalt plan, samtidig med at de tidligere begrænsede markeder gradvis åbnes for eksport fra Japan. Denne gradvise markedsåbning står naturligvis i forbindelse med bilefterspørgselens udvikling på de pågældende markeder. Konsensuselementernes grundprincipper bygger derfor på prognoser for Japans eksport i forbindelse med overslag over efterspørgslen på biler i almindelighed. Prognoserne skal udarbejdes ved samråd mellem Kommissionen og den japanske regering to gange om året. Der skal under denne proces tages hensyn til markedsudviklingen. Det seneste af disse samråd fandt sted den 12. oktober 1998. Da den faktiske efterspørgsel i 1998 havde været højere i både Spanien og Fællesskabet end oprindelig antaget, blev efterspørgsels- og eksportoverslagene revideret tilsvarende. Forskellen mellem den oprindelige prognose fra marts 1998 og den reviderede prognose fra oktober, dvs. i alt 23 000 enheder, er derfor det logiske resultat af en større efterspørgsel på biler og er, ligesom det hvert år er tilfældet, i fuld overensstemmelse med aftalens grundprincipper. Aftalen er en selvstændig aftale under GATT/WTO og gælder kun motortøjssektoren. Fællesskabets motor- køretøjsproducenter har faktisk forbedret deres konkurrencedygtighed betydeligt i overgangsperioden, og det har sat dem i stand til at forbedre deres stilling i Europa og på verdensmarkedet. Det har desuden skabt muligheder for Fællesskabets motorkøretøjsindustri som helhed, heriblandt også leverandører af udstyr, komponenter og tjenesteydelser. (1999/C 289/085) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3578/98 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (1. december 1998) Om: Masseturisme og øområder I oktober 1998 blev der på Lanzarote afholdt en international konference om »Bæredygtig turisme i små østater under udviklingen og på andre øer«, som blev organiseret af Verdensorganisationen for Turisme. Under konferencen redegjorde talerne for de miljøproblemer, som den øgede turisme på små øer med en begrænset bæreevne kunne medføre med den deraf følgende fare for masseturisme


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3543/98 dell'on. Roberta ANGELILLI alla Commissione. Vendita azienda agricola di Maccarese

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural cooperative
cessation of trading
right of pre-emption
sale

text: C 207/86 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 non ritiene necessario la Commissione creare un quadro di aiuti specifici a favore del rimboschimento delle aree boschive devastate dagli incendi? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (8 gennaio 1999) Si rimanda l’onorevole parlamentare alla risposta della Commissione all’interrogazione scritta E-3579/98 dell’onorevole Sierra Gonzalez (1), riguardante le azioni della Commissione a favore delle aree boschive devastate dagli incendi. La Commissione ritiene che gli strumenti citati in tale risposta costituiscano un quadro adeguato per le azioni in questione. (1) V. pag. 90. (1999/C 207/114) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3543/98 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (1o dicembre 1998) Oggetto: Vendita azienda agricola di Maccarese Esiste alle porte di Roma una grande azienda agricola denominata Maccarese, fino ad oggi di proprietà della società pubblica Iritecna, che sta per essere messa in vendita. Tra le offerte che si stanno considerando figura anche quella del Gruppo Benetton, che si ritiene possa avere intenzione di utilizzare l’area per scopi promozionali o comunque diversi da quelli agricoli. Anche alcune cooperative agricole locali ed i braccianti che già lavorano nella tenuta hanno mostrato interesse nell’acquisto dell’area e per questo hanno chiesto un intervento da parte degli enti locali affinché possano decidere di avvalersi del diritto di prelazione. Ciò premesso, si chiede alla Commissione: 1. 2. se non ravvisa in tale cessione il pericolo di penalizzare fortemente la produzione agricola locale, già in difficoltà; se esistono direttive o documenti che consiglino, in casi simili, il diritto di prelazione per i lavoratori della tenuta, che rischiano potenzialmente la perdita del posto di lavoro; 3. un giudizio generale sulla vicenda. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (13 gennaio 1999) Il trattato CE 8 come recita l’articolo 222 8 lascia del tutto impregiudicato il regime di proprietà esistente negli Stati membri. Nessuna direttiva o altro atto normativo del diritto comunitario contiene disposizioni che prevedono, a favore di cooperative agricole o di lavoratori, un diritto di prelazione da esercitare in occasione della vendita dell’impresa in cui lavorano. Pertanto, eventuali disposizioni che conferissero ai soggetti succitati un tale diritto, cui fa riferimento l’onorevole parlamentare, sarebbero di esclusiva pertinenza della legislazione nazionale. La Commissione non potrebbe dunque imporre l’applicazione di alcuna disposizione che stabilisca un diritto di prelazione nella vendita dell’azienda agricola Maccarese. Da un punto di vista più generale, la Commissione non potrebbe esprimere alcun giudizio su questa vicenda, in mancanza di elementi specifici su cui essa dovrebbe prendere posizione in base a disposizioni giuridiche applicabili


title: Decisão do Conselho de 1 de Dezembro de 1998 relativa à nomeação de membros efectivos do Comité Consultivo para a Formação dos Médicos

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
doctor
vocational training

text: C 387/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 12. 98 DECIS]O DO CONSELHO de 1 de Dezembro de 1998 relativa { nomea(cid:136)}o de membros efectivos do Comit~ Consultivo para a Forma(cid:136)}o dos M~dicos (98/C 387/02) O CONSELHO DA UNI]O EUROPEIA, Tendo em conta a Decis}o 75/364/CEE do Conselho, de 16 de Junho de 1975, relativa { cria(cid:136)}o de um Comit~ Consultivo para a Forma(cid:136)}o dos M~dicos(cid:216)(˛) e, nomeadamente, os seus artigos 3o. e 4o. , Tendo em conta o Acto de Ades}o de 1994 e, nomeadamente, o no. 1 do seu artigo 165o. , Considerando que, nos termos do artigo 3o. da referida decis}o, o referido comit~ ~ composto por tr(cid:240)s peritos por Estado(cid:220)membro e um suplente para cada um destes peritos; que, nos ter(cid:220) mos do artigo 4o. da mesma decis}o, o mandato destes peritos e suplentes tem uma dura(cid:136)}o de tr(cid:240)s anos; Considerando que, por decis}o de 29 de Junho de 1998(cid:216)(ˇ), o Conselho nomeou os membros efectivos e suplentes do referido comit~ para o per(cid:242)odo compreendido entre 29 de Junho de 1998 e 28 de Junho de 2001; Considerando que o Governo franc(cid:240)s apresentou uma candidatura com vista { nomea(cid:136)}o de um membro efectivo e de um membro suplente, DECIDE: Artigo œnico O Professor Doutor Philippe THIBAUT ~ nomeado membro efectivo do Comit~ Consultivo para a Forma(cid:136)}o dos M~dicos na categoria de (cid:133)Perito das Faculdades de Medicina das Univer(cid:220) sidades(cid:176), pelo per(cid:242)odo compreendido entre 29 de Junho de 1998 e 28 de Junho de 2001. O Professor Doutor Maurice BRUHAT ~ nomeado membro suplente do Comit~ Consultivo para a Forma(cid:136)}o dos M~dicos na categoria de (cid:133)Perito das Faculdades de Medicina das Univer(cid:220) sidades(cid:176), pelo per(cid:242)odo compreendido entre 29 de Junho de 1998 e 28 de Junho de 2001. Feito em Bruxelas, em 1 de Dezembro de 1998. Pelo Conselho O Presidente R. EDLINGER (˛)(cid:217)JO L 167 de 30. 6. 1975, p. 17. (ˇ)(cid:217)JO C 222 de 16. 7. 1998, p. 3


title: Règlement (CE) n° 2589/98 de la Commission du 1er décembre 1998 modifiant le règlement (CE) n° 2198/98 et portant à 749 960 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenu par l'organisme d'intervention allemand

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency
storage

text: 2. 12. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 324/21 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 2589/98 DE LA COMMISSION du 1er d(cid:130)cembre 1998 modifiant le r(cid:138)glement (CE) no 2198/98 et portant (cid:133) 749 960 tonnes l’adjudication permanente pour l’exportation d’orge d(cid:130)tenu par l’organisme d’intervention allemand LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 5, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) no 2131/93 de la Commission (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2193/96 (4), fixe les proc(cid:130)dures et les conditions de la mise en vente des c(cid:130)r(cid:130)ales d(cid:130)tenues par les orga- nismes d’intervention; (CE) no 2198/98 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (5) a ouvert une adjudication permanente pour l’exportation de 249 775 tonnes d’orge d(cid:130)tenues par l’organisme d’intervention allemand; que l’Allemagne a inform(cid:130) la Commission de l’intention de son organisme (cid:133) une augmentation de d’intervention de proc(cid:130)der 500 185 tonnes de la quantit(cid:130) mise en adjudication en vue de l’exportation; qu’il convient de porter (cid:133) 749 960 tonnes la quantit(cid:130) globale mise en adjudication perma- nente pour l’exportation d’orge d(cid:130)tenu par l’organisme d’intervention allemand; consid(cid:130)rant que, compte tenu de l’augmentation des quantit(cid:130)s mises en adjudication, il appara(cid:140)t n(cid:130)cessaire d’apporter les modifications dans la liste des r(cid:130)gions et des quantit(cid:130)s stock(cid:130)es; qu’il convient donc, notamment, de modifier l’annexe I du r(cid:138)glement (CE) no 2198/98; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le r(cid:138)glement (CE) no 2198/98 est modifi(cid:130) comme suit. 1) L’article 2 est remplac(cid:130) par le texte suivant: «Article 2 L’adjudication porte sur une quantit(cid:130) maximale 1. de 749 960 tonnes d’orge (cid:133) exporter vers tous les pays tiers, (cid:133) l’exception des (cid:144)tats-Unis d’Am(cid:130)rique, du Canada et du Mexique. Les r(cid:130)gions dans lesquelles les 749 960 tonnes 2. d’orge sont stock(cid:130)es sont mentionn(cid:130)es (cid:133) l’annexe I. » 2) L’annexe I est remplac(cid:130)e par l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er d(cid:130)cembre 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 191 du 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 293 du 16. 11. 1996, p. 1. (5) JO L 277 du 14. 10. 1998, p. 9. L 324/22 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 12. 98 ANNEXE «ANNEXE I Lieu de stockage Quantit(cid:130)s (en tonnes) Schleswig-Holstein/Hamburg/ Niedersachsen/Bremen/ Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-W(cid:129)rttemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/ Mecklenburg-Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Th(cid:129)ringen 263 990 34 911 229 624 221 435»


title: QUESTION ECRITE no 3563/98 de Klaus LUKAS à la Commission. La "vache à lait" du Fonds européen de développement

eurovoc_concepts:
Congo
Democratic Republic of the Congo
EDF
EU financing
Lomé Convention
corruption
development aid
dictatorship
humanitarian aid
non-governmental organisation

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/99 les poches des ministres. Bien qu’elle ait eu connaissance de ces faits, la direction de la DG VIII a exigé toutefois la poursuite de ces pratiques de corruption. La Commission pourrait-elle répondre aux questions suivantes: " quel jugement la Commission porte-t-elle sur le livre de M. Alexandrakis «The lost vision»? " la Commission pourrait-elle indiquer quel pourcentage de ses crédits d’aide au développement aurait été détourné au titre de «commission» par des gouvernements bénéficiaires corrompus? " dans l’affirmative, de quelles sommes et de quels gouvernements s’agit-il? " à quel montant la Commission évalue-t-elle les paiements globaux prélevés sur les aides au budget et aux projets au titre de la convention de Lomé qui ont permis d’enrichir des dictateurs tels que Mobutu, Moi, Bokassa etc. ? " la Commission peut-elle indiquer quelle part de la fortune de M. Abacha et Mobutu, estimée à des milliards, l’UE a financée? " la Commission s’est-elle efforcée de récupérer les crédits détournés de l’UE auprès des héritiers de ces despotes corrompus? Dans l’affirmative, dans quelle mesure ces tentatives ont-elles été couronnées de succès? Dans la négative, pourquoi rien n’a-t-il été entrepris? (1999/C 182/132) QUESTION ÉCRITE E-3563/98 posée par Klaus Lukas (NI) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: La «vache à lait» du Fonds européen de développement Dans son livre intitulé «The lost vision», M. Nikolas Alexandrakis a formulé de vives critiques à l’encontre de la gestion financière de la Commission au titre de l’aide au développement. Sur instruction du directeur général de la DG VIII, ces crédits substantiels auraient servi notamment à engraisser, par le biais du Fonds de Lomé, des dictatures. C’est ainsi que le régime sanguinaire du sergent Doe au Libéria, où M. Alexandrakis était accrédité en tant que chef de la délégation de la Commission de l’UE, a bénéficié d’un tel soutien. D’après les informations, M. Alexandrakis aurait informé les services de la DG VIII à Bruxelles que des ministres et des fonctionnaires du régime Doe considéraient le Fonds européen de développement comme une «vache à lait», dont ils pourraient personnellement tirer profit pour s’enrichir (page 49). C’est ainsi que des crédits de la Commission destinés à des projets de développement auraient régulièrement et systématiquement atterri dans les poches des ministres. Bien qu’elle ait eu connaissance de ces faits, la direction de la DG VIII a exigé toutefois la poursuite de ces pratiques de corruption. La Commission pourrait-elle répondre aux questions suivantes: " la Commission peut-elle indiquer quels montants au titre de l’aide budgétaire directe (Stabex, Sysmin) ont été utilisés par les pays destinataires à des fins militaires ou répressives? " la Commission peut-elle indiquer quels montants au titre de l’aide budgétaire directe (Stabex, Sysmin) ont été utilisés par les pays destinataires pour financer potentiellement ou effectivement des armées de la guerre civile (cf. sergent Doe)? " comment la Commission peut-elle s’opposer à ces pratiques? " la Commission a-t-elle jamais tenté sérieusement de s’opposer à ces pratiques? " de quelle manière la Commission entend-elle à l’avenir éviter un tel gaspillage de crédits qui se chiffre en milliards?


title: 98/680/EG: Redogörelse för inkomster och utgifter för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 1998

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work


title: QUESTION ECRITE no 3547/98 de Hartmut NASSAUER à la Commission. Publication d'Eurostat relative à la population des pays européens par pays d'origine

eurovoc_concepts:
Germany
OSCE
database
member country
population statistics
publication


title: Decyzja Wspólnego Komitetu EOG nr 110/98 z dnia 1 grudnia 1998 r. zmieniająca załącznik IX (Usługi finansowe) do Porozumienia EOG

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Economic Area
banking
credit institution
directory
management audit

text: 11/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 51 21999D1028(05) L 277/46 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 28. 10. 1999 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG NR 110/98 z dnia 1 grudnia 1998 r. zmieniająca zalącznik IX (Uslugi finansowe) do Porozumienia EOG WSPÓLNY KOMITET EOG, uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokolem dostosowują- cym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98, a także mając na uwadze, co następuje: zalącznik IX do Porozumienia zostal zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 74/98 z dnia 17 lipca 1998 r. (1); dyrektywa 98/33/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 czerwca 1998 r. zmieniająca art. 12 dyrektywy Rady 77/780/EWG w sprawie podejmowania i prowadzenia dzialalności przez instytucje kredy- towe, art. 2, 5, 6, 7, 8 zalączniki II i III do dyrektywy Rady 89/647/EWG w sprawie wskaźnika wyplacal- ności instytucji kredytowych oraz art. 2 i zalącznik II do dyrektywy Rady 93/6/EWG w sprawie adekwat- instytucji kredytowych (2) ma zostać wlączona do ności kapitalowej przedsiębiorstw inwestycyjnych i Porozumienia; adaptacje do dyrektywy Rady 77/780/EWG wprowadzone w rozdziale XI, B, III, pkt 1 zalącznika I do aktu dotyczącego warunków przystąpienia Republiki Austrii, Republiki Finlandii i Królestwa Szwecji oraz dostosowania w traktatach, na których opiera się Unia Europejska (3) mają zostać wlączone do Porozumie- nia, STANOWI, CO NASTĘPUJE: Artykul 1 W zalączniku IX do Porozumienia pkt 15 (dyrektywa Rady 77/780/EWG) po drugim tiret (druga dyrek- tywa Rady 89/646/EWG) dodaje się tiret w brzmieniu: „— 1 94 N: aktu dotyczącego warunków przystąpienia Republiki Austrii, Republiki Finlandii i Króle- i dostosowań w traktatach, na których opiera się Unia Europejska (Dz. U. C 241 stwa Szwecji z 29. 8. 1994, str. 21 z dostosowaniami w Dz. U. L 1 z 1. 1. 1995, str. 1). ” Artykul 2 W zalączniku IX do Porozumienia w pkt 15 (dyrektywa Rady 77/780/EWG), pkt 18 (dyrektywa Rady 89/647/EWG) i pkt 30a (dyrektywa Rady 93/6/EWG) dodaje się tiret w brzmieniu: „— 398 L 0033: dyrektywa 98/33/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 czerwca 1998 r. (Dz. U. L 204, 21. 7. 1998, str. 29). ” Artykul 3 Teksty dyrektywy 98/32/WE i adaptacji do dyrektywy 89/647/EWG wprowadzone w rozdziale XI, B, III, pkt 2 zalącznika I do aktu dotyczącego warunków przystąpienia Republiki Austrii, Republiki Finlandii i Królestwa Szwecji i dostosowań w traktatach, na których opiera się Unia Europejska w języku islandzkim i norweskim, zalączone do odpowiednich wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne. (1) Dz. U. L 172 z 8. 7. 1999, str. 53. (2) Dz. U. L 204 z 21. 7. 1998, str. 29. (3) Dz. U. C 241 z 29. 8. 1994, str. 21 dostosowane przez Dz. U. L 1 z 1. 1. 1995, str. 1. 52 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 4 Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 2 grudnia 1998 r. , pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostaly dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG. Artykul 4 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich. Artykul 5 Sporządzono w Brukseli, dnia 1 grudnia 1998 r. W imieniu Wspólnego Komitetu EOG N. v. LIECHTENSTEIN Przewodniczący


title: Deċiżjoni tal-Kumitat konġunt taż-ŻEE Nru 110/98 ta' l-1 ta' Diċembru 1998 li temenda l-Anness IX (Servizzi finanzjarji) għall-Ftehim taż-ŻEE

text: 11/Vol. 4 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 51 21999D1028(05) L 277/46 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 28. 10. 1999 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 110/98 ta' l-1 ta' Dicembru 1998 li temenda l-Anness IX (Servizzi finanzjarji) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi l-Anness IX ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 74/98 tas-17 ta' Lulju 1998 (1); Billi d-Direttiva 98/33/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Gunju li tememda l-Artikolu 12 tad-Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE dwar it-tehid u t-tkomplija tan-negozju ta' l-istituzzjonijiet ta' kreditu, l-Artikoli 2, 5, 6, 7, 8, ta' u l-Annessi II u III ghad-Direttiva tal-Kunsill 89/647/KEE dwar relazzjoni ta' xol- jiment ghal istituzzjonijiet ta' kreditu u l-Artikolu 2 ta' u l-Anness II ghad-Direttiva tal-Kunsill 93/6/KEE dwar is-sufficjenza tal-kapital ta' ditti ta' nvestiment u istituzzjonijiet ta' kreditu (2) ghandha tigi nkorporata fil-Ftehim; Billi l-addattamenti ghad-Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE maghmula mill-Kapitolu XI, B, II, punt 1 ta' l- Anness I ghall-Att dwar il-kundizzjonijiet ta' l-adeżjoni tar-Repubblika ta' l-Awstrija, ir-Repubblika tal-Fin- li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Ewropea (3) landja u r-Renju ta' ghandhom jigu nkorporati fil-Ftehim, l-Isvezja u l-aggustamenti tat-Trattati IDDECIEDA KIF GEJ: Artikolu 1 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 15 (Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE) wara t-tieni inciż (It-Tieni Direttiva tal-Kunsill 89/646/KEE fl-Anness IX ghall-Ftehim: “– 1 94 N: L-Att dwar il-kundizzjonijiet ghall-adeżjoni tar-Repubblika ta' l-Awstrija, tar-Repubblika tal-Finlandja u r-Renju ta' l-Isvezja u l-aggustamenti ghat-Trattati li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Ewropea (GU C 241, tad-29. 8. 1994, p. 21 kif aggustat bil-GU L 1, ta' l-1. 1. 1995, p. 1). ” Artikolu 2 L-inciż li gej ghandu jigi miżjud fil-punt 15 (Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE), fil-punt 18 (Direttiva tal- Kunsill 89/647/KEE) u l-punt 30a (Direttiva tal-Kunsill 93/6/KEE) fl-Anness IX ghall-Ftehim: “– 398 L 0033: Id-Direttiva 98/33/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Gunju 1998 (GU L 204, tal21. 7. 1998, p. 29). ” Artikolu 3 It-testi tad-Direttiva 98/33/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-addattamenti tad-Direttiva tal-Kunsill 77/780/KEE maghmulin mill-Kapitolu XI, B, III, punt 1 ta' l-Anness I ghall-Att dwar il-kondizzjonijiet ta' l- adeżjoni tar-Repubblika ta' l-Awstrija, ir-Repubblika tal-Finlandja u r-Renju ta' l-Isvezja u l-aggustamenti ghat-Trattati li huma annessi ghall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deciżjoni, huma awtentici. li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Ewropea fil-lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, (1) GU L 172, tat-8. 7. 1999, p. 53. (2) GU L 204, tal-21. 7. 1998, p. 29. (3) GU C 241, tad-29. 8. 1994, p. 21 kif aggustat bi GU L 1, ta' l-1. 1. 1995, p. 1. 52 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 4 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar it-2 ta' Dicembru 1998, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 4 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 5 Maghmula fi Brussel, fl-1 ta' Dicembru 1998. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President N. v. LIECHTENSTEIN


title: WRITTEN QUESTION No. 3555/98 by Cristiana MUSCARDINI St. Teresa di Lerici sailing school (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Italy
Liguria
educational institution
financing method
shipbuilding

text: C 348/2 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 3. 12. 1999 (1999/C 348/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3555/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: S. Teresa di Lericin purjehduskoulu Lericin kunnanvaltuusto hyväksyi 30. joulukuuta 1993 kyseistä purjehduskoulua koskevan hankkeen, joka rahoitettiin Ligurian aluehallinnon kautta EY:n RENEVAL-ohjelmasta. Työ valmistui ja luovutettiin Lericin kunnalle 16. huhtikuuta 1997. Tähän päivään mennessä, kun on kulunut viisi vuotta hankkeen rahoituksen hyväksymisestä ja puolitoista vuotta töiden valmistumisesta, kunta ei vieläkään ole saanut purjehduskoulua toimintaan. Lisäksi tilojen käyttöönoton viivästyminen pahentaa rakenteiden luonnollista rappeutumista, mitä vandalismi vielä lisää. 1. 2. 3. Tietääkö komissio, miksi tällaista valitettavaa viivästymistä on tapahtunut ja kuka on vastuussa asiasta? Voiko se arvioida, kuinka töiden kustannukset ja myönnetyt varat vastaavat toisiaan? Voiko komissio kertoa RENEVAL-ohjelmasta saadun rahoituksen määrän? Onko asiaa koskevissa säännöksissä säädetty määräajasta varojen myöntämisen ja hankkeen toteutta- 4. misen välillä? Jos on, mikä tämä määräaika on? 5. Jos määräaikaa ei noudateta, mitkä ovat seuraukset? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama täydentävä vastaus (5. maaliskuuta 1999) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuoma tapaus kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ennen kaikkea Italian viranomaisille. Komissio on Italian viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella ymmärtänyt, että viive johtuu pääasiassa kahdesta syystä. Lericin kunnallishallinto muodosti ensinnäkin erityisen yhtiön luovuttaa sille muodollisesti. Tämä osoittautui vastaamaan rakennuksen hoitamisesta, kuitenkin aikaa vieväksi menettelyksi. Sen jälkeen heinäkuussa 1998 järjestettiin tarjouskilpailu purjehdus- koulun vetäjän valitsemiseksi. Tarjouskilpailumenettely saatiin päätökseen syyskuussa 1998 kun vetäjäksi valittiin Capreran purjehdusseura. ja rakennus piti 2. ja 3. Hankkeen kustannuksiksi arvioitiin alunperin 1,26 miljardia liiraa (noin 651 000 euroa), josta 475 miljoonaa liiraa (noin 245 000 euroa) rakennerahastoista RENAVAL-ohjelman kautta. Lopulliset menot olivat 1,3 miljardia liiraa (noin 671 000 euroa), mutta rakennerahastojen osuus pysyi samana. Tavanomainen määräaika hankkeiden maksujen suorittamiselle kokonaisuudessaan on kaksi vuotta 4. ohjelman päättymisestä. Purjehduskouluhanke saatiin päätökseen määräajassa (31. joulukuuta 1996 men- nessä). Hankkeen fyysinen toteutus (tässä tapauksessa tilojen kunnostaminen teollisuusalueella) ja sen lopullinen käyttö, joka edellä mainituista syistä viivästyi, on kuitenkin erotettava toisistaan. 5. Määräajan päättymisen jälkeen suoritetut maksut eivät oikeuta rakennerahastojen tukeen. (1999/C 348/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3561/98 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelin ja kadoksissa olevat EU-rahat Kysymyksen tekijä on kuullut, että noin 12 miljoonan ecun summa EU-rahaa, joka oli annettu YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelimelle, olisi kadoksissa


title: QUESTION ECRITE no 3568/98 de Gary TITLEY à la Commission. Présomptions contre les autorités turques, soupçonnées de brouiller les émissions de MED TV

text: 15. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 297/81 En complément à ces informations, en ce qui concerne les risques liés à l’exposition à des agents cancérigènes au travail, la Commission confirme à l’Honorable Parlementaire que ses suggestions ont été déjà prises en compte dans la proposition modifiée de directive du Conseil (5) modifiant pour la deuxième fois la directive 90/394/CEE concernant la protection des travailleurs contre les risques liés à l’exposition à des agents cancérigènes au travail adoptée le 12 novembre 1998 par la Commission suite à l’avis du Parlement. (1) (2) (3) (4) (5) JO L 137 du 30. 5. 1990. JO L 150 du 22. 6. 1993. JO L 365 du 31. 12. 1994. JO L 262 du 27. 9. 1976. JO C 392 du 16. 12. 1998. (1999/C 297/107) QUESTION ÉCRITE E-3568/98 posée par Gary Titley (PSE) à la Commission (1er décembre 1998) Objet: Présomptions contre les autorités turques, soupçonnées de brouiller les émissions de MED TV La dernière fois qu’elle a été saisie de cette question, la Commission a déclaré qu’aucune plainte ne pouvait être adressée aux autorités turques, soupçonnées de brouiller les émissions de MED TV, tant que des preuves solides ne seraient pas réunies. Ces problèmes affectant MED TV, société établie au Royaume uni, qui ne dispose pas des moyens nécessaires pour apporter une preuve précise de l’origine de ce brouillage, la Commission ne pourrait-elle elle-même prendre l’initiative de mener l’enquête qui s’impose? Réponse donnée par M. van den Broek au nom de la Commission (15 janvier 1999) La Commission tient à informer l’Honorable Parlementaire que le type d’enquête suggéré n’entre pas dans le cadre des relations de la Communauté avec la Turquie, telles qu’elles sont organisées actuellement par des accords d’association et d’union douanière. (1999/C 297/108) QUESTION ÉCRITE E-3585/98 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NG) à la Commission (3 décembre 1998) Objet: État d’avancement du programme opérationnel relatif au gaz naturel Le deuxième Cadre communautaire d’appui (CCA) pour la Grèce inclut le programme opérationnel relatif au gaz naturel, doté de crédits publics d’un montant total de 747 millions d’écus. Ce programme comprend les sous-programmes suivants: 1. conduite à forte pression; 2. réseaux à moyenne pression; 3. réseaux à faible pression; 4. mesures d’expropriation; installations au dessus du sol et système de contrôle et de gestion à distance; 5. aide technique. Considérant qu’un calendrier a été fixé pour les sous-programmes à partir de 1994, la Commission pourrait- elle dire: 1. 2. quels sont l’état d’avancement et le taux d’utilisation des crédits pour chacun des sous-programmes; quelles sont les principales causes, pour chaque sous-programme, des retards éventuels dans l’utilisation des crédits;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3550/98 do Deputado Katerina DASKALAKI ao Conselho. Ameaça para os monumentos do Kossovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
architectural heritage
cultural cooperation
heritage protection
historic site

text: C 207/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 (1999/C 207/117) PERGUNTA ESCRITA E-3550/98 apresentada por Katerina Daskalaki (UPE) ao Conselho (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Ameaça para os monumentos do Kosovo A imprensa internacional tem publicado inúmeros artigos sobre os enormes riscos que ameaçam monumentos muito importantes do Kosovo: monumentos romanos, mosteiros cristãos com documentos e ícones raros, templos islâmicos de particular valor arquitectónico, etc. A Comissão, em resposta a uma pergunta sobre este assunto, declara-se não competente nesta matéria remetendo para o Conselho. Pergunta-se, portanto ao Conselho se tem conhecimento desta questão e se tenciona examinar a eventualidade de uma intervenção como, por exemplo, o envio de especialistas para procederem a uma avaliação da situação ou a diligências junto das autoridades locais competentes. Resposta (9 de Março de 1999) 1. O artigo 128o do Tratado que institui a Comunidade Europeia estipula, nomeadamente que: «A Comunidade e os Estados-membros incentivarão a cooperação com os países terceiros e as organizações internacionais competentes no domínio da cultura [. ]» A aplicação desta disposição no que respeita à Comunidade, cuja acção no domínio da cultura apenas visa apoiar e complementar a acção dos Estados-membros, pressupõe a apresentação de uma proposta da Comissão ao Parlamento Europeu e ao Conselho. Não tendo o Parlamento nem o Conselho recebido qualquer proposta relativa à questão levantada pela Senhora Deputada, não podem actuar formalmente neste contexto. 2. O Conselho está todavia consciente das ameaças que pesam sobre o património histórico do Kosovo. O problema da protecção dos sítios e monumentos de grande valor cultural e/ou religioso foi várias vezes abordado pela União Europeia nas suas propostas sobre o futuro estatuto do Kosovo, em particular a nível do Grupo de contacto. O Conselho espera que estas diligências possam contribuir para a resolução da crise actual e para a salvaguarda dos edifícios históricos do Kosovo. (1999/C 207/118) PERGUNTA ESCRITA E-3556/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (1 de Dezembro de 1998) Objecto: Valorização dos produtos agrícolas típicos O parecer do Comité Económico e Social sobre «a valorização dos produtos agrícolas típicos de qualidade enquanto instrumento de desenvolvimento no contexto de uma nova PAC» permite verificar que os produtos típicos de qualidade são produtos resultantes de métodos originais de transformação que incorporam sempre matérias-primas de qualidade, com aspecto e gosto específicos, estando estas características sempre ligadas a um território determinado que os torna mais atractivos que outros produtos semelhantes. Os produtos típicos de qualidade provêm, na sua maioria, de regiões desfavorecidas de montanha. O seu valor acrescentado permite uma maior estabilidade do sistema de produção e do emprego, contribuindo simultaneamente para a fixação e a dignidade das populações e para apoiar o desenvolvimento rural. No contexto da nova PAC e em vésperas de uma nova fase de grande mutação para os produtores agrícolas europeus que a Agenda 2000 representa, pode a Comissão tomar iniciativas e aplicar métodos eficazes de valorização e de promoção dos produtos típicos de qualidade que são parte integrante do património histórico e cultural da Europa. A utilização das denominações de origem para a contrafacção de produtos fabricados fora da respectiva zona deve ser proibida. Nenhum país, no interior ou no exterior da UE, nenhuma região, nenhum produto tem o direito de usurpar o que foi conseguido graças ao duro trabalho dos produtores de produtos típicos de qualidade


title: WRITTEN QUESTION No. 3553/98 by Heidi HAUTALA Monitoring of infectious diseases

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
co-financing
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network
information policy
public health


title: Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2818/98 av den 1 december 1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/1998/15)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European System of Central Banks
central bank
financial institution
financial regulation
foreign-exchange reserves

text: 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) EUROPEISKA CENTRALBANKENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2818/98 av den 1 december 1998 ang(cid:134)ende till(cid:132)mpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/1998/15) ECB-R(cid:143)DET HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING andra sidan det instrument emitterade av kreditinstitut. totala beloppet av utel(cid:148)pande s(cid:134)dana med beaktande av stadgan f(cid:148)r Europeiska centralbanks- systemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan), s(cid:132)rskilt artikel 19. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens till(cid:132)mpning av minimireserver (1) med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att f(cid:148)rel(cid:132)gga sanktioner (2), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Om Europeiska centralbanken (ECB) enligt artikel 19. 1 i stadgan beslutar att (cid:134)l(cid:132)gga kreditinstitut som (cid:132)r etablerade i deltagande medlemsstater att h(cid:134)lla minimireserver (nedan kallat kassakrav), (nedan kallade kassakravsmedel) enligt denna artikel h(cid:134)llas p(cid:134) konton hos ECB och deltagande nationella centralbanker (deltagande NCB). Det anses l(cid:132)mpligt att kassakravs- medlen h(cid:134)lls p(cid:134) konton hos deltagande NCB. skall dessa reserver F(cid:148)r att kassakravet skall kunna bli ett verkningsfullt styr- medel beh(cid:148)vs det dessutom n(cid:132)rmare regler f(cid:148)r hur kassakravet skall ber(cid:132)knas och uppfyllas, liksom f(cid:148)r hur rapportering och kontroll skall ske. N(cid:132)r det g(cid:132)ller m(cid:148)jligheten att undanta skulder mellan banker fr(cid:134)n kassakravsbasen, b(cid:148)r varje schablonavdrag avsett att till(cid:132)mpas p(cid:134) skulder med en l(cid:148)ptid p(cid:134) h(cid:148)gst tv(cid:134) (cid:134)r inom kategorin skuldf(cid:148)rbindelser och p(cid:134) penning- marknadsinstrument baseras p(cid:134) makrof(cid:148)rh(cid:134)llandet f(cid:148)r hela euroomr(cid:134)det mellan (cid:134) ena sidan stocken av relevanta instrument emitterade av kreditinstitut vilka innehas av andra kreditinstitut, ECB och deltagande NCB, och (cid:134) (1) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 1. (2) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 4. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Definitioner I denna ECB-f(cid:148)rordning avses med — deltagande medlemsstat: varje EU-medlemsstat som i enlighet med f(cid:148)rdraget har antagit den gemensamma valutan, — deltagande nationell centralbank (deltagande NCB): en deltagande centralbanken i den nationella medlemsstat, — institut: varje enhet i en deltagande medlemsstat som ECB enligt artikel 19. 1 i stadgan kan (cid:134)l(cid:132)gga kassakrav, — kassakravskonto: ett instituts konto hos en deltagande NCB vilkets saldo vid dagens slut medtas i ber(cid:132)k- ningen av huruvida institutet uppfyller sitt kassakrav, — kassakrav: kravet p(cid:134) institut att de skall h(cid:134)lla kassa- kravsmedel p(cid:134) kassakravskonton hos deltagande NCB, — kassakravsprocent: det procenttal i artikel 4 f(cid:148)r en viss kategori balansposter i kassakravs- basen, som fastst(cid:132)lls — uppfyllandeperiod: den period f(cid:148)r vilken uppfyllande av kassakravet ber(cid:132)knas och under vilken kassakravs- medel m(cid:134)ste h(cid:134)llas p(cid:134) kassakravskonton, — saldo vid dagens slut: saldot vid den tidpunkt avveck- lingen av betalningar har slutf(cid:148)rts och eventuella debi- teringar/krediteringar har gjorts f(cid:148)r tilltr(cid:132)de till Euro- peiska centralbankssystemets (ECBS:s) st(cid:134)ende facili- teter, — NCB-bankdag: varje dag d(cid:134) en viss deltagande NCB h(cid:134)ller (cid:148)ppet f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra penningpolitiska trans- aktioner inom ramen f(cid:148)r ECBS, L 356/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 — inhemsk: varje fysisk eller juridisk person som har sin hemvist i n(cid:134)gon av de deltagande medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 1. 4 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Euro- statistiska peiska uppgifter (1), centralbankens insamling av — rekonstruktion: (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r avsedda att uppr(cid:132)tt- h(cid:134)lla eller (cid:134)terst(cid:132)lla ett instituts finansiella situation och som skulle kunna p(cid:134)verka tredje parts f(cid:148)rut som existerande medf(cid:148)r m(cid:148)jlighet till tillf(cid:132)llig betalningsinst(cid:132)llelse, till suspension av indrivnings(cid:134)tg(cid:132)rder eller till neds(cid:132)tt- ning av fordringar, r(cid:132)ttigheter, inbegripet (cid:134)tg(cid:132)rder — likvidationsf(cid:148)rfarande: ett kollektivt f(cid:148)rfarande avse- ende ett institut varvid r(cid:132)ttsliga myndigheter eller andra beh(cid:148)riga myndigheter i en medlemsstat med n(cid:148)dv(cid:132)ndighet omfattar ett ingripande i syfte att reali- sera tillg(cid:134)ngar under dessa myndigheters tillsyn, inbe- gripet fall d(cid:132)r f(cid:148)rfarandet avslutas genom ackord eller liknande. Artikel 2 Institut som omfattas av kassakrav F(cid:148)ljande kategorier av institut 1. kassakrav: skall omfattas av a) Kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1 f(cid:148)rsta r(cid:134)dets direktiv 77/780/EEG (2) med strecksatsen i undantag av deltagande NCB. b) Filialer till kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1 f(cid:148)rsta strecksatsen i r(cid:134)dets direktiv 77/780/EEG med undantag av deltagande NCB; h(cid:132)r inr(cid:132)knas (cid:132)ven fili- aler till kreditinstitut som varken har s(cid:132)te eller huvud- kontor i en deltagande medlemsstat. Filialer bel(cid:132)gna utanf(cid:148)r de deltagande medlemsstaterna till kreditinstitut etablerade i deltagande medlemsstater omfattas inte av kassakrav. ECB f(cid:134)r utan att diskriminera medge undantag fr(cid:134)n 2. kassakraven f(cid:148)r f(cid:148)ljande institut: a) Institut som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r likvidationsf(cid:148)rfarande eller rekonstruktion. b) Institut f(cid:148)r vilka g(cid:132)ller att syftet med ECBS:s kassa- kravssystem inte skulle uppn(cid:134)s genom att dessa institut (cid:134)lades kassakrav. Vid beslut om s(cid:134)dana undantag kommer ECB att beakta ett eller flera av nedanst(cid:134)ende kriterier: i) Institutet (cid:132)ndam(cid:134)l. bedriver verksamhet med s(cid:132)rskilt ii) Institutet ut(cid:148)var inte aktiv bankverksamhet i konkurrens med andra kreditinstitut. iii) All institutets inl(cid:134)ning (cid:132)r (cid:148)ronm(cid:132)rkt f(cid:148)r syften som internationellt utveck- regionalt och/eller avser lingsbist(cid:134)nd. ECB kommer att offentligg(cid:148)ra en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver 3. de institut som omfattas av kassakrav. ECB kommer ocks(cid:134) att offentligg(cid:148)ra en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver de institut som bevil- jats undantag fr(cid:134)n sitt kassakrav av andra sk(cid:132)l (cid:132)n att de (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r rekonstruktion. Instituten kan utg(cid:134) fr(cid:134)n dessa f(cid:148)rteckningar n(cid:132)r de avg(cid:148)r vilka av deras skulder som (cid:132)r gentemot andra institut vilka sj(cid:132)lva omfattas av kassakrav. F(cid:148)rteckningarna skall inte uppfattas som avg(cid:148)rande f(cid:148)r huruvida institut omfattas av kassakrav enligt denna artikel 2. Artikel 3 Kassakravsbas 1. Kassakravsbasen f(cid:148)r ett institut skall omfatta f(cid:148)ljande skulder (s(cid:134)som de definieras i datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s finansmarknadsstatistik, som fastst(cid:132)lls i ECB:s f(cid:148)rordning (EG) nr 2819/98 av den 1 december 1998 ang(cid:134)ende en sektorn f(cid:148)r monet(cid:132)ra konsoliderad balansr(cid:132)kning f(cid:148)r som uppst(cid:134)tt genom (ECB/1998/16) (3) finansinstitut mottagande av medel: a) Inl(cid:134)ning. b) Emitterade skuldf(cid:148)rbindelser. c) Penningmarknadsinstrument. 2. F(cid:148)ljande skulder skall inte ing(cid:134) i kassakravsbasen: Skulder gentemot varje annat institut som inte (cid:132)r upptaget p(cid:134) f(cid:148)rteckningen enligt artikel 2. 3 (cid:148)ver institut som (cid:132)r undantagna fr(cid:134)n ECBS:s kassakravssystem, liksom skulder gentemot ECB eller gentemot deltagande NCB. N(cid:132)r det g(cid:132)ller till(cid:132)mpningen av denna best(cid:132)mmelse skall insti- tutet, f(cid:148)r att s(cid:134)dana skulder skall kunna avr(cid:132)knas fr(cid:134)n kassakravsbasen, kunna l(cid:132)mna uppgifter till ber(cid:148)rda delta- gande NCB som styrker det faktiska beloppet av dess skulder gentemot andra institut som inte (cid:132)r upptagna p(cid:134) institut undantagna fr(cid:134)n ECBS:s f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver kassakravssystem och det faktiska beloppet av dess skulder gentemot ECB eller gentemot en deltagande NCB. Om institutet inte kan l(cid:132)mna s(cid:134)dana uppgifter om skuldf(cid:148)rbindelser som emitterats med en (cid:148)verenskommen l(cid:148)ptid p(cid:134) h(cid:148)gst tv(cid:134) (cid:134)r, f(cid:134)r det g(cid:148)ra ett schablonavdrag fr(cid:134)n kassakravsbasen i f(cid:148)rh(cid:134)llande till beloppet av dess utel(cid:148)- pande skuldf(cid:148)rbindelser som emitterats med en (cid:148)verens- kommen l(cid:148)ptid p(cid:134) h(cid:148)gst tv(cid:134) (cid:134)r. Om institutet inte kan l(cid:132)mna s(cid:134)dana uppgifter om penningmarknadsinstrument, f(cid:134)r det g(cid:148)ra ett schablonavdrag fr(cid:134)n kassakravsbasen i f(cid:148)rh(cid:134)llande till beloppet av sina utest(cid:134)ende skulder avse- ende penningmarknadsinstrument. Beloppen av s(cid:134)dana schablonavdrag kommer att offentligg(cid:148)ras av ECB p(cid:134) samma s(cid:132)tt som de f(cid:148)rteckningar som avses i artikel 2. 3. (1) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 8. (2) EGT L 322, 17. 12. 1977, s. 30. (3) Se sida 7 i denna tidning. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/3 3. Kassakravsbasen f(cid:148)r en viss uppfyllandeperiod skall ber(cid:132)knas av institutet p(cid:134) grundval av de sista uppgifter som institutet skall l(cid:132)mna till ber(cid:148)rda deltagande NCB f(cid:148)re b(cid:148)rjan av uppfyllandeperioden i fr(cid:134)ga s(cid:134)som den definieras i datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s finansmarknads- statistik, som fastst(cid:132)lls i ECB:s f(cid:148)rordning (EG) nr 2819/ 98. Artikel 4 Kassakravsprocent En kassakravsprocent p(cid:134) 0 % skall till(cid:132)mpas p(cid:134) 1. f(cid:148)ljande kategorier av skulder (s(cid:134)som de definieras i datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s finansmarknadsstatistik, som fastst(cid:132)lls i ECB:s f(cid:148)rordning (EG) nr 2819/98: a) Inl(cid:134)ning med en (cid:148)verenskommen l(cid:148)ptid p(cid:134) mer (cid:132)n tv(cid:134) (cid:134)r. b) Inl(cid:134)ning med en upps(cid:132)gningstid p(cid:134) mer (cid:132)n tv(cid:134) (cid:134)r. c) Repoavtal. d) Skuldf(cid:148)rbindelser som emitterats med en (cid:148)verens- kommen l(cid:148)ptid p(cid:134) mer (cid:132)n tv(cid:134) (cid:134)r. En kassakravsprocent p(cid:134) 2,0 % skall till(cid:132)mpas p(cid:134) alla 2. andra skulder som ing(cid:134)r i kassakravsbasen. Artikel 5 Ber(cid:132)kning av kassakrav Ett institut skall anses ha uppfyllt sitt kassakrav om 2. det genomsnittliga saldot under dagen p(cid:134) dess kassakravs- konton under uppfyllandeperioden inte understiger det belopp som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r den perioden enligt artikel 5. 3. Om ett institut har mer (cid:132)n ett driftst(cid:132)lle i en delta- gande medlemsstat skall s(cid:132)tet eller huvudkontoret, om det (cid:132)r bel(cid:132)get i medlemsstaten i fr(cid:134)ga, ansvara f(cid:148)r att institutet uppfyller sitt kassakrav. Om institutet har varken s(cid:132)te eller huvudkontor i medlemsstaten i fr(cid:134)ga, skall det utse en filial i den medlemsstat som skall ansvara f(cid:148)r att institutet uppfyller sitt kassakrav. Alla dessa driftst(cid:132)llens kassakravs- medel skall medtas i ber(cid:132)kningen av huruvida institutet uppfyller sammanlagda kassakrav i den ber(cid:148)rda medlemsstaten. sitt Artikel 7 Uppfyllandeperiod Uppfyllandeperioden skall vara en m(cid:134)nad och l(cid:148)pa fr(cid:134)n och med den 24 kalenderdagen i varje m(cid:134)nad till och med den 23 kalenderdagen i den n(cid:132)stf(cid:148)ljande m(cid:134)naden. Artikel 8 F(cid:148)rr(cid:132)ntning 1. Innehav som kr(cid:132)vs f(cid:148)r uppfyllelse av skyldigheten att h(cid:134)lla kassakravsmedel skall f(cid:148)rr(cid:132)ntas till en r(cid:132)ntesats som uppg(cid:134)r f(cid:148)r uppfyllandeperioden av ECBS:s r(cid:132)ntesats (viktad med avseende p(cid:134) antalet kalen- derdagar i perioden) f(cid:148)r de huvudsakliga refinansierings- transaktionerna, enligt formeln nedan: till medelv(cid:132)rdet 1. Det belopp av kassakravsmedel som ett institut skall h(cid:134)lla f(cid:148)r en viss uppfyllandeperiod skall ber(cid:132)knas genom till(cid:132)mpning av kassakravsprocenterna enligt artikel 4 p(cid:134) varje relevant post i kassakravsbasen f(cid:148)r den perioden. Ett avdrag fr(cid:134)n kassakravet till ett belopp av 100 000 2. euro skall medges varje institut med de f(cid:148)rbeh(cid:134)ll som anges i artikel 11. d(cid:132)r Artikel 6 Kassakravsmedel 1. Ett institut skall h(cid:134)lla sina kassakravsmedel p(cid:134) ett eller flera kassakravskonton hos den nationella central- banken i varje deltagande medlemsstat d(cid:132)r det har ett driftst(cid:132)lle, i f(cid:148)rh(cid:134)llande till sin kassakravsbas i medlems- staten i fr(cid:134)ga. Kassakravskontona skall f(cid:148)ras i euro. Insti- tutens avvecklingskonton hos deltagande NCB f(cid:134)r anv(cid:132)ndas som kassakravskonton. H t · n t Rt = MRi nt · 100 n · S i = l 360 som betalas p(cid:134) kassakravsmedlen f(cid:148)r Rt =r(cid:132)nta uppfyllandeperioden t Ht n t i =innest(cid:134)ende kassakravsmedel f(cid:148)r uppfyllandepe- rioden t =antalet kalenderdagar i uppfyllandeperioden t =kalenderdag i i uppfyllandeperioden t MRi =marginalr(cid:132)ntan f(cid:148)r de senaste huvudsakliga refi- nansieringstransaktioner t. o. m. kalenderdagen i. 2. R(cid:132)ntan skall utbetalas den andra NCB-bankdagen efter utg(cid:134)ngen av den uppfyllandeperiod under vilken r(cid:132)ntan har intj(cid:132)nats. L 356/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 12. 98 Artikel 9 Kontrollansvar R(cid:132)tten enligt artikel 6 i f(cid:148)rordning (EG) Nr 2531/98 skall ut(cid:148)vas av deltagande NCB, dock utan att detta p(cid:134)verkar ECB:s r(cid:132)tt att sj(cid:132)lv ut(cid:148)va denna r(cid:132)tt. Artikel 10 Indirekt innehav av kassakravsmedel genom ett ombud 1. Ett institut f(cid:134)r ans(cid:148)ka om tillst(cid:134)nd att h(cid:134)lla alla sina kassakravsmedel indirekt genom ett ombud som har sin hemvist i samma medlemsstat. Ombudet skall vara ett institut som omfattas av kassakrav och som normalt, ut(cid:148)ver innehavet av kassakravsmedel, ombes(cid:148)rjer en del av f(cid:148)rvaltningen (t. ex. finansf(cid:148)rvaltningen) f(cid:148)r det institut f(cid:148)r vilket det fungerar som mellanhand. 2. Ans(cid:148)kan om tillst(cid:134)nd skall st(cid:132)llas till den nationella centralbanken i den deltagande medlemsstat d(cid:132)r det ans(cid:148)- kande institutet (cid:132)r etablerat. I ans(cid:148)kan skall ing(cid:134) en kopia av ett avtal mellan ombudet och den ans(cid:148)kande d(cid:132)r b(cid:134)da parter godk(cid:132)nner arrangemanget. I avtalet skall ocks(cid:134) anges huruvida det ans(cid:148)kande institutet (cid:148)nskar ha tillg(cid:134)ng till ECBS:s st(cid:134)ende faciliteter och (cid:148)ppna marknadstrans- aktioner. Avtalets upps(cid:132)gningstid skall vara minst tolv m(cid:134)nader. Om de ovann(cid:132)mnda villkoren (cid:132)r uppfyllda f(cid:134)r ber(cid:148)rda deltagande NCB bevilja tillst(cid:134)nd f(cid:148)r den period d(cid:134) det ovann(cid:132)mnda avtalet mellan parterna g(cid:132)ller, dock med de f(cid:148)rbeh(cid:134)ll som anges i punkt 4 i den h(cid:132)r artikeln. Ett s(cid:134)dant tillst(cid:134)nd skall g(cid:132)lla fr(cid:134)n och med b(cid:148)rjan av den f(cid:148)rsta uppfyllandeperioden efter det att tillst(cid:134)ndet bevil- jats. 3. Ombudets innehav av dessa kassakravsmedel skall uppfylla de allm(cid:132)nna villkoren f(cid:148)r ECBS:s kassakravs- system. Ombudet skall j(cid:132)mte de institut f(cid:148)r vilka det fungerar som mellanhand ansvara f(cid:148)r att dessa instituts kassakrav uppfylls. Om kraven inte uppfylls kan ECB l(cid:132)gga till(cid:132)mpliga sanktioner p(cid:134) ombudet, p(cid:134) det institut f(cid:148)r vilket detta fungerar som mellanhand eller p(cid:134) b(cid:134)da, beroende p(cid:134) var ansvaret ligger f(cid:148)r underl(cid:134)tenheten att uppfylla kraven. 4. ECB eller ber(cid:148)rda deltagande NCB f(cid:134)r vid varje tid (cid:134)terkalla tillst(cid:134)nd f(cid:148)r indirekt innehav av kassakravsmedel dels om ett institut som h(cid:134)ller sina kassakravsmedel indi- rekt genom ett ombud, eller ett s(cid:134)dant ombud, underl(cid:134)ter att fullg(cid:148)ra sina skyldigheter enligt ECBS:s kassakravs- system, dels om villkoren f(cid:148)r indirekt innehav av kassa- kravsmedel enligt punkterna 1 och 2 i den h(cid:132)r artikeln inte l(cid:132)ngre (cid:132)r uppfyllda, och dels av tillsynssk(cid:132)l i fr(cid:134)ga om ombudet. Om ett s(cid:134)dant tillst(cid:134)nd (cid:134)terkallas av tillsynssk(cid:132)l som r(cid:148)r ombudet kan (cid:134)terkallandet f(cid:134) omedelbar verkan. Med f(cid:148)rbeh(cid:134)ll f(cid:148)r de krav som st(cid:132)lls i punkt 5 i den h(cid:132)r artikeln skall ett (cid:134)terkallande av annat sk(cid:132)l f(cid:134) verkan vid utg(cid:134)ngen av den innevarande uppfyllandeperioden. Ett institut som h(cid:134)ller sina kassakravsmedel indirekt genom ett ombud kan, liksom ett s(cid:134)dant ombud, vid varje tid beg(cid:132)ra att tillst(cid:134)ndet skall (cid:134)terkallas. F(cid:148)r att ett (cid:134)terkal- lande skall f(cid:134) verkan kr(cid:132)vs att ber(cid:148)rda deltagande NCB har l(cid:132)mnat underr(cid:132)ttelse d(cid:132)rom. 5. Institut som h(cid:134)ller sina kassakravsmedel genom ett ombud, liksom s(cid:134)d(cid:134)na ombud, kommer att underr(cid:132)ttas om beslut att (cid:134)terkalla tillst(cid:134)nd av andra sk(cid:132)l (cid:132)n tillsyns- sk(cid:132)l senast fem arbetsdagar f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av den uppfyl- landperiod under vilken tillst(cid:134)ndet skall upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla. 6. Utan att det p(cid:134)verkar de enskilda skyldigheterna i fr(cid:134)ga om statistikrapportering f(cid:148)r ett institut som h(cid:134)ller sina kassakravsmedel genom ett ombud, skall ett s(cid:134)dant ombud l(cid:132)mna s(cid:134) detaljerade uppgifter om kassakravsbasen riktighet och att ECB kan kontrollera uppgifternas kvalitet enligt best(cid:132)mmelserna i artikel 9; ombudet skall ocks(cid:134) fastst(cid:132)lla kassakravet och uppgifterna om inne- st(cid:134)ende kassakravsmedel f(cid:148)r sig sj(cid:132)lvt och f(cid:148)r varje institut f(cid:148)r vilket det fungerar som mellanhand. Dessa uppgifter skall l(cid:132)mnas till den deltagande NCB hos vilken kassa- kravsmedlen h(cid:134)lls. Ombudet skall l(cid:132)mna de ovann(cid:132)mnda uppgifterna om kassakravsbasen med den frekvens och enligt det tidsschema som anges i datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s i ECB:s f(cid:148)rordning (EG) Nr 2819/98. finansmarknadsstatistik, som fastst(cid:132)lls Artikel 11 Uppfyllande av kassakrav p(cid:134) konsoliderad basis (s(cid:134)som det definieras Institut som har f(cid:134)tt tillst(cid:134)nd att rapportera statistik f(cid:148)r en grupp p(cid:134) konsoliderad basis i datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s finansmarknadsstatistik, som fastst(cid:132)lls i ECB:s (EG) nr 2819/98 m(cid:134)ste, med de f(cid:148)rbeh(cid:134)ll som anges i artikel 10, h(cid:134)lla sina kassakravsmedel via ett av gruppens institut, vilket fungerar som mellanhand endast f(cid:148)r dessa institut. Det institut som fungerar som mellanhand f(cid:148)r gruppen f(cid:134)r ans(cid:148)ka hos ECB om undantag fr(cid:134)n best(cid:132)mmelserna i artikel 10. 6. Om ECB beviljar ett s(cid:134)dant tillst(cid:134)nd skall bara gruppen som helhet ha r(cid:132)tt till det avdrag som avses i artikel 5. 2. 30. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 356/5 Artikel 12 NCB-bankdagar Artikel 14 (cid:142)ndring av den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen Om ett eller flera av en deltagande NCB:s kontor (cid:132)r st(cid:132)ngda under en NCB-bankdag p(cid:134) grund av lokala eller regionala helgdagar skall ber(cid:148)rda deltagande NCB i f(cid:148)rv(cid:132)g meddela sina institut om hur transaktioner som ber(cid:148)r dessa kontor skall hanteras. Artikel 13 (cid:153)verg(cid:134)ngsbest(cid:132)mmelser 1. Den f(cid:148)rsta uppfyllandeperioden skall 1 januari 1999 och avslutas den 23 februari 1999. inledas den 2. Ett instituts kassakravsbas f(cid:148)r den f(cid:148)rsta uppfyllande- perioden skall fastst(cid:132)llas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till posterna i dess balansr(cid:132)kning per den 1 januari 1999 i den form som balansr(cid:132)kningen rapporteras till deltagande NCB enligt datainsamlingen f(cid:148)r ECB:s finansmarknadsstatistik, som fastst(cid:132)lls i ECB:s f(cid:148)rordning (EG) nr 2819/98. (cid:142)ndringar av den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen skall f(cid:134) verkan endast avseende en fullst(cid:132)ndig uppfyllandeperiod, och (cid:132)ndring- arna skall tillk(cid:132)nnages innan den perioden inleds. Artikel 15 Avslutande best(cid:132)mmelser Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 januari 1999. Utf(cid:132)rdad i Frankfurt am Main den 1 december 1998. F(cid:148)r ECB-r(cid:134)det Willem F. DUISENBERG Ordf(cid:148)rande


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3566/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Türkische Willkürakte gegen das theologische Seminar von Chalke bei Istanbul

eurovoc_concepts:
Christianity
Türkiye
freedom of religious beliefs
protection of minorities
religious discrimination
theology

text: C 182/100 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 28. 6. 1999 Gemeinsame Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3562/98 und E-3563/98 (20. Januar 1999) Die Kommission möchte zum Inhalt des Buches, auf das sich der Herr Abgeordnete bezieht, nicht mehr sagen, als daß es sich dabei um böswillige Anschuldigungen eines ehemaligen Beamten handelt, der nach einem Disziplinarverfahren entlassen wurde. Die Politik, die die Kommission im Rahmen des Abkommens von Lomé umsetzt, wurde auf Gemeinschafts- ebene festgelegt und partnerschaftlich mit den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean vereinbart. Mag es sich um Projekte, Programme, Unterstützungen für sektorale Programme, direkte oder indirekte Haushaltshilfen handeln - das Ziel ist stets, zusammen mit den Mitgliedstaaten und anderen Gebern zur dauerhaften wirtschaftlichen und sozialen Entwicklung dieser Länder beizutragen. Mit anderen Worten, letztlicher Empfänger der Entwicklungshilfe muß die Bevölkerung sein, denn die Hilfe dient grundsätzlich der Armutsbekämpfung und der Anhebung des Lebensstandards. Die Kommission schafft die Voraussetzungen dafür, daß dieser Grundsatz gewahrt bleibt - sei es durch die Stabex-Mittel oder andere direkte Haushaltshilfen - und die Gelder der öffentlichen Entwicklungshilfe nicht veruntreut werden. Besteht die Gefahr, daß die ausgezahlten Mittel für andere als die mit den Vertretern der Partnerstaaten vereinbarten Zwecke verwendet werden, so kommt es nicht zur Auszahlung. Es werden regelmäßig Finanzkontrollen vorgenommen, und falls die Mittel nicht den Finanzierungsabkommen entspre- chend verwendet wurden, werden die Finanzierungen so lange gesperrt, bis eine Regelung getroffen ist. In diesem Zusammenhang möchte die Kommission darauf hinweisen, daß sie im Falle des Abacha-Regimes sofort nach dem Staatsstreich von 1993 jede direkte Hilfe für Nigeria gesperrt hat; sodann wurde in einem Gemeinsamen Standpunkt der Union der Grundsatz bestätigt, die Hilfe auszusetzen, sofern es sich nicht um humanitäre oder sonstige Hilfe handelt, die unmittelbar für die bedürftigsten Bevölkerungsgruppen bestimmt ist. Auch im Falle des ehemaligen Zaire unter dem Mobutu-Regime wurden auf Betreiben der Kommission 1992 alle europäischen Hilfen, die über zairische Behörden laufen, gesperrt. Auf Gemeinschaftsebene wurde für Zaire bezw. die Demokratische Republik Kongo bis zum heutigen Tage lediglich humanitäre und Wieder- aufbauhilfe über Nichtregierungsorganisationen (NRO) und internationale Organisationen geleistet. (1999/C 182/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3566/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (1. Dezember 1998) Betrifft: Türkische Willkürakte gegen das theologische Seminar von Chalke bei Istanbul 1971 verfügte die Türkei (durch einen einseitigen und willkürlichen Akt) die Schließung des theologischen Seminars von Chalke bei Istanbul. Obwohl die türkische Regierung während all der Jahre seither immer wieder versprach, das Seminar wiederzueröffnen, beschloß sie vor wenigen Tagen die Absetzung der Aufsichts- kommission, die es verwaltete. Dieser neueste Schritt der türkischen Regierung stellt eine dreiste Verletzung der Gleichheit vor dem Gesetz und der Glaubensfreiheit dar, Grundsätze, welche (jedenfalls angeblich) von der türkischen Verfassung garantiert werden und fundamentale Grundsätze des Völkerrechts darstellen. Türkische Staatsbürger christlicher Konfession können ihre religiösen Rechte in diesem Land nicht frei ausüben. Infolge dessen nimmt die christliche Bevölkerung in der Türkei ständig ab und die Kirchen und religiösen Einrichtungen werden immer mehr ihrer Priester und ihrer Aufsichtsgremien beraubt. Dieses vorsätzliche Vorgehen bezweckt, daß die genannten Einrichtungen in Ermangelung christlicher Bevölkerungs- anteile in die Verfügungsgewalt der türkischen Behörden übergehen, da unverändert die Bestimmungen jenes rassistischen türkischen Gesetzes gelten, das die Beteiligung von nicht-türkischen Bürgern an den Verwal- tungsgremien der religiösen Einrichtungen verbietet. Wie gedenkt die Europäische Kommission zu reagieren, um die Türkei (einen mit der EU assoziierten Staat) zu veranlassen, den Beschluß über die Absetzung des Aufsichtsgremiums für das theologische Seminar von Chalke aufzuheben und dieser bedeutenden Einrichtung des Christentums mit weltweiter Ausstrahlung ihre Tätigkeit wieder zu gestatten?


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 109/98 ze dne 1. prosince 1998, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial instrument
financial solvency
management audit
share capital

text: 11/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 49 21999D1028(04) L 277/44 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 28. 10. 1999 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 109/98 ze dne 1. prosince 1998, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha IX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 74/98 ze dne 17. července 1998 (1); vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/32/ES ze dne 22. června 1998, kterou se mění směrnice 89/647/EHS o ukazateli kapitálové přiměřenosti úvěrových institucí, zejména v oblasti hypoték (2), by měla být začleněna do Dohody; vzhledem k tomu, že úpravy a) a c) směrnice Rady 89/647/EHS by měly být zrušeny v důsledku vstupu Rakouska, Finska a Švédska do Evropské unie a úprava b) by měla být zrušena v důsledku nahrazení čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice; vzhledem k tomu, že úpravy směrnice Rady 89/647/EHS provedené kapitolou XI, B, III, bodem 2 přílohy I Aktu o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (3), by měly být začleněny do Dohody; vzhledem k tomu, že směrnice Rady 92/30/EHS ze dne 6. dubna 1992 o dohledu nad úvěrovými institu- cemi na konsolidovaném základě (4), která byla vložena jako bod 20 rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 7/94 ze dne 21. března 1994 (5), by měla být rovněž uvedena jako pozměňující akt k směrnici Rady 89/647/EHS, ROZHODL TAKTO: V příloze IX Dohody se bod 18 (směrnice Rady 89/647/EHS) nahrazuje tímto: Článek 1 „389 L 0647: Směrnice Rady 89/647/EHS ze dne 18. prosince 1989 o ukazateli kapitálové přiměře- nosti úvěrových institucí (Úř. věst. L 386, 30. 12. 1989, s. 14), ve znění: — 392 L 0030: směrnice Rady 92/30/EHS ze dne 6. dubna 1992 (Úř. věst. L 110, 28. 4. 1992, s. 52); — 1 94 N: Aktu o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského krá- lovství a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21, ve znění úprav v Úř. věst. L 1, 1. 1. 1995, s. 1); — 394 L 0007: směrnice Komise 94/7/ES ze dne 15. března 1994 (Úř. věst. L 89, 6. 4. 1994, s. 17); — 395 L 0015: směrnice Komise 95/15/ES ze dne 31. května 1995 (Úř. věst. L 125, 8. 6. 1995, s. 23); (1) Úř. věst. L 172, 8. 7. 1999, s. 53. (2) Úř. věst. L 204, 21. 7. 1998, s. 26. (3) Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21, ve znění úprav v Úř. věst. L 1, 1. 1. 1995, s. 1. (4) Úř. věst. L 110, 28. 4. 1992, s. 52. (5) Úř. věst. L 160, 28. 6. 1994, s. 1. 50 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 4 — 395 L 0067: směrnice Komise 95/67/ES ze dne 15. prosince 1995 (Úř. věst. L 314, 28. 12. 1995, s. 72); — 396 L 0010: směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/10/ES ze dne 21. března 1996 (Úř. věst. L 85, 3. 4. 1996, s. 17); — 398 L 0032: směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/32/ES ze dne 22. června 1998 (Úř. věst. L 204, 21. 7. 1998, s. 26). “ Článek 2 Znění směrnice 97/98/ES a úpravy směrnice 89/647/EHS provedené kapitolou XI oddílem B částí III bodem 2 přílohy I Aktu o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského krá- lovství a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. prosince 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 4 V Bruselu dne 1. prosince 1998. Za Smíšený výbor EHP předseda N. v. LIECHTENSTEIN


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3549/98 dell'on. Katerina DASKALAKI alla Commissione. Costo delle degenze nelle cliniche private in Grecia

eurovoc_concepts:
Greece
competition law
health insurance
hospital expenses
medical institution
private sector

text: 28. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 182/97 in particolare il numero degli abitanti nati al di fuori dell’Unione europea, i paesi di origine degli immigrati, dati sul reclutamento di manodopera nonché indicazioni relative all’età delle persone nate all’estero. Questa pubblicazione di Eurostat contiene dati sugli Stati membri Belgio, Danimarca, Spagna, Finlandia, Francia, Irlanda, Lussemburgo, Paesi Bassi, Portogallo, Regno Unito e Svezia % ma non sulla Germania. Per quali motivi l’Ufficio statistico pubblica delle indagini sulla struttura della popolazione negli Stati membri dell’UE senza tener conto dello Stato membro più popoloso e quale valore conoscitivo comunitario attribuisce la Commissione ad un’indagine che non contiene informazioni sugli stranieri in Germania e sulle persone nate all’estero che vivono in Germania? Risposta del sig. de Silguy a nome della Commissione (5 febbraio 1999) A seguito delle richieste, regolarmente presentate alla Commissione, di dati sulla popolazione ripartiti per paese di nascita, è stato chiesto agli Stati membri, nel 1996, di fornire ad Eurostat adeguate informazioni al riguardo. Numerosi Stati membri, Germania inclusa, non hanno potuto mettere a disposizione tutte le informazioni richieste, ma visto l’interesse del pubblico, è stato ritenuto utile presentare i dati disponibili nella pubblicazione «Statistiche in breve» e nella base dati Eurostat «New Cronos». Non viene calcolato alcun totale per la Comunità nel suo complesso, a causa della mancanza d’informazioni provenienti dalla Germania e da altri Stati membri. Allorquando gli Stati membri comunicheranno maggiori informazioni (ad esempio a seguito di un censimento), si provvederà ad immetterle nella base dati. (1999/C 182/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3549/98 di Katerina Daskalaki (UPE) alla Commissione (1o dicembre 1998) Oggetto: Costo delle degenze nelle cliniche private in Grecia In Grecia, le degenze ospedaliere, peraltro a carico delle varie Casse malattia, hanno subito un rincaro pari al 60-100 % negli ospedali pubblici e al 35 % nelle cliniche psichiatriche. Quanto alle cliniche private, le tariffe sono invece bloccate da sei anni, malgrado l’Associazione panellenica delle cliniche private abbia ripetuta- mente richiamato l’attenzione su questa diversità di trattamento. Ritiene la Commissione che ciò corrisponda alle regole della concorrenza? Può inoltre dire se esiste un modo per ripristinare un certo equilibrio in questa situazione? Riposta data dal sig. Van Miert a nome della Commissione (15 gennaio 1999) La Commissione informa l’onorevole parlamentare che eventuali pratiche anticoncorrenziali che hanno ripercussioni principalmente su un mercato nazionale debbono essere sottoposte a disamina % in linea di massima % dalle autorità dello Stato membro in questione, in ottemperanza alla legge nazionale sulla concorrenza. Le pratiche descritte dall’onorevole parlamentare sembrano riguardare soltanto cliniche ed ospedali greci; sono quindi le autorità greche competenti in materia di concorrenza le autorità più adatte ad occuparsi della questione. Quanto alla compatibilità della situazione con le regole di concorrenza, la Commissione non dispone di informazioni sufficienti per poter prendere posizione


title: Decisión del Banco Central Europeo de 1 de diciembre de 1998 sobre el desempeño por el Banco Central Europeo de determinadas funciones relativas a la ayuda financiera a medio plazo a las balanzas de pagos de los Estados miembros (BCE/1998/NP15)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Central Bank
balance of payments
central bank
short-term monetary support