title: Verordening (EG) nr. 2579/98 van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van de lijst van textielprodukten die zonder oorsprongsbewijs in de Gemeenschap in het vrije verkeer kunnen worden gebracht

text: 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/27 VERORDENING (EG) Nr. 2579/98 VAN DE COMMISSIE van 30 november 1998 tot vaststelling van de lijst van textielproducten die zonder oorspongsbewijs in de Gemeenschap in het vrije verkeer kunnen worden gebracht DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1541/98 van de Raad van 13 juli 1998 betreffende de bewijsstukken inzake de oorsprong van bepaalde in de Gemeenschap in het vrije verkeer gebrachte textielproducten van afdeling XI van de gecombineerde nomenclatuur en de voorwaarden waar- onder die bewijsstukken kunnen worden aanvaard (1), inzonderheid op artikel 4, Overwegende dat in voornoemde verordening enerzijds is bepaald dat bij het in het vrije verkeer brengen van textielproducten en kledingartikelen afwijkingen kunnen worden toegestaan op de verplichting een oorsprongsbe- wijs over te leggen wanneer op die producten en artikelen geen specifieke handelspolitieke maatregelen van toepas- sing zijn en anderzijds dat, wanneer afwijkingen zijn van verplichting toegestaan op de oorsprong over te leggen, vermeld moet worden of voor deze producten een verklaring van oorsprong moet worden overgelegd; een certificaat Overwegende dat na een grondig onderzoek werd vastge- steld op welke producten momenteel geen b¶zondere handelspolitieke maatregelen van toepassing z¶n; dat het aangewezen l¶kt te bepalen dat wanneer deze producten in de Gemeenschap in het vr¶e verkeer worden gebracht, geen bew¶s van oorsprong behoeft te worden overgelegd; Overwegende dat de bepalingen van deze verordening in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) douanewetboek, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Bij het in het vrije verkeer brengen van de in de bijlage vermelde textielproducten behoeft geen bewijs van de oorsprong te worden overgelegd. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 november 1998. Voor de Commissie Mario MONTI Lid van de Commissie (1) PB L 202 van 18. 7. 1998, blz. 11. L 322/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 B(cid:246)LAGE L¶st van textielproducten Categorie Omschr¶ving GN-code (1) 43 (2) Groep III A Garens van synthetische of van kunstmatige filamenten, garens van kunstmatige stapelvezels, garens van katoen, gereed voor de verkoop in het klein 5204 20 00, 5207 10 00, 5207 90 00, 5401 10 90, 5401 20 90, 5406 10 00, 5406 20 00, 5508 20 90, 5511 30 00 46 Wol en f¶n haar, gekaard of gekamd 5105 10 00, 5105 21 00, 5105 29 00, 5105 30 10, 5105 30 90 47 Garens van wol of van f¶n haar, gekaard, niet gereed voor de verkoop in het klein 5106 10 10, 5106 10 90, 5106 20 11, 5106 20 19, 5106 20 91, 5106 20 99, 5108 10 10, 5108 10 90 48 Garens van wol of van f¶n haar, gekamd, niet gereed voor de verkoop in het klein 5107 10 10, 5107 10 90, 5107 20 10, 5107 20 30, 5107 20 51, 5107 20 59, 5107 20 91, 5107 20 99, 5108 20 10, 5108 20 90 51 Katoen, gekaard of gekamd 5203 00 00 56 60 94 95 Garens van synthetische stapelvezels (afval daarin begrepen), gereed voor de verkoop in het klein 5508 10 90, 5511 10 00, 5511 20 00 Tapisserie(cid:137)n, met de hand geweven (zoals gobelins, Vlaamse tapisserie(cid:137)n, aubussons, beauvais en dergel¶ke) of met de naald vervaardigd (halve kruissteek, enz. ), ook indien geconfectio- neerd 5805 00 00 Groep III B Watten van textielstof en artikelen daarvan; textielvezels met een lengte van niet meer dan 5 mm (scheerhaar), noppen van textielstof 5601 10 10, 5601 10 90, 5601 21 10, 5601 21 90, 5601 22 10, 5601 22 91, 5601 22 99, 5601 29 00, 5601 30 00 Vilt en viltwaren, ook indien ge(cid:139)mpregneerd of met een deklaag, andere dan vloerbedek- kingen 5602 10 19, 5602 10 31, 5602 10 39, 5602 10 90, 5602 21 00, 5602 29 90, 5602 90 00, ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 10, 6307 90 91 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/29 (1) 96 Gebonden textielvlies, alsmede artikelen daarvan, ook indien ge(cid:139)mpregneerd of met een deklaag (2) 5603 11 10, 5603 11 90, 5603 12 10, 5603 12 90, 5603 13 10, 5603 13 90, 5603 14 10, 5603 14 90, 5603 91 10, 5603 91 90, 5603 92 10, 5603 92 90, 5603 93 10, 5603 93 90, 5603 94 10, 6210 10 99, ex 6301 40 90, ex 6301 90 90, 6302 22 10, 6302 32 10, 6302 53 10, 6302 93 10, 6303 92 10, 6303 99 10, ex 6304 19 90, ex 6304 93 00, ex 6304 99 00, ex 6305 32 90, ex 6305 39 00, 6307 10 30, ex 6307 90 99 ex 5807 90 10, ex 5905 00 70, 6210 10 91, 5603 94 90, 98 Artikelen, vervaardigd van garen, van bindgaren, van touw of van kabel, met uitzondering van weefsels, artikelen van weefsels en artikelen van categorie 97 5609 00 00, 5905 00 10 Groep V 128 Grof haar, gekaard of gekamd 5105 40 00 129 Garens van grof haar of van paardehaar 5110 00 00 131 Garens van andere plantaardige textielvezels 5308 90 90 132 Papiergarens 5308 30 00 139 Weefsels van metaaldraad en van metaalgarens 5809 00 00 144 Vilt van grof haar 5602 10 35, 5602 29 10 147 Afval van z¶de (cocons ongschikt om te worden afgehaspeld, afval van garens en rafelingen daaronder begrepen), andere dan niet gekamd en niet gekaard 5003 90 00 148 A Garens van jute of van andere bastvezels bedoeld b¶ post 5303 5307 10 10, 5307 10 90, 5307 20 00 148 B Kokosgaren 5308 10 00 152 Naaldgetouwvilt van jute of van andere bastvezels, niet ge(cid:139)mpregneerd of niet voorzien van een deklaag, voor ander gebruik dan als vloerbedekking 5602 10 11 L 322/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 (1) 154 (2) Cocons van z¶derupsen, geschikt om te worden afgehaspeld 5001 00 00 Ruwe z¶de (haspelz¶de of gr(cid:138)ge), niet gemoulineerd 5002 00 00 Afval van z¶de (cocons ongeschikt om te worden afgehaspeld, afval van garens en rafelingen daaronder begrepen), niet gekaard of gekamd 5003 10 00 Wol, niet gekaard of gekamd 5101 11 00, 5101 19 00, 5101 21 00, 5101 29 00, 5101 30 00 F¶n of grof haar, niet gekaard of gekamd 5102 10 10, 5102 10 30, 5102 10 50, 5102 10 90, 5102 20 00 Afval van wol of van f¶n of grof haar, afval van garen daaronder begrepen, rafelingen uitgezonderd 5103 10 10, 5103 10 90, 5103 20 10, 5103 20 91, 5103 20 99, 5103 30 00 Rafelingen van wol of van f¶n of grof haar 5104 00 00 Vlas, ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval (afval van garen en rafelingen daaronder begrepen), van vlas 5301 10 00, 5301 21 00, 5301 29 00, 5301 30 10, 5301 30 90 Ramee en andere plantaardige textielvezels, ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval ander dan van de kokosnoot (coir) en abaca van post 5304 5305 91 00, 5305 99 00 Katoen, niet gekaard of gekamd 5201 00 10, 5201 00 90 Afval van katoen (afval van garen en rafelingen inbegrepen) 5202 10 00, 5202 91 00, 5202 99 00 Hennep (Cannabis sativa L. ), ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval (afval van garen en rafelingen daaronder begrepen), van hennep 5302 10 00, 5302 90 00 Abaca (manillahennep of Musa textilis Nee), ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval (afval van garen en rafelingen daaronder begrepen), van abaca 5305 21 00, 5305 29 00 Jute en andere bastvezels (andere dan vlas, hennep en ramee), ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval (afval van garen en rafelingen daaronder begrepen), van jute 5303 10 00, 5303 90 00 Andere plantaardige textielvezels, ruw of bewerkt, doch niet gesponnen; werk en afval (afval van garen en rafelingen daaronder begrepen), van deze vezels 5304 10 00, 5304 90 00, 5305 11 00, 5305 19 00, 5305 91 00, 5305 99 00


title: Regolamento (CE) n. 2580/98 della Commissione del 30 novembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3846/87 che stabilisce la nomenclatura dei prodotti agricoli per la restituzione all'esportazione

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
export refund
poultry

formats: html pdf print

text: 1. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 322/31 REGOLAMENTO (CE) N. 2580/98 DELLA COMMISSIONE del 30 novembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 3846/87 che stabilisce la nomenclatura dei prodotti agricoli per la restituzione all’esportazione LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2777/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’orga- nizzazione comune dei mercati nel settore del pollame (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 (2), in particolare l’articolo 8, paragrafo 12, considerando che il regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CEE) n. 2512/98 (4), ha stabilito, in base alla nomenclatura combinata, una nomenclatura dei prodotti agricoli per le restituzioni all’esportazione; considerando che sono comparse sul mercato presentazioni diverse dai polli 70 % e 65 % e che (cid:138) pertanto opportuno inserire tali presentazioni nella nomenclatura delle restituzioni ai fini dell’ottenimento di restituzioni; che (cid:138) quindi necessario modificare tale nomencla- tura; considerando che le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per le uova e il pollame, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nell’allegato del regolamento (CEE) n. 3846/87, settore 7, prima del codice NC ex 0207 14 sono inseriti i seguenti dati relativi al codice prodotto 0207 12 90 9990: Codice NC Designazione delle merci Codice del prodotto «– – – – Galli e galline presentati spennati, svuotati, senza la testa e le zampe, con il collo, il cuore, il fegato e il ventriglio in composi- zione irregolare – – – – Galli e galline nei quali la punta dello sterno, il femore e la tibia sono completa- mente ossificati – – – – Altri 0207 12 90 9990. » Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. (1) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 77. (2) GU L 305 del 29. 12. 1995, pag. 49. (3) GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 15. L 322/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 1. 12. 98 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 novembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2580/98 af 30. november 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 3846/87 om fastsættelsen af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter

text: 1. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 322/31 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2580/98 af 30. november 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 3846/87 om fastsættelsen af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (1), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2916/ 95 (2), særlig artikel 8, stk. 12, og ud fra følgende betragtninger: I Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2512/98 (4), er der p(cid:134) grundlag af den kombinerede nomenklatur fastsat en nomenklatur over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter; andre præsentationer end kyllinger 70 % og kyllinger 65 % er dukket frem p(cid:134) markedet, og det er hensigtsmæssigt at optage dem i nomenklaturen over eksportrestitutioner med henblik p(cid:134) ydelse af restitutioner; nomenklaturen bør derfor ændres; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Æg og Fjerkrækød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I sektor 7 i bilaget til forordning (EØF) nr. 3846/87 indsættes følgende oplysninger om produktkode 0207 12 90 9990 inden KN-kode ex 0207 14: KN-kode Varebeskrivelse Produktkode »– – – – Høns, plukkede, rensede, uden hoved og lever og fødder, men med hals, hjerte, kr(cid:134)se i uregelmæssig sammensætning – – – – – Høns, hvis brystbensspids, l(cid:134)rben og skinneben er fuldstændig forbenede – – – – – Andre 0207 12 90 9990« Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 77. (2) EFT L 305 af 29. 12. 1995, s. 49. (3) EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 15. L 322/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 12. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 2572/98 van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 322/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2572/98 VAN DE COMMISSIE van 30 november 1998 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1249/96 van de Commissie van 28 juni 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepa- lingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2519/98 (4), en met name op artikel 2, lid 1, Overwegende dat in artikel 10 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 is bepaald dat b¶ de invoer van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten de rechten van het gemeenschappel¶k douanetarief worden geheven; dat voor de producten als bedoeld in lid 2 van dat artikel het invoerrecht echter gel¶k is aan de interventiepr¶s voor deze producten b¶ de invoer, verhoogd met 55 % en verminderd met de cif-invoerpr¶s van de betrokken zending; dit invoerrecht mag echter niet hoger z¶n dan het recht van het gemeenschappel¶k douanetarief; Overwegende dat in artikel 10, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 is bepaald dat de cif-invoerpr¶zen worden berekend aan de hand van de representatieve pr¶zen voor het betrokken product op de wereldmarkt; Overwegende dat b¶ Verordening (EG) nr. 1249/96 bepa- lingen z¶n vastgesteld voor de uitvoering van Verordening (EEG) nr. 1766/92 ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen; Overwegende dat de vastgestelde invoerrechten van toepassing z¶n totdat een nieuwe vaststelling in werking treedt; dat de invoerrechten ook van kracht bl¶ven als in de twee weken die aan de volgende periodieke vaststelling voorafgaan geen enkele notering beschikbaar is voor de in b¶lage II van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde referentiebeurs; Overwegende dat, voor het normaal functioneren van het stelsel van invoerrechten, deze rechten voor de zwevende valuta’s moeten worden berekend aan de hand van de in een representatieve marktkoersen; referentieperiode geconstateerde Overwegende dat de toepassing van Verordening (EG) nr. 1249/96 ertoe leidt de invoerrechten vast te stellen zoals vermeld in de b¶lagen b¶ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde invoerrechten in de sector granen worden vast- gesteld in b¶lage I b¶ deze verordening en z¶n bepaald aan de hand van de in b¶lage II vermelde elementen. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 december 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 november 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 161 van 29. 6. 1996, blz. 125. (4) PB L 315 van 25. 11. 1998, blz. 7. 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/11 Invoerrechten voor de in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten B(cid:246)LAGE I GN-code Omschr¶ving 1001 10 00 Harde tarwe van hoge kwaliteit van gemiddelde kwaliteit (1) 1001 90 91 Zachte tarwe, zaaigoed 1001 90 99 Zachte tarwe van hoge kwaliteit, andere dan voor zaaidoeleinden (3) van gemiddelde kwaliteit van lage kwaliteit 1002 00 00 Rogge 1003 00 10 Gerst, zaaigoed 1003 00 90 Gerst, niet bestemd voor zaaidoeleinden (3) 1005 10 90 Ma(cid:139)s, zaaigoed, andere dan hybriden 1005 90 00 Ma(cid:139)s, andere dan zaaigoed (3) 1007 00 90 Graansorgho, andere dan hybriden bestemd voor zaai- doeleinden Invoerrecht b¶ invoer over land, langs de binnenwateren of over zee vanuit havens aan de Middellandse Zee, de Zwarte Zee of de Oostzee (in ecu/ton) Invoerrecht b¶ invoer door de lucht of over zee vanuit andere havens (2) (in ecu/ton) 39,17 49,17 42,50 42,50 72,57 93,06 99,93 99,93 99,93 101,03 101,03 99,93 29,17 39,17 32,50 32,50 62,57 83,06 89,93 89,93 89,93 91,03 91,03 89,93 (1) Voor harde (durum)tarwe die niet voldoet aan de in b¶lage I van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde minimumkwaliteit voor harde tarwe van gemiddelde kwaliteit, geldt het invoerrecht dat is vastgesteld voor zachte tarwe van lage kwaliteit. (2) Voor producten die via de Atlantische Oceaan of het Suezkanaal in de Gemeenschap worden aangevoerd (artikel 2, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1249/96) komt de importeur in aanmerking voor een verlaging van het invoerrecht met: — 3 ECU/ton, als de loshaven aan de Middellandse Zee ligt, of — 2 ECU/ton, als de loshaven in Ierland, het Verenigd Koninkr¶k, Denemarken, Zweden, Finland of aan de Atlantische kust van het Iberisch Schiereiland ligt. (3) De importeur komt in aanmerking voor een forfaitaire verlaging van het invoerrecht met 14 of 8 ECU/ton, als aan de in artikel 2, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1249/96 vastgestelde voorwaarden is voldaan. L 322/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 B(cid:246)LAGE II Berekeningselementen 1. Gemiddelden over de twee weken v(cid:155)(cid:155)r de dag van de vaststelling: (periode van 13 november 1998 tot en met 27 november 1998) Beursnoteringen Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (eiwitgehalte b¶ 12 % vocht) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 van gemiddelde kwaliteit (**) Notering (ecu/ton) 117,86 101,11 89,83 74,19 137,35 (*) 127,35 (*) 76,60 (*) Golf-premie (ecu/ton) — 13,18 3,97 11,64 Grote-Meren premie (ecu/ton) 16,17 — — — (*) Fob Duluth. (**) Een korting („discount”) van 10 ECU per ton. (Artikel 4, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96). — — — — — — 2. Vrachttarieven/kosten: Golf van Mexico — Rotterdam: 10,98 ecu/ton; Grote Meren — Rotterdam: 21,31 ecu/ton. 3. Subsidies bedoeld in artikel 4, lid 2, derde alinea, van Verordening (EG) nr. 1249/96: 0,00 ECU/ton (HRW2) 0,00 ECU/ton (SRW2)


title: Απόφαση αριθ. 3/98 του συμβουλίου σύνδεσης μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και των κρατών μελών τους, αφενός, και της Δημοκρατίας της Λετονίας, αφετέρου της 30ής Νοεμβρίου 1998 για την έγκριση των όρων και προϋποθέσεων συμμετοχής της Λετονίας σε κοινοτικό πρόγραμμα στον πολιτιστικό τομέα

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
cultural policy

text: 12. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 6/7 APOVASG aqih. 3/98 TOU SULBOUKIOU SUMDESGS letan(cid:151) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym jai tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m tour, avem(cid:149)r, jai tgr Dglojqat(cid:148)ar tgr Ketom(cid:148)ar, avet(cid:146)qou tgr 30(cid:147)r Moelbq(cid:148)ou 1998 cia tgm (cid:146)cjqisg tym (cid:149)qym jai pqo(cid:153)poh(cid:146)seym sulletow(cid:147)r tgr Ketom(cid:148)ar se joimotij(cid:149) pq(cid:149)cqalla stom pokitistij(cid:149) tol(cid:146)a (1999/13/EJ) TO SULBOUKIO SUMDESGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg tgm euqypa(cid:152)j(cid:147) sulvym(cid:148)a s(cid:151)mdesgr letan(cid:151) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym jai tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m tour, avem(cid:149)r, jai tgr Dglojqat(cid:148)ar tgr Ketom(cid:148)ar, avet(cid:146)qou, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 109 (1), Ejtil(cid:150)mtar (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 109 tgr em k(cid:149)cy euqypa(cid:152)j(cid:147)r sulvym(cid:148)ar, g Ketom(cid:148)a lpoqe(cid:148) ma sullet(cid:146)wei se joimotij(cid:145) pqocq(cid:145)llata-pka(cid:148)sia, eidij(cid:145) pqocq(cid:145)llata, sw(cid:146)dia jai (cid:145)kker joimotij(cid:146)r dq(cid:145)seir, juq(cid:148)yr stom pokitistij(cid:149) tol(cid:146)a, jai (cid:149)ti oi (cid:149)qoi jai pqo(cid:153)poh(cid:146)seir sulletow(cid:147)r tgr Ketom(cid:148)ar stir dqastgqi(cid:149)tgter pou amav(cid:146)qomtai sto em k(cid:149)cy (cid:145)qhqo apovas(cid:148)fomtai ap(cid:149) to Sulbo(cid:151)kio S(cid:151)m- desgr, APOVASIFEI: (cid:129)qhqo 1 G Ketom(cid:148)a sullet(cid:146)wei sto pq(cid:149)cqalla tgr Joim(cid:149)tgtar Raphael s(cid:151)lvyma le tour (cid:149)qour jai tir pqo(cid:153)poh(cid:146)seir tym paqaqtgl(cid:145)tym I jai II, pou apoteko(cid:151)m amap(cid:149)spasto tl(cid:147)la tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg evaql(cid:149)fetai cia tgm peq(cid:148)odo di(cid:145)qjeiar tou pqocq(cid:145)llator. (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm pq(cid:150)tg gl(cid:146)qa tou l(cid:147)ma pou ajokouhe(cid:148) tgm uioh(cid:146)tgs(cid:147) tgr. (cid:129)qhqo 3 Bqun(cid:146)kker, 30 Moelbq(cid:148)ou 1998. Cia to Sulbo(cid:151)kio S(cid:151)mdesgr O Pq(cid:149)edqor W. SCH(cid:154)SSEL (1) EE L 26 tgr 2. 2. 1998, s. 1. L 6/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 12. 1. 1999 PAQAQTGLA I OQOI JAI PQO(cid:137)POHESEIS SULLETOWGS TGS KETOMIAS STO PQOCQALLA RAPHAEL 1. G Ketom(cid:148)a sullet(cid:146)wei se (cid:149)ker tir dqastgqi(cid:149)tgter tou pqocq(cid:145)llator Raphael (even(cid:147)r «to pq(cid:149)cqalla»), s(cid:151)lvyma, ejt(cid:149)r am pqobk(cid:146)petai (cid:145)kkyr stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg, le tour st(cid:149)wour, ta jqit(cid:147)qia, tir diadijas(cid:148)er jai tir pqohesl(cid:148)er pou oq(cid:148)fomtai stgm ap(cid:149)vasg aqih. 2228/97/EJ tou Euqypa(cid:152)jo(cid:151) Joimobouk(cid:148)ou jai tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 13gr Ojtybq(cid:148)ou 1997, cia tg h(cid:146)spisg joimotijo(cid:151) pqocq(cid:145)llator dq(cid:145)sgr stom tol(cid:146)a tgr pokitistij(cid:147)r jkgqomoli(cid:145)r (Raphael). 2. Oi (cid:149)qoi jai oi pqo(cid:153)poh(cid:146)seir upobok(cid:147)r, aniok(cid:149)cgsgr jai epikoc(cid:147)r tym ait(cid:147)seym pou avoqo(cid:151)m ta epik(cid:146)nila heslij(cid:145) (cid:149)qcama, tour oqcamislo(cid:151)r jai tour idi(cid:150)ter tgr Ketom(cid:148)ar e(cid:148)mai oi (cid:148)dioi le tour (cid:149)qour jai tir pqo(cid:153)poh(cid:146)seir pou isw(cid:151)oum cia ta epik(cid:146)nila heslij(cid:145) (cid:149)qcama, tour oqcamislo(cid:151)r jai tour idi(cid:150)ter tgr Joim(cid:149)tg- tar. 3. Cia ma diasvakiste(cid:148) g euqypa(cid:152)j(cid:147) di(cid:145)stasg tou pqocq(cid:145)llator, ta diehmij(cid:145) sw(cid:146)dia jai dqastgqi(cid:149)tgter pou pqote(cid:148)mei g Ketom(cid:148)a ha pq(cid:146)pei ma peqikalb(cid:145)moum (cid:146)mam ek(cid:145)wisto aqihl(cid:149) eta(cid:148)qym ap(cid:149) ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg tgr Joim(cid:149)tgtar. Aut(cid:149)r o ek(cid:145)wistor aqihl(cid:149)r apovas(cid:148)fetai sto pka(cid:148)sio tgr ukopo(cid:148)gsgr tou pqocq(cid:145)llator, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg g v(cid:151)sg tym diav(cid:149)qym dqastgqiot(cid:147)tym, o aqihl(cid:149)r tym eta(cid:148)qym em(cid:149)r dedol(cid:146)mou swed(cid:148)ou jai o aqihl(cid:149)r tym wyq(cid:150)m pou sullet(cid:146)woum sto pq(cid:149)cqalla. 4. G Ketom(cid:148)a jatab(cid:145)kkei et(cid:147)sia sumeisvoq(cid:145) stom cemij(cid:149) pqo(cid:153)pokocisl(cid:149) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym (cid:150)ste ma jakuvhe(cid:148) to j(cid:149)stor pou pqoj(cid:151)ptei ap(cid:149) tg sulletow(cid:147) tgr sto pq(cid:149)cqalla (bk(cid:146)pe paq(cid:145)qtgla II). G epitqop(cid:147) s(cid:151)mdesgr (cid:146)wei tg dumat(cid:149)tgta ma pqosaql(cid:149)fei tg sumeisvoq(cid:145) aut(cid:147), (cid:149)tam to jq(cid:148)mei sj(cid:149)pilo. 5. Ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg tgr Joim(cid:149)tgtar jai g Ketom(cid:148)a jatab(cid:145)kkoum j(cid:145)he dumat(cid:147) pqosp(cid:145)heia, emt(cid:149)r tou pkais(cid:148)ou tym iswuous(cid:150)m diat(cid:145)neym, (cid:150)ste ma dieujok(cid:151)moum tgm eke(cid:151)heqg diaj(cid:148)mgsg jai dialom(cid:147) (cid:149)kym tym pqos(cid:150)pym pou e(cid:148)mai epik(cid:146)nila cia to pq(cid:149)cqalla jai pou letajimo(cid:151)mtai letan(cid:151) tgr Ketom(cid:148)ar jai tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m tgr Joim(cid:149)tgtar le sjop(cid:149) tg sulletow(cid:147) tour se dqastgqi(cid:149)tgter pou jak(cid:151)ptomtai ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg. 6. Le tgm epiv(cid:151)kang tym aqlodiot(cid:147)tym tgr Epitqop(cid:147)r jai tou Ekecjtijo(cid:151) Sumedq(cid:148)ou tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joi- mot(cid:147)tym, (cid:149)som avoq(cid:145) tgm paqajoko(cid:151)hgsg jai tgm aniok(cid:149)cgsg tou pqocq(cid:145)llator s(cid:151)lvyma le tgm ap(cid:149)vasg aqih. 2228/97/EJ ((cid:145)qhqo 10), g sulletow(cid:147) tgr Ketom(cid:148)ar sto pq(cid:149)cqalla paqajokouhe(cid:148)tai sumew(cid:150)r se etaiqij(cid:147) b(cid:145)sg ap(cid:149) tg Ketom(cid:148)a jai tgm Epitqop(cid:147) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. G Ketom(cid:148)a upob(cid:145)kkei stgm Epitqop(cid:147) tir amacja(cid:148)er ejh(cid:146)seir jai sullet(cid:146)wei se (cid:145)kker swetij(cid:146)r dqastgqi(cid:149)tgter pou oq(cid:148)fomtai ap(cid:149) tgm Joim(cid:149)tgta cia to sjop(cid:149) aut(cid:149). 7. Le tgm epiv(cid:151)kang tym diadijasi(cid:150)m pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 7 tgr ap(cid:149)vasgr aqih. 2228/97/EJ, g Ketom(cid:148)a pqosjake(cid:148)tai se sumedqi(cid:145)seir sumtomislo(cid:151) cia ta h(cid:146)lata pou avoqo(cid:151)m tgm evaqloc(cid:147) tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr pqim ap(cid:149) tir tajtij(cid:146)r sumedqi(cid:145)seir tgr epitqop(cid:147)r pqocq(cid:145)llator. G Epitqop(cid:147) emgleq(cid:150)mei tg Ketom(cid:148)a swetij(cid:145) le ta apotek(cid:146)slata tym tajtij(cid:150)m aut(cid:150)m sumedqi(cid:145)seym. 8. G ck(cid:150)ssa pou wqgsilopoie(cid:148)tai stg diadijas(cid:148)a evaqloc(cid:147)r, stir sulb(cid:145)seir, stir ejh(cid:146)seir pou upob(cid:145)kkomtai jai se (cid:145)kker dioijgtij(cid:146)r ptuw(cid:146)r tou pqocq(cid:145)llator, e(cid:148)mai lia ap(cid:149) tir ep(cid:148)sgler ck(cid:150)sser tgr Joim(cid:149)tgtar. 12. 1. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 6/9 PAQAQTGLA II WQGLATODOTIJG SUMEISVOQA TGS KETOMIAS STO PQOCQALLA RAPHAEL 1. G wqglatodotij(cid:147) sumeisvoq(cid:145) tgr Ketom(cid:148)ar jak(cid:151)ptei ta aj(cid:149)kouha: — wqglatodotij(cid:147) em(cid:148)swusg ap(cid:149) to pq(cid:149)cqalla cia ketomo(cid:151)r sullet(cid:146)womter, — pq(cid:149)sheter dioijgtij(cid:146)r dap(cid:145)mer cia tg diawe(cid:148)qisg tou pqocq(cid:145)llator ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147), oi opo(cid:148)er pqoj(cid:151)- ptoum ap(cid:149) tg sulletow(cid:147) tgr Ketom(cid:148)ar. 2. Cia j(cid:145)he oijomolij(cid:149) (cid:146)tor, to sumokij(cid:149) pos(cid:149) tym epiwoqgc(cid:147)seym (cid:147) (cid:145)kkym wqglatodotij(cid:150)m emisw(cid:151)seym pou kalb(cid:145)moum ap(cid:149) to pq(cid:149)cqalla oi ketomo(cid:148) dijaio(cid:151)woi, dem ha upeqba(cid:148)mei tg sumeisvoq(cid:145) pou jatab(cid:145)kkei g Ketom(cid:148)a, avo(cid:151) avaiqeho(cid:151)m oi pq(cid:149)sheter dioijgtij(cid:146)r dap(cid:145)mer. Stgm peq(cid:148)ptysg pou g sumeisvoq(cid:145) tgr Ketom(cid:148)ar sto cemij(cid:149) pqo(cid:153)pokocisl(cid:149) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym, let(cid:145) tgm ava(cid:148)qesg tym pq(cid:149)shetym dioijgtij(cid:150)m dapam(cid:150)m, e(cid:148)mai uxgk(cid:149)teqg ap(cid:149) to sumokij(cid:149) pos(cid:149) tym epiwoqgc(cid:147)seym (cid:147) (cid:145)kkym wqglatodotij(cid:150)m emisw(cid:151)seym pou kalb(cid:145)moum oi ketomo(cid:148) dijaio(cid:151)woi ap(cid:149) to pq(cid:149)cqalla, g Epitqop(cid:147) letav(cid:146)qei to up(cid:149)koipo sto ep(cid:149)lemo dglosiomolij(cid:149) (cid:146)tor jai to avaiqe(cid:148) ap(cid:149) tg sumeisvoq(cid:145) tou ep(cid:149)lemou (cid:146)tour. Am enajokouh(cid:147)sei ma up(cid:145)qwei up(cid:149)koipo let(cid:145) tgm okojk(cid:147)qysg tou pqocq(cid:145)llator, to amt(cid:148)- stoiwo pos(cid:149) epistq(cid:146)vetai stg Ketom(cid:148)a. 3. G et(cid:147)sia sumeisvoq(cid:145) tgr Ketom(cid:148)ar e(cid:148)mai 14 561 Ecu etgs(cid:148)yr, ap(cid:149) to 1998. Ap(cid:149) to pos(cid:149) aut(cid:149), 953 Ecu etgs(cid:148)yr ha jak(cid:151)ptoum tir pq(cid:149)sheter dioijgtij(cid:146)r dap(cid:145)mer diawe(cid:148)qisgr tou pqocq(cid:145)llator ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147), oi opo(cid:148)er pqoj(cid:151)ptoum ap(cid:149) tg sulletow(cid:147) tgr Ketom(cid:148)ar. 4. Ha isw(cid:151)ei o dglosiomolij(cid:149)r jamomisl(cid:149)r pou evaql(cid:149)fetai sto cemij(cid:149) pqo(cid:153)pokocisl(cid:149) tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym, juq(cid:148)yr (cid:149)som avoq(cid:145) tg diawe(cid:148)qisg tgr sumeisvoq(cid:145)r tgr Ketom(cid:148)ar. Le tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr jai stir aqw(cid:146)r j(cid:145)he ep(cid:149)lemou (cid:146)tour, g Epitqop(cid:147) apeuh(cid:151)mei stg Ketom(cid:148)a pq(cid:149)sjkgsg cia tgm jatabok(cid:147) sumeisvoq(cid:145)r amt(cid:148)stoiwgr le tg sulletow(cid:147) tgr stir dap(cid:145)mer, s(cid:151)lvyma le tgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg. G sumeisvoq(cid:145) aut(cid:147) ejvq(cid:145)fetai se Ecu jai jatab(cid:145)kketai se tqapefij(cid:149) kocaqiasl(cid:149) tgr Epitqop(cid:147)r se Ecu. G Ketom(cid:148)a jatab(cid:145)kkei tg sumeisvoq(cid:145) tgr stir et(cid:147)sier dap(cid:145)mer, sta pka(cid:148)sia tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr, s(cid:151)lvyma le tgm pq(cid:149)sjkgsg cia tgm jatabok(cid:147) sumeisvoq(cid:145)r, to aqc(cid:149)teqo tqeir l(cid:147)mer let(cid:145) tgm apostok(cid:147) tgr pq(cid:149)sjkgsgr. Opoiad(cid:147)pote jahust(cid:146)qgsg stgm pkgqyl(cid:147) tgr sumeisvoq(cid:145)r sumep(cid:145)cetai tgm jatabok(cid:147) t(cid:149)jou ap(cid:149) tg Ketom(cid:148)a ep(cid:148) tou oveik(cid:149)lemou poso(cid:151), ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a k(cid:147)ngr tgr pqohesl(cid:148)ar. To epit(cid:149)jio amtistoiwe(cid:148) se aut(cid:149) pou epib(cid:145)kkei to Euqypa(cid:152)j(cid:149) Tale(cid:148)o Molislatij(cid:147)r Sumeqcas(cid:148)ar cia to l(cid:147)ma k(cid:147)ngr tgr pqohesl(cid:148)ar, cia tir pq(cid:145)neir tou se Ecu, pqosaungl(cid:146)mo jat(cid:145) 1,5 % posostia(cid:148)er lom(cid:145)der. 5. G Ketom(cid:148)a jatab(cid:145)kkei tir dap(cid:145)mer tgr sulletow(cid:147)r tgr sto pq(cid:149)cqalla jai tir pq(cid:149)sheter dioijgtij(cid:146)r dap(cid:145)mer pou amav(cid:146)qomtai stgm paq(cid:145)cqavo 3, ap(cid:149) tom jqatij(cid:149) tgr pqo(cid:153)pokocisl(cid:149)


title: Verordening (EG) nr. 2570/98 van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer in ongewijzigde staat voor stropen en bepaalde andere producten van de suikersector

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
sugar product
syrup

text: 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/5 VERORDENING (EG) Nr. 2570/98 VAN DE COMMISSIE van 30 november 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer in ongewijzigde staat voor stropen en bepaalde andere producten van de suikersector DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEEN- SCHAPPEN, Gelet op het verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschappen, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1148/98 (2), en met name op artikel 17, lid 5, honderdste deel van het bedrag dat wordt bepaald met inachtneming van enerzijds het verschil tussen de inter- ventieprijs voor witte suiker die gedurende de maand waarvoor het basisbedrag wordt vastgesteld, geldt voor de niet-deficitaire gebieden van de Gemeenschap, en de voor witte suiker op de wereldmarkt geconstateerde noteringen of prijzen, en anderzijds de noodzaak om een evenwicht tot stand te brengen tussen het gebruik van basispro- ducten uit de Gemeenschap met het oog op de uitvoer van verwerkte producten naar derde landen en het toegelaten gebruik van de tot het veredelingsverkeer producten uit deze landen; Overwegende dat artikel 17 van Verordening (EEG) nr. 1785/81 bepaalt dat het verschil tussen de noteringen of de prijzen op de wereldmarkt voor de in artikel 1, lid 1, onder genoemde producten en de prijzen van de Gemeenschap overbrugd kan worden door een restitutie bij de uitvoer; verordening genoemde van d), Overwegende dat volgens artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2135/95 van de Commissie van 7 september 1995 inzake uitvoeringsbepalingen voor de toekenning van uitvoerrestituties in de sector suiker (3) de restitutie voor 100 kilogram van de in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1785/81 genoemde producten die worden uitgevoerd, gelijk is aan het basisbedrag, verme- nigvuldigd met het saccharosegehalte, in voorkomend geval verhoogd met het gehalte aan andere als saccharose berekende suikersoorten; dat dit saccharosegehalte van het betrokken product overeenkomstig het bepaalde in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2135/95 wordt vastgesteld; Overwegende dat volgens artikel 17 quater van Verorde- ning (EEG) nr. 1785/81 het basisbedrag van de restitutie voor sorbose, uitgevoerd in ongewijzigde staat, gelijk moet zijn aan het basisbedrag van de restitutie, verminderd met een honderdste van de restitutie bij de productie die, overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 1010/86 van de Raad van 25 maart 1986 houdende vaststelling van de algemene restitutie bij de productie voor in de chemische industrie gebruikte laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. suiker (4), 1126/96 (5), geldt voor de in de bijlage bij deze laatste verordening vermelde producten; voorschriften inzake de Overwegende dat de toepassing van het basisbedrag beperkt kan worden tot bepaalde in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1785/81 genoemde producten; Overwegende dat krachtens artikel 17 van Verordening (EEG) nr. 1785/81 een restitutie kan worden vastgesteld bij uitvoer in ongewijzigde staat van de in artikel 1, lid 1, f), g) en h), van die verordening genoemde onder producten; dat het niveau van de restitutie moet worden vastgesteld voor 100 kg droge stof, waarbij rekening wordt gehouden met de restitutie bij uitvoer voor de producten van GN-code 1702 30 91, de restitutie bij uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1785/81 bedoelde producten en met de economische aspecten van de betrokken uitvoer; dat voor de onder f) en g) van voornoemd lid 1 bedoelde producten de restitutie slechts wordt toegekend voor producten die voldoen aan de voorwaarden welke zijn vastgesteld in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2135/95 en voor de onder h) bedoelde producten de restitutie alleen wordt toegekend voor producten die voldoen aan de voorwaarden die zijn vastgesteld in artikel 6 van Verordening (EG) nr. 2135/95; Overwegende dat de bovengenoemde restituties maande- lijks vastgesteld dienen te worden; dat zij tussentijds kunnen worden gewijzigd; Overwegende dat het basisbedrag van de restitutie voor de lid 1, onder d), van Verordening overige in artikel 1, (EEG) nr. 1785/81 bedoelde en in onveranderde vorm zijn aan het uitgevoerde producten gelijk moet Overwegende dat de voor de betrokken restituties producten, op basis van de voorafgaande bepalingen, worden vastgesteld op de niveaus die in de bijlage bij deze verordening zijn aangegeven; (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 214 van 8. 9. 1995, blz. 16. (4) PB L 94 van 9. 4. 1986, blz. 9. (5) PB L 150 van 25. 6. 1996, blz. 3. Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor suiker, L 322/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 12. 98 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: (EEG) nr. 1785/81 genoemde producten worden vastge- steld op de bedragen als aangegeven in de bijlage. Artikel 1 De restituties bij uitvoer in ongewijzigde staat van de in artikel 1, lid 1, onder d), f), g) en h), van Verordening Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 december 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 november 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie 1. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 322/7 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 30 november 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer in ongew¶zigde staat voor stropen en bepaalde andere producten van de suiker- sector Productcode Restitutiebedrag — ecu/100 kg droge stof — 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 46,04 46,04 87,48 (2) (2) (4) — ecu/1 % saccharose (cid:253) 100 kg — 1702 60 95 9000 0,4604 (1) — ecu/100 kg droge stof — 1702 90 30 9000 46,04 (2) — ecu/1 % saccharose (cid:253) 100 kg — 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4604 (1) 0,4604 (1) 0,4604 (1) (3) — ecu/100 kg droge stof — 2106 90 30 9000 46,04 (2) — ecu/1 % saccharose (cid:253) 100 kg — 2106 90 59 9000 0,4604 (1) (1) Het basisbedrag is niet van toepassing op stropen met een zuiverheid van minder dan 85 % (Verordening (EG) nr. 2135/95). Het saccharosegehalte wordt overeen- komstig artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2135/95 vastgesteld. (2) Alleen geldig voor de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2135/95 bedoelde producten. (3) Het basisbedrag is niet van toepassing op het in de b¶lage, punt 2, van Veror- dening (EEG) nr. 3513/92 (PB L 355 van 5. 12. 1992, blz. 12) bedoelde product. (4) Alleen geldig voor de in artikel 6 van Verordening (EG) nr. 2135/95 bedoelde producten. NB: Productcodes en voetnoten: zie gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie (PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1)


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 30. novembris), ar ko attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanas principiem paskaidro pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (izziņots ar dokumenta Nr. C(1998) 3685)Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
European accounting system
national accounts

text: 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 139 31998D0715 16. 12. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 340/33 KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 30. novembris), ar ko attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanas principiem paskaidro pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (izziņots ar dokumenta Nr. C(1998) 3685) (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/715/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Kopienas dibināšanu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (1), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 448/98 (2), un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, (1) (2) (3) jāuzlabo salīdzināmība starp dalībvalstīm tā kā ir attiecībā uz datiem par iekšzemes kopprodukta (IKP) izmaiņām, lai piemērotu gan 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novērš- īstenošanu (3), anas Eiropadomes Rezolūciju par Stabilitātes un attīstības paktu (Amster- jūnijā) (4) un lai nodrošinātu damā, 1997. gada 17. daudzpusēju uzraudzību; procedūras jūlijs) par gan tā kā Ekonomikas un monetārās savienības ieviešanas un uzraudzības labad vajadzīga salīdzināma, atjaunināta un uzticama informācija par ekonomiskā stāvokļa struktūru un norisēm katrā dalībvalstī; tā kā Komisijai jāpiedalās Ekonomikas un monetārās savienības pārvaldē un jāziņo Padomei par budžeta stāvokli un dalībvalstu parāda apjomu; (1) OV L 310, 30. 11. 1996. , 1. lpp. (2) OV L 58, 27. 2. 1998. , 1. lpp. (3) OV L 209, 2. 8. 1997. , 6. lpp. (4) OV L 236, 2. 8. 1997. , 1. lpp. (4) (5) (6) (7) (8) ir būtisks līdzeklis, tā kā tautsaimniecības pārskati faktiski, t. i. , pielāgojot tos cenu izmaiņām, lai analizētu valsts ekonomisko un budžeta stāvokli, ar noteikumu, ka tos sagatavo, pamatojoties uz vienotiem principiem, nepieļaujot atšķirīgas interpretācijas; tā kā šajā nolūkā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 padziļina un pasti- prina ieteikumus, kā aprēķināt datus, ja cenas ir pastāvī- gas; tā kā Komisijai jāizmanto nacionālo faktisko kontu kop- savilkumi Kopienas politikas nolūkos un jo īpaši stabi- litātes un attīstības pakta uzraudzības nolūkā; tā kā, lai vērtētu ekonomiskās lejupslīdes nopietnību, visām dalībvalstīm kā atsauces līmenis jāpieņem jebkurš faktiskā IKP ikgadējais samazinājums vismaz par 0,75 %; tā kā atsauces vērtības pārsniegšanu pēc nopietnas ekonomiskās lejupslīdes var pieļaut izņēmuma kārtā vienīgi tad, ja faktiskā IKP samazinājums gada laikā ir vismaz 2 %; tā kā visu dalībvalstu to kontu faktiskie rezultāti, kuri sagatavoti saskaņā ar noteikumiem, kurus paredz ar šo lēmumu, Komisijai lietotājiem līdz noteiktiem datumiem, jo īpaši attiecībā uz ekonomiskās un monetārās konverģences uzraudzību; jādara pieejami tā kā noteikumi, ko paredz ar šo lēmumu, ir pirmie soļi pretī kopīgiem noteikumiem par dalībvalstu faktiskajiem kontiem Kopienas tādējādi nodrošinot vajadzībām, iespēju iegūt rezultātus, ko dalībvalstis savā starpā var salīdzināt un kas ir pietiekami kvalitatīvi; LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 140 (9) (10) (11) tā kā kontu faktiskie rezultāti Kopienas vajadzībām sta- tistiski jāapstrādā un jāpaziņo Komisijai datumos, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2223/96 un Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievie- noto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novērša- nas procedūru (1); tā kā, ņemot vērā attiecīgo kontu nozīmību un detalizā- cijas pakāpi, kā arī stāvokli dalībvalstīs attiecībā uz sta- tistiku, papildu termiņi šo noteikumu īstenošanai izņēmuma un pagaidu kārtā tomēr jāpiešķir tām dalīb- valstīm, kuras, īstenojot Regulu (EK) Nr. 2223/96, objektīvi nespēj izpildīt šajā lēmumā paredzētos noteiku- mus; tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinu- mam, ko sniegusi Eiropas Kopienas Statistikas pro- grammu komiteja (SPC), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2) un Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja (CMFB), kas izveidota ar Lēmumu 91/115/EEK (3), IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Mērķis pamatlīmeni, indeksa formulas izvēli un bāzes gada izvēli, ietverti šā lēmuma I pielikuma I daļā. ir 3. pants Metožu klasifikācija atbilstoši produktiem Metožu klasifikācija noteiktiem produktu veidiem attiecībā uz vispiemērotākajām metodēm, alternatīvām, ko var izmantot, ja nevar piemērot vispiemērotākās metodes, un metodēm, ko neizmanto no pirmās datu nodošanas Eurostat saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 un turpmāk, ir ietverta šā lēmuma I pielikuma II un III daļā. 4. pants Pētniecības programma Attiecībā uz tiem ražojumiem, kuriem 3. pantā noteiktā metožu klasifikācija nav norādīta šā lēmuma I pielikumā, šo klasifikāciju nosaka, ņemot vērā tās pētniecības programmas rezultātus, kuru pabeidz līdz 2000. gadam un pēc SPC lēmuma. 5. pants Pārejas laiks Šā lēmuma mērķis ir precizēt cenu un apjomu noteikšanas principus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2223/96 A pielikuma 10. nodaļā, lai turpmāk saskaņotu cenu un apjomu noteikšanu. Pārejas laiks 2. pantā precizēto principu piemērošanai attiecībā uz katru dalībvalsti noteikts šā lēmuma II pielikumā. Šajā lēmumā sniegtos skaidrojumus piemēro attiecībā uz datiem, kas jānodod Eurostat, sākot ar pirmo datu nodošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96, un turpmāk vismaz tiem datiem, kas attiecas uz 1995. gadu un vēlāk. 2. pants Skaidrojumi attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanas vispārīgiem principiem Skaidrojumi attiecībā uz vispārīgiem principiem, ko ievēro Regulas (EK) Nr. 2223/96 A pielikuma 10. nodaļā paredzēto cenu un apjomu noteikšanā, jo īpaši attiecībā uz kopsavilkuma Turklāt dalībvalstis var lūgt 3. pantā minēto metožu piemēroša- nai piešķirt pārejas laiku, par to pieņem lēmumu ne vēlāk kā līdz 1998. gada beigām. Attiecībā uz dalībvalsti, kam piešķir pārejas laiku un kam attiecīgajā gadā ir faktisks IKP samazinājums, kuru aprēķina ar valstī pastāvošajām metodēm, šī dalībvalsts cik iespējams palīdz Eurostat izvērtēt sekas jebkurai novirzei no šajā lēmumā noteik- tajiem princi, piem. , 6. pants Saraksts (1) OV L 332, 31. 12. 1993. , 7. lpp. (2) OV L 181, 28. 6. 1989. , 47. lpp. (3) OV L 59, 6. 3. 1991. , 19. lpp. Vēlākais līdz 2002. gada beigām dalībvalstis iesniedz Eurostat faktiskā IKP un tā komponentu mērīšanā izmantojamo pro- cedūru un pamatstatistikas pilnīgu sarakstu. Šajā sarakstā iekļauj vismaz galīgo kontu aprēķinos izmantotās metodes. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 141 7. pants Adresāti Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 30. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Yves-Thibault DE SILGUY 142 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. I PIELIKUMS I DAĻA VISPĀRĪGI PRINCIPI CENU UN APJOMU NOTEIKŠANAI I. 1. Ievads Pastāvīgo cenu novērtējums atšķiras no pastāvošo cenu novērtējuma dažos pamataspektos. Izsakoties vienkāršoti, pastā- vošo cenu kontus var uzskatīt par kopsavilkumu kontu sakarā ar darījumiem, kas ir notikuši un ko var pierādīt. Tomēr pastāvīgo cenu konti raksturo ekonomisko stāvokli konkrētā gadā ar cita gada cenām. Faktiski kārtējā gadā darījumi nebūtu notikuši tāpat, ja cenas būtu tādas kā attiecīgajā citā gadā. Darījuma vērtības jāsadala cenas un apjoma komponentos. Principā cenas komponentos būtu jāiekļauj izmaiņas, kas izriet vienīgi no cenu izmaiņām, kamēr visas citas izmaiņas jāiekļauj apjoma komponentā (ESA 95 10. 01. punkts). Tomēr attiecībā uz daudziem ražojumiem nebūt nav skaidrs, kā praktiski veikt šo sadalīšanu (ESA 95 10. 06. punkts). Tādēļ ir jāpieņem noteikumu komplekss attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanu, kā rezultātiem būtu aptuveni jāatbilst teorētiskajam cenu/apjoma sadalījumam un kas būtu jāpiemēro salīdzināmā veidā visās dalībvalstīs. Šajā I daļā izklāstīti šīs sistēmas vispārīgi principi, turpretim II un III daļā sīkāk iztirzātas novērtēšanas procedūras attiecīgi pieejai ražošanai un izdevumiem. Šajā lēmumā noteiktie principi attiecas uz ikgadējiem datiem. Protams, pamatprincipam vajadzētu būt tādam, ka ceturkšņa kontus saskaņo ar gada kontiem tā, lai pēc ceturkšņa kontiem cik iespējams precīzi varētu prognozēt galīgos rezultātus. Īpašus jautājumus attiecībā uz ceturkšņa kontiem pastāvīgās cenās iztirzās gaidāmajā rokasgrāmatā par ceturkšņa kontiem. ESA 95 10. grupā ir izteikta skaidra izvēle par labu integrētai pieejai kontiem, aprēķinot pastāvīgās cenas (ESA 95 10. 04. un 10. 08. punkts). Ja cenas ir pastāvīgas, pieejā kontiem IKP ražošanu un izdevumus var līdzsvarot detalizētā produktu līmenī, izmantojot piedāvājuma un lietojuma tabulas. Izmantojot sīki izstrādātas piedāvājuma un lietojuma tabulas, var nodrošināt indeksu atbilstību. Arī deflatorus no dažādiem avotiem, piemēram, atsevišķi sastādītus CPI un PPI var savstarpēji salīdzināt un pārbaudīt. Sistēmā, kuras pamats ir piedāvājuma un lietojuma tabulas, var apvienot labāko no abām pieejām (, t. i. , pieeja ražošanai un izdevumiem) gan attiecībā uz pastāvošajām, gan pastāvīgajām cenām. ESA 95 10. 12. līdz 10. 23. punktā noteikts, kas jāiekļauj cenas komponentā un kas apjoma komponentā. Apjoma kom- ponentā būtu jāiekļauj izmaiņu atspoguļojums produktu kvalitātē. Tas nozīmē, ka cenas un apjoma rādītāji, ko izmanto, lai aprēķinātu valsts kontu datus, būtu jākoriģē atbilstoši šādām kvalitātes izmaiņām. Atbilstība kvalitātes pielāgojumiem, ko veic attiecībā uz dažādiem rādītājiem, būtu rūpīgi jāpārrauga. Ja pastāv liela atšķirība starp dažādiem cenu indeksiem attiecībā uz vienu un to pašu produktu, tas varētu būt saistīts ar dažādām kva- litātes pielāgojumu procedūrām. Apjoma rādītāji būtu jāaprēķina vismaz pietiekami detalizētā sadalījumā, lai ņemtu vērā strukturālās izmaiņas. Piemē- ram, pasažierkilometru skaits dzelzceļa transportā būtu jāiedala vismaz attiecībā uz pirmās un otrās klases pasažieriem. Tas ļauj iekļaut pirmās un otrās klases biļešu veida attiecību apjoma komponentos, nevis cenas komponentā. Kārtējā gada vērtību deflācijai, piemērojot atbilstošu cenu indeksu, vispār ir jādod priekšroka salīdzinājumā ar bāzes gada vērtību ekstrapolāciju, izmantojot apjoma vai daudzuma indeksu (ESA 95 10. 32. punkts), jo šādi var labāk atspo- guļot kvalitātes izmaiņu sekas. Turklāt cenu attiecībām parasti ir mazāka neatbilstība nekā daudzuma attiecībām, no kā izriet mazākas iespējas kļūdīties attiecībā uz cenu indeksiem. Ja vērtības aprēķina, izmantojot cenu daudzuma pieeju, pamatinformāciju par cenām un daudzumiem var izmantot, lai aprēķinātu pastāvīgās cenas datus (ESA 95 10. 33. punkts). Tādā gadījumā būs jāveic noteikti pielāgojumi attiecībā uz kvalitātes izmaiņām. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 143 Šā pielikuma I daļas turpinājumā ir iztirzāti principi, kuriem attiecībā uz ESA 95 vajadzīgs skaidrojums. I. 2. Elementārais kopsavilkuma līmenis Cenu un apjomu noteikšanai būtu jāsākas no produktu detalizēta iedalījuma dažādām darījumu kategorijām. Katram produktam, kas iedalīts katrai darījumu kategorijai, būtu jāatrod cenu indekss, ar ko veikt pastāvošās cenas vērtības deflāciju, vai jāatrod apjoma rādītājs, ar ko ekstrapolē bāzes gada vērtību. Ideālā gadījumā katru produktu varētu izdalīt atsevišķi un varētu novērtēt šā produkta tīrās cenas un apjoma izmaiņas. Tomēr statistikas praksē ir jāveic produktu kopsavilkums, tas nozīmē, ka dažādu produktu cenu un apjomu izmaiņas jāvērtē kopā. Statistikas avotus, no kuriem iegūst cenu indeksus un apjoma rādītājus, var izmantot atšķirīgas svēršanas metodikas (piemēram, atšķirīgas formulas vai atšķirīgus bāzes gadus). Tomēr valsts kontos jāizmanto viena konsekventa svēršanas metodika attiecībā uz visiem mainīgajiem lielumiem (to iztirzās turpmākajās iedaļās). Ja valsts kontos lieto indeksus, kas svērti citādi nekā valsts konti, tad netieši pieņem, ka šie indeksi ir elementārie indeksi, tā ka svēršanas pamatshēmu pieņem par neatbilstošu. Tādā gadījumā var pieņemt, ka, piemēram, fiksēti svērtais Laspeyres indekss ir vienāds ar Paasche indeksu vai iepriekšējā gada novērtēto Laspeyres indeksu. Katrā ziņā netiešais pieņēmums, ka lietotie indeksi ir elementārie indeksi, visvairāk pamatots ir tad, kad to piemēro ļoti detalizētā līmenī. Tādēļ, jo detalizētāks ir produktu iedalījums, jo precīzākus rezultātus var gaidīt. Detalizētā līmenī produktus var pieņemt par homogēnākiem, no tā izriet indeksi, kas ir tuvāki elementārajiem indeksiem, kā arī detalizētākas svēršanas shēmas. Precīzo kopsavilkuma līmeni, kurā pieņēmumu, ka lietotie indeksi ir elementārie indeksi, piemēro valsts kontos, šajā tekstā sauc par elementāro kopsavilkuma līmeni. Tas bieži vien ir vienāds ar to produktu skaitu, kurus izdala piedāvā- juma un lietojuma tabulās, ko lieto līdzsvarošanas nolūkos. Dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot produktu detalizētu sadalījumu deflācijas nolūkiem. Elementārajam kopsavilkuma līmenim attiecībā uz produkciju, kā arī visām (starpposma un galīgā) lietojuma kategorijām, vajadzētu būt vismaz tikpat detalizētam kā ESA 95 P60 līmenim, kas jāpiemēro, piedāvājuma un lietojuma tabulas iesniedzot Eurostat. Šā pielikuma II daļā (attiecībā uz pieeju produkcijai) dažām produktu kategorijām mēs noteiksim minimālo papildu iedalījumu, kas būtu jālieto, aprēķinot deflatorus vai apjoma rādītājus. 1. princips Nosakot cenas un apjomu, izmanto produktu kopsavilkuma detalizētu līmeni. Šim kopsavilkuma līmenim, ko uzskata par elemen- tāro kopsavilkuma līmeni, jābūt vismaz tikpat detalizētam kā ESA 95 P60 līmenim attiecībā uz produkciju, kā arī visām (starp- posma un galīgā) lietojuma kategorijām. Attiecībā uz izņēmumiem, kas piešķirti ESA 95 Noteikumos par P60 līmeņa datu piegādi, lieto vissīkāk izstrādātos pie- ejamos valsts datus. I. 3. Indeksa formulas izvēle Kad elementārais kopsavilkuma līmenis ir noteikts, šajā līmenī pieejamie cenu un apjomu indeksi jāvērtē kopā, lai iegūtu visu valsts kontu kopsummu cenu un apjomu mērījumus. Šajā nolūkā vispirms jāizvēlas indeksa formula. ESA 95 10. 62. līdz 10. 64. punkts dod priekšroku Fišera cenu un apjomu indeksiem, savukārt Laspeyres apjoma un Paasche cenu indeksi sniedz pieņemamas alternatīvas. Praksē Fišera indeksam ir vairāki trūkumi — vajadzīgs vairāk datu, datus nevar papildināt un to ir grūtāk izskaidrot lietotājiem. Tādēļ, lai veiktu kopsavilkumu cenu un apjoma mērījumiem, ko iegūst kopsavilkuma elementārajā līmenī, praksē prie- kšroku dod Laspeyres apjoma un Paasche cenu indeksiem. 144 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 2. princips Apjomu mērījumiem, kas pieejami kopsavilkuma elementārajā līmenī, lai iegūtu visu valsts kontu kopsummu apjomu mērījumus, kopsavilkumu veic, izmantojot Laspeyres formulu. Cenu mērījumiem, kas pieejami kopsavilkuma elementārajā līmenī, kopsavilkumu veic, izmantojot Paasche formulu, lai iegūtu visu valsts kontu kopsummu cenu mērījumus. Tomēr būtu jāievēro, ka ESA 95 atļauts lietot arī Fišera indeksu. Turklāt būtu jāuzsver, ka šis princips neattiecas uz cenu un apjomu datu avotiem, ko lieto valsts kontos: datus, kas ir zem elementārā kopsavilkuma līmeņa, nav jāaprēķina saskaņā ar šo principu. I. 4. Bāzes gada izvēle Lai novērtētu kopsummas komponentu apjomu izmaiņas, Laspeyres apjomu indeksā izmanto vērtības no noteikta gada. Tagad jānosaka, no kura gada vērtēšana jāveic. Šajā nolūkā vispirms būtu jādefinē termini — bāzes gads un atsauces gads. Definīcijas: — bāzes gads ir gads, kurā pastāvošās cenu vērtības lieto, lai novērtētu cenu un apjomu mērījumus, ko iegūst elemen- tārajā kopsavilkuma līmenī, — atsauces gads ir gads, ko lieto pastāvīgo cenu datu iesniegšanai un uzrādīšanai. Indeksu numuru sērijā tas ir gads, uz ko attiecina vērtību 100. Piemēram, šādas indeksu numuru sērijas: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Pieņemsim, ka šie skaitļi ar vērtēšanu aprēķināti no 1990. gada. Tādējādi bāzes gads ir 1990. gads. Tas ir arī atsauces gads, jo 1990 = 100. Atsauces gadu var viegli mainīt, piemēram, uz 1993. gadu (dalot visu ar 112/100, lai iegūtu 1993 = 100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Šāda procedūra nemaina bāzes gadu, jo izmaiņas pa gadiem no 1990. gada vēl joprojām aprēķina ar vērtēšanu. Tā vietā, lai piemērotu fiksētu bāzes gadu kā iepriekšējā piemērā, varētu katru gadu ņemt iepriekšējā gada novērtētos lie- lumus. Tas varētu, piemēram, novest pie šādām ikgadējo izmaiņu sērijām: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 Attiecībā uz katru no šiem indeksiem t-1 = 100, tādējādi atsauces gads ir tas pats, kas bāzes gads, taču mainās ik gadu. Bez šaubām ir iespējams izteikt sērijas par vienu atsauces gadu ar “samērošanu”. No tā izrietētu: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1 = 105 × 102/100; 110,3 = 107,1 × 103/100, utt. ). Svarīgi, lai atsauces gada maiņa neietekmētu rādītājus pa gadiem. Tas ir acīmredzami vienai sērijai kā šajā piemērā, taču, ja mainīgais lielums sastāv no vairākiem mainīgiem apakšlielumiem, tas vairs nav acīmredzami. Lai saglabātu nemainī- gas visas katra mainīgā lieluma pieauguma likmes pa gadiem, mainoties atsauces gadam, vajadzētu katru mainīgo lie- lumu samērot atsevišķi, lai tas būtu elementārais indekss, starpsumma vai kopsumma, tāda kā IKP. No tā izriet, ka pastāvīgo cenu datos fiksētam atsauces gadam rodas neatbilstības starp atsevišķiem elementiem un to kopsummām. Tā ir labi pazīstamā “nepievienojamības” problēma. Šīs neatbilstības nekādi nav jānovērš (ESA 95 10. 67. punkts), jo tas atkal sagrozītu pieauguma likmes. Tālākam skaidrojumam skatīt piemēru šīs iedaļas beigās. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 145 Bāzes gada izvēle un atsauces gada izvēle principā ir savstarpēji nesaistīti jautājumi. Šajā Komisijas lēmumā, t. i. , cenu un apjomu mērīšanas principu skaidrojumā būtiska ir tikai bāzes gada izvēles problēma. Lai cenu un apjomu mērījumi būtu labāk salīdzināmi starp valstīm, tām nepārprotami būtu jāpiemēro viens un tas pats bāzes gads. Turklāt, lai iegūtu visprecīzākās pieauguma likmes, būtu jālieto cik iespējams nesens bāzes gads, jo šajā gadī- jumā izmantotie vērtējumi būtu visjaunākie un līdz minimumam būtu samazinātas produktu izzušanas un jaunu pro- duktu problēmas. Kopumā šie apsvērumi noved pie metodes, pēc kuras novērtējumus vienmēr iegūst no iepriekšējā gada. 3. princips Apjoma mērījumiem, ko iegūst elementārajā kopsavilkuma līmenī, kopsavilkumu veic, lietojot no iepriekšējā gada iegūtos vērtēju- mus. Ja dalībvalstij ir pārejas laiks attiecībā uz 3. principu, no 1995. gada pārejas perioda laikā tā maina bāzes gadu ik pēc pieciem gadiem. Piemērs. Kopsummu un to komponentu samērošana. Ņemsim divus produktus — A un B — un to kopsummu. Pieņemsim, ka tie ir homogēni produkti, tas nozīmē, ka mēs varam noteikt cenu un apjomu indeksus šiem produktiem, kas nav atkarīgi no vērtēšanas pamatshēmas, t. i. , tie ir ele- mentārie indeksi. Tomēr apjoma un cenu indeksi A un B kopsummai ir atkarīgi no tā, kā vērtē A un B. Tālāk sniegtajā shēmā apjoma izmaiņas kopsummai starp T-1 un T vērtē pēc pastāvošajām cenu vērtībām T-1 gadā. Tā kā šie ir visjaunākie vērtējumi, šīs pieauguma likmes var uzskatīt par visprecīzākajām. 1990. gada pastā- vošās cenas Apjoma izmaiņas 90-91 1991. gada cena 1990. gadam Cenu izmaiņas 90-91 1991. gada pastā- vošās cenas Apjoma izmaiņas 91-92 1992. gada cena 1991. gadam Cenu izmaiņas 91-92 1992. gada pastā- vošās cenas Apjoma izmaiņas 92-93 1993. gada cena 1992. gadam Cenu izmaiņas 92-93 1993. gada pastā- vošās cenas A B Kopā 100 300 400 105,0 110,0 108,8 105 330 435 110,0 95,0 98,6 115,5 313,5 429,0 102,0 90,0 93,2 117,8 282,2 400,0 108,0 105,0 105,9 127,2 296,3 423,5 103,0 95,0 97,4 131,1 281,4 412,5 105,0 102,0 103,0 137,6 287,1 424,7 Tagad pieņemsim, ka šie dati jāizsaka fiksētā atsauces gadā, piemēram, 1990. gadā. Vienīgais veids, kā to izdarīt bez kopsummas pieauguma likmju sagrozīšanas, ir samērot katru sēriju atsevišķi. Indeksa formā (1990 = 100) tas būs: A B Kopā 1990 1991 1992 1993 100 100 100 105,0 107,1 110,3 110,0 99,0 108,8 101,4 94,1 98,8 where 101,4 = 108,8 × 93,2/100 and 98,8 = 101,4 × 97,4/100. Attiecībā uz apjomiem, kuru atsauces gads ir 1990. gads: A B Kopā A + B 1990 1991 1992 1993 100 105,0 107,1 110,3 300 400 330,0 297,0 282,2 435,0 405,6 395,0 400 435,0 404,1 392,5 Acīmredzot A un B summa vairs nav vienāda ar kopsummu. Tā ir labi pazīstamā “nepievienojamības” problēma. Kaut jo tas ir vienīgais skaitlis, kas atbilst arī pastāv šī problēma, “pareizais” apjoms 1993. gadam ir 395, nevis 392,5, iepriekš aprēķinātajām kopsummas pieauguma likmēm. Turklāt šādi pieauguma likmes pa gadiem nemainīsies līdz ar atsauces gada maiņu. Neatbilstības starp A, B un to kop- summu nevajadzētu izlīdzināt, bet gan izskaidrot lietotājiem. Šīs neatbilstības nevar interpretēt kā norādi uz rezultātu ticamību. 146 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. II DAĻA CENU UN APJOMU NOTEIKŠANA SASKAŅĀ AR PIEEJU PRODUKCIJAI II. 1. Metožu klasifikācija Šā pielikuma atlikušajā daļā lietos šādu metožu klasifikāciju: A metodes: visatbilstošākās metodes B metodes: metodes, ko var lietot gadījumā, ja nevar piemērot A metodi C metodes: metodes, ko nedrīkst lietot. II. 2. Tirgus produkcija un produkcija pašu galīgajam lietojumam Šajā iedaļā iztirzāti aprēķini attiecībā uz tirgus produkciju un produkciju pašu gala lietojumam. Pirmkārt, noteikti daži principi attiecībā uz dažādām metodēm, lai aprēķinātu pievienoto vērtību pastāvīgajām cenām. Ar šiem principiem paredz vispārīgus kritērijus, lai klasificētu metodes A, B un C metodēs. Tomēr šie principi, pamatojoties uz principu “produkts pēc produkta”, vispirms jāpiemēro visiem tirgus produkcijas veidiem, lai sniegtu īpašus ieteikumus attiecībā uz metodēm, kas jāpiemēro katrā gadījumā. Attiecībā uz izvēli starp divkāršo rādītāju un vienkāršo rādītāju metodēm, var noteikt šādu klasifikāciju: A metode. ESA 95 skaidri noteikts (10. 28. punkts), ka divkāršā deflācija teorētiski ir pareizā metode, jo pievienoto pastā- vošās cenas vērtību vērtē arī kā starpību starp produkciju un starpposma patēriņu. Šis arguments faktiski attiecas uz visām divkāršā rādītāja metodēm (piemēram, produkcijas ekstrapolāciju pēc apjoma rādītāja un starpposma patēriņa deflācijas). Var minēt vēl dažus iemeslus, kādēļ priekšroku dod divkāršā rādītāja metodēm: — izmantotie rādītāji ir produkcijas vai ieguldījuma rādītāji. Vienkāršā rādītāja metodēs šādus rādītājus tieši piemēro pievienotajai vērtībai — tas ir mazāk atbilstoši, — divkāršā rādītāja metodes sniedz neatkarīgu produktivitātes izmaiņu novērtējumu. B metode. Praktiski var rasties vajadzība izmantot metodes, kuru pamatā ir vienkāršie rādītāji, piemēram, sakarā ar nepietiekamiem datiem par starpposma patēriņu vai tādēļ, ka datu ticamība nav pietiekama. Attiecībā uz to rādītāju atbilstību, kuri jālieto attiecībā uz kārtējā gada vērtību deflāciju vai bāzes gada vērtību ekstra- polāciju, var lietot šādus kritērijus: — rādītāja atbilstības pilnīgums produkta grupai. Piemēram, tas, vai rādītājs attiecas uz visiem produktiem, kas ir grupā, vai tikai uz tādu to daļu kā produkti, ko pārdod mājsaimniecībām, — rādītāja vērtēšanas bāze. Attiecībā uz tirgus produkciju tām vajadzētu būt pamatcenām, nevis, piemēram, pirkšanas cenām vai ieguldījuma izmaksām, — rādītājā būtu jāņem vērā kvalitātes izmaiņas, iekļaujot tās apjoma aprēķinos, — konceptuālā atbilstība starp rādītāju un valsts kontu jēdzieniem. No šiem kritērijiem izriet šādi vispārīgi secinājumi par rādītāju atbilstību, taču, kā minēts iepriekš, šie vispārīgie secinā- jumi tad ir jāpiemēro, pamatojoties uz principu “produkts pēc produkta”, attiecībā uz visiem tirgus produkcijas veidiem, lai sniegtu īpašus ieteikumus attiecībā uz metodēm, kas jāpiemēro katrā gadījumā. A, B un C metožu atšķiršanai šādi kritēriji ir absolūti kritēriji, t. i. , tie nav atkarīgi no datu pieejamības. Praktiski var gadīties tā, ka A metodes nav pieeja- mas un jāmēģina izmantot B metodes. A metode. Pieejā produkcijai, lietojot atbilstošus produkcijas cenu indeksus, ko parasti sauc par ražotāja cenu indeksiem (PPI), principā būs A metode. Attiecībā uz katru produktu būtu jāveic deflācija ar atbilstošu PPI. Attiecīgais PPI atbilst šādiem kritērijiem: — tas ir tieši šā produkta(-u) (grupas) (iekšzemes un eksporta) cenas(-u) indekss, — tajā ņem vērā produkta(-u) kvalitātes izmaiņas, 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 147 — to vērtē pēc pamatcenām, — tā pamatā esošās koncepcijas atbilst valsts kontu koncepcijām. Ja var pierādīt, ka metode ir pilnīgi ekvivalenta PPI lietošanai, to var uzskatīt arī par A metodi. B metode. Ja nav pieejams atbilstošs PPI, pastāv vairāki alternatīvi rādītāju veidi. Piemēram, šīs parasti būs B metodes: — mazāk atbilstošs PPI, piemēram, indekss bez kvalitātes pielāgojumiem vai tāds indekss, kas aptver mazāk vai vairāk nekā produktu grupa, — patēriņa cenu indekss (CPI). Piemēro tos pašus kritērijus, kas attiecas uz PPI (CPI parasti jākoriģē, ņemot vērā nodo- kļus, subsīdijas un peļņu, lai iegūtu vērtējumu pamatcenās), un turklāt svēršanai vajadzētu būt atbilstošai, un kon- cepcijām būtu jāatbilst valsts kontu koncepcijām, — produkcijas apjoma rādītāji. Apjoma rādītājos būtu jāņem vērā arī kvalitātes izmaiņas. To var daļēji panākt, pietie- kami detalizēti piemērojot apjoma rādītājus, lai ņemtu vērā konta strukturālās izmaiņas. Šajos rādītājos kopumā nav ievēroti visi četri iepriekšminētie kritēriji. C metode. Dažu citu iespējamo rādītāju lietošana, kā turpmāk norādīts, parasti būs C metodes: — ieguldījuma metodes (tirgus produkcijai), — sekundārie rādītāji, t. i. , rādītāji, kas nav tieši saistīti ar produkciju, — PPI, CPI vai apjoma rādītāji, kas vispār neatbilst attiecīgajam(-iem) produktam(-iem), piemēram, kopējais CPI. Šādi rādītāji kopumā daudz lielākā mērā nekā B metodes nebūt neatbildīs šiem četriem kritērijiem. Šos kritērijus tagad piemēros turpmāk norādītajiem katras CPA grupas produktiem. Tirgus produkciju un produkciju pašu galīgajam lietojumam iztirzās kopā. ESA 95 3. 49. punktā noteikts, ka “produkcija pašu galīgajam lietojumam jāvērtē pēc pamatcenām līdzīgiem produktiem, ko pārdod tirgū”. Tādējādi principi attiecībā uz deflāciju produkcijai pašu galīgajam lietojumam ir tie paši, kas attiecībā uz tirgus produkciju. Attiecībā uz katru produktu veidu, mērķis ir noteikt A, B un C metodes. Ja attiecībā uz noteiktu produktu veidu, atbil- stoša PPI lietošana nerada īpašas problēmas (t. i. , A metode ir iespējama), veidu, kādā citi konkrētie rādītāji atbilst šiem kritērijiem, neiztirzā. Tomēr ievērojamam skaitam produktu veidu nav iespējams noteikt A, B un C metodes. To veiks pētniecības programmā. Pētniecības programmā varētu arī izpētīt klasifikācijas tālāku uzlabošanu attiecībā uz produk- tiem, kuru sākotnējā klasifikācija ir norādīta turpmāk. Šajā tekstā ir iztirzāts galvenokārt produkcijas novērtējums pastāvīgās cenās. Attiecībā uz divkāršā rādītāja metodēm jāveic arī starpposma patēriņa deflācija. Ieteicamā metode starpposma patēriņa deflācijas veikšanai ir “produkts pēc pro- dukta”, izmantojot faktiskos cenu datus par starpposma patēriņu, kuri gūti no pircējiem. Tomēr praksē tas bieži vien nav iespējams. Tādēļ iekšzemē ražotu produktu starpposma patēriņa deflāciju var veikt, izmantojot to pašu metodi, kas turpmāk aprakstīta attiecībā uz šā produkta produkciju, ņemot vērā vērtējuma starpību (starpposma patēriņu vērtē pir- kšanas cenās). Īpaša uzmanība būtu jāpievērš importētu produktu starpposma patēriņa deflācijai. Turklāt būtu jāņem vērā cenu atšķirības dažādiem lietotājiem. Piemērs tam ir elektrība, kurai var pastāvēt liela cenu diskriminācija starp dažādām lietotāju kategorijām. Attiecībā uz starpposma patēriņa aprēķināšanu, ja cenas ir pastāvīgas, svarīgs faktors, kas jāņem vērā, ir tas, kā produk- cijas neuzticamu novērtējumu (piemēram, kādam ar uzņēmējdarbību saistītam pakalpojumu veidam) ietekmi, ja cenas ir pastāvīgas, var mazināt kopējā IKP līmenī, ja cenas ir pastāvīgas. Pieejā produkcijai neuzticamu deflatoru vai netiešo deflatoru ietekmi attiecībā uz kopējā IKP aprēķināšanu, ja cenas ir pastāvīgas, samazina līdz minimumam, ja — kontus, ja cenas ir pastāvīgas, sastāda attiecībā uz piedāvājumu un lietojumu, — šajos kontos vienmēr izmanto divkāršo rādītāju metodes, — jebkurus neuzticamus deflatorus produkcijai izmanto arī starpposma patēriņa deflācijai. Piedāvājuma un lietojuma tabulu izmantojumam nolūkā integrēt aprēķinus, kombinējot tās ar divkāršo deflāciju, tādējādi ir svarīga loma, lai līdz minimumam samazinātu neprecizitātes kopējā IKP līmenī, ja cenas ir pastāvīgas. 148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. CPA A. Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti CPA B. Zivis Vairākumu pastāvošo cenu aprēķinu attiecībā uz šiem produktiem pamato ar informāciju par cenām un daudzumiem. Šo informāciju var un tādēļ arī vajadzētu izmantot, lai aprēķinātu produkciju pastāvīgās cenās. Informāciju par daudz- umu vajadzētu koriģēt atbilstoši kvalitātes izmaiņām, ja vien tas ir vajadzīgs. Dažos gadījumos sastāda arī faktiskos PPI. Visas šīs metodes ir A metodes. CPA C. Kalnrūpniecības un atklātu karjeru izstrādes produkti CPA D. Rūpniecības produkti CPA E. Elektroenerģija, gāze, siltums un karstais ūdens Attiecībā uz šīm trim produktu grupām dalībvalstis jau tagad iesniedz Eurostat daudzus PPI. Šo PPI izmantošana, ja ievēro iepriekš minētos kritērijus, attiecībā uz šiem produktiem ir A metode. Šie dati tad būtu jāizmanto, aprēķinot pastāvīgās cenas. Pastāv dažas būtiskas problēmas, mērot īpašu produktu cenas un apjomus. Tas jo īpaši attiecas uz: — datoriem un citām informācijas apstrādes iekārtām, — tādām lielām iekārtām kā lidaparāti un kuģi. Attiecībā uz šiem produktiem cenu noteikšana parasti ir ļoti grūta, tomēr ekonomiski tie ir visai nozīmīgi. Procedūru uzlabošanu attiecībā uz šiem produktiem jāpēta pētniecības programmā. CPA F. Būvdarbi Attiecībā uz būvdarbiem cenu un apjomu noteikšanu bieži vien sarežģī, piemēram, daudzu šo produktu unikālais rak- sturs. Metodoloģijas problēmas būvniecības produkcijas novērtēšanā, ja cenas ir pastāvīgas, detalizētu jāpēta pētniecības programmā. CPA G. Vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības pakalpojumi, mehānisko transportlīdzekļu, motociklu un personiskās lietošanas un saimniecības preču remonta pakalpojumi 50. Tirdzniecība ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem un motocikliem, to apkopes un remonta pakalpojumi; auto- degvielas mazumtirdzniecības pakalpojumi Šajā grupā ietilpst divi produktu veidi: — pakalpojumu sniegšana mehānisko transportlīdzekļu un motociklu apkopei un remontam, — tirdzniecības peļņa no mehānisko transportlīdzekļu, motociklu un autodegvielas pārdošanas. Attiecībā uz pirmo produkcijas veidu, varētu būt pieejami PPI, tādā gadījumā tie atbilst A metodei. Ja tie nav pieejami, produktu deflāciju var veikt, izmantojot CPI (koriģējot atbilstoši jebkādiem nodokļiem vai subsīdijām), tā ir B metode, jo tā varētu pietiekami neaptvert izdevumus, kas saistīti ar uzņēmējdarbību. Tirdzniecības peļņas deflācijai būtu jāpieņem tās pašas procedūras, kas aprakstītas turpmāk attiecībā uz vairumtirdz- niecību. 51. Vairumtirdzniecības un komisijas tirdzniecības pakalpojumi, izņemot tirdzniecību ar mehāniskajiem transportlī- dzekļiem un motocikliem Šīs grupas produkciju galvenokārt veido peļņa no vairumtirdzniecības. Attiecībā uz peļņu var piemērot šādus noteiku- mus. A metode. A metode attiecībā uz peļņas produkciju ir metode, kurā ņem vērā tirdzniecības pakalpojumu kvalitātes izmaiņas. To var panākt, veicot deflāciju atsevišķi attiecībā uz pārdošanu un pirkšanu, ko veic tirgotāji (atbilstoši ņemot vērā izmaiņas, kas atklātas inventarizācijā). Šajā nolūkā ir vajadzīgi ļoti augstas kvalitātes cenu indeksi. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 B metode. B metodi var izmantot kā pieņēmumu, ka peļņas apjoms ir atkarīgs no apgrozījuma apjoma. Ar to pieņem, ka peļņas attiecības ir nemainīgas, ja cenas ir pastāvīgas. Vienkāršākais veids, kā to piemērot, ir ekstrapolēt kopējo peļņas produkciju ar apgrozījuma apjoma indeksu. Apgrozī- juma apjoma indeksu var iegūt, piemērojot deflāciju attiecībā uz apgrozījumu ar apgrozījuma cenu indeksu. Šīs vienkāršās metodes uzlabojums paaugstinātu detalizācijas pakāpi attiecībā uz produktu, vēlams, aprēķinot tirdzniecī- bas peļņu, ja cenas ir pastāvīgas, piedāvājuma un lietojuma tabulu detalizētā sistēmā. Tad peļņas attiecību pret konkrētu darījumu, ko aprēķina noteiktā bāzes gadā, var piemērot šā darījuma apjomam kārtējā gadā. Tādējādi peļņas apjoms pie- aug līdz ar preču plūsmas apjomu. Vēl vienā šīs procedūras uzlabojumā ņem vērā izmaiņas tirdzniecības kanālos (piemēram, pārejā no maziem vietējiem veikaliem uz lieliem lielveikaliem). Tas iekļautu dažas tirdzniecības pakalpojumu kvalitātes izmaiņas apjoma kompo- nentā. Šādas metodes būtu jāuzskata par B metodēm, jo nevar ņemt vērā tirdzniecības pakalpojumu kvalitātes izmaiņas. C metode. Jebkura cita metode, piemēram, peļņas produkcijas deflācija tieši ar apgrozījuma cenu indeksu. 52. Mazumtirdzniecības pakalpojumi, izņemot tirdzniecību ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem un motocikliem; personiskās lietošanas un saimniecības preču remonts Attiecībā uz mazumtirdzniecības peļņas produkciju būtu jāizmanto tas pats pieņēmums, kas minēts iepriekš attiecībā uz vairumtirdzniecību. Priekšrocība šeit ir tāda, ka pastāv labs mazumtirdzniecības apgrozījuma cenu indeksa mērs CPI. Lai iegūtu apjomu indeksu konkrētas preces mazumtirdzniecības apgrozījumam, deflācijas veikšanai var izmantot attiecīgo CPI posteni. Attiecībā uz personiskās lietošanas un saimniecības preču remontu var izmantot CPI. Tā kā izdevumi, kas saistīti ar uzņēmējdarbību, šiem pakalpojumiem būs nelieli, CPI būs visai piemērots, un to varētu uzskatīt par A metodi. Tomēr būs jāpiemēro dažādas CPI grupas, jo šeit iekļauti dažādi atšķirīgi produkti. Tādēļ deflācija ir vajadzīga detalizētā līmenī, lai varētu piemērot dažādās detalizētas CPI grupas. CPA H. Viesnīcu un restorānu pakalpojumi A metode attiecībā uz viesnīcām un restorāniem ir deflācija ar attiecīgu PPI. Gadījumā, ja PPI nav, kā tuvinājumu var izmantot CPI. Šajā gadījumā tā ir B metode, jo neņem vērā izdevumus, kas saistīti ar uzņēmējdarbību. CPA I. Transporta, glabāšanas un komunikāciju pakalpojumi 60. , 61. un 62. Sauszemes, ūdens un gaisa transports Deflācija attiecībā uz pasažieru un kravas transportu būtu jāveic atsevišķi. Pasažieru transportam A metode ir atbilstošo PPI izmantošana. Gadījumā, ja tie nav pieejami, B metodes ir šādas meto- des: — deflācija ar CPI ar noteikumu, ka tajā pietiekoši ņem vērā kvalitātes izmaiņas, — ekstrapolācija ar pasažierkilometru skaita rādītāju ar noteikumu, ka šis rādītājs ir pieejams attiecībā uz pietiekamu transporta kategoriju skaitu. Vismaz būtu atsevišķi jāizdala dažādi klašu veidi (piemēram, pirmā un otrā klase dzelz- ceļa transportā, biznesa un tūristu klase gaisa transportā u. c. ). Šīs metodes jāpiemēro individuāli vismaz šādiem (pasažieru) transporta veidiem, ja tie dalībvalstīs ir nozīmīgi: — dzelzceļa transports, — citi sauszemes transporta veidi, 150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. — ūdens transports, — gaisa transports. Ja šāda iedalījuma nav, tad šīs metodes ir C metodes. Jebkuras citas metodes (piemēram, izmantojot pasažieru skaitu kā apjoma rādītāju) arī ir C metodes. Kravas transportam A metode ir atbilstošo PPI izmantošana. Ja tie nav pieejami, B metode ir šāda metode: — var pieņemt, ka transporta pakalpojumu apjoms ir atkarīgs no pārvadāto preču apjoma. Šim nolūkam piemērots ir tāds rādītājs kā pārvadājumu tonnkilometri, lai gan acīmredzami nevar ņemt vērā kvalitātes izmaiņas transporta pakalpojumā. Jo sīkākas ziņas būs pieejamas attiecībā uz dažādu transporta veidu tonnkilometriem, jo labāks būs rezultāts. Šo metodi jāpiemēro individuāli vismaz šādiem (kravas) transporta veidiem, ja tie ir nozīmīgi dalībvalstīs: — dzelzceļa transports, — citi sauszemes transporta veidi, — cauruļvadu transports, — jūras un piekrastes ūdens transports, — iekšējo ūdensceļu transports, — gaisa transports. Ja šāda iedalījuma nav, tad šīs metodes ir C metodes. pārvadātās tonnas) arī ir C metodes. Jebkuras citas metodes (piemēram, kā rādītāju izmantojot Gan attiecībā uz pasažieru, gan kravas transportu pareizai deflācijai principā vajadzīgi pastāvošo cenu dati iepriekš minētajos iedalījumos kā svērtie lielumi. Ja šāda informācija nav pieejama pastāvošajās cenās, varētu izmantot citus svērtos lielumus, lai svērtu rādītājus katram izdalītajam transporta veidam. Šiem citiem svērtajiem lielumiem vajadzētu būt cik iespējams tuvinātiem pastāvošajām vērtībām. 63. Atbalsta un palīgtransporta pakalpojumi; tūrisma aģentūru pakalpojumi Šī grupa aptver plašu pakalpojumu klāstu, tādējādi nav iespējams norādīt noteiktu metodi vai rādītāju. Tādēļ to attiecina uz metožu un rādītāju vispārīgo klasifikāciju. Attiecībā uz tūrisma aģentūrām ESA 95 sniedz konkrētus ieteikumus (skat. 10. 39. punktu). 64. Pasta un telekomunikāciju pakalpojumi Pasta un telekomunikāciju pakalpojumu novērtēšanu pastāvīgās cenās sarežģī arvien plašākais sniegto dažādu veidu pakalpojumu un piedāvāto tarifu klāsts. Šā iemesla dēļ konkrētus ieteikumus attiecībā uz šiem produktiem piemērojamo praksi izstrādā kā pētniecības programmas daļu. CPA J. Finanšu starpniecības pakalpojumi Attiecībā uz tādiem produktiem kā finanšu starpniecības pakalpojumi, ko mēra netieši (FISIM), vērtspapīru un ārējās tirdzniecības peļņa un apdrošināšana, produkciju pastāvošajās cenās definē kā bilanci starp dažādiem darījumiem. Jāno- saka saskaņota definīcija un produkcijas mērs, ja cenas ir pastāvīgas. Uzskaite par kvalitātes izmaiņām finansēs un apdrošināšanā ir vēl viens jautājums, kas tālāk jāizvērtē tāpat kā to finan- siālo pakalpojumu novērtējuma salīdzināmība, kuriem noteiktas konkrētas cenas. Īpašus ieteikumus attiecībā uz šiem produktiem piemērojamo praksi izstrādās kā pētniecības programmas daļu. CPA K. Nekustamā īpašuma, nomas un uzņēmējdarbības pakalpojumi Dzīvokļu pakalpojumi Dzīvokļu pakalpojumu produkcijas novērtēšanai pastāvošajās cenās visas dalībvalstis ieviesīs tā saukto stratifikācijas metodi, lai mērītu produkciju NKP mērķiem līdz 1998. vai 1999. gadam (1). (1) Komisijas Lēmums 95/309/EK, Euratom (OV L 186, 5. 8. 1995. , 59. lpp. ) un Komisijas Lēmums 97/619/EK, Euratom (OV L 252, 16. 9. 1997. , 33. lpp. ). 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151 Pēc šīs metodes būtībā objektīvi novērtē produkciju pēc pastāvošajām cenām, izmantojot datus par dzīvokļu daudzumu un kvalitāti, un cenām, ko maksā par to lietošanu. Tādēļ pēc definīcijas deflācijai būs vajadzīga informācija par produk- cijas cenu. Tā pati informācija par cenām, kvalitāti un daudzumu būtu jāizmanto, lai veiktu novērtēšanu, ja cenas ir pastāvīgas. Iepriekš minētās pieejas piemērošanu var raksturot kā A metodi. Tas paver iespēju ņemt vērā kvalitātes izmaiņas dzīvokļu pakalpojumos. Citi nomas, nekustamā īpašuma un uzņēmējdarbības pakalpojumi Attiecībā uz šiem pakalpojumiem var būt grūti savākt ražotāju cenu datus, piemēram, dažu šo produktu unikālā rak- stura dēļ. Tādējādi tā vietā var izmantot daudzus dažādus alternatīvus cenu vai apjomu izmaiņu mērus, kas bieži vien ir netiešie vai sekundārie mēri. Šo netiešo mēru piemērotība jāizvērtē attiecībā uz katru šīs grupas pakalpojumu. Konkrētus ieteikumus izstrādās kā pētniecības programmas daļu. Īpaša uzmanība pētniecības programmā būtu jāpievērš datoru programmatūras produkci- jas deflācijai, kas arī ir iekļauta šajā produktu grupā. CPA M. Izglītības pakalpojumi CPA N. Veselības aizsardzības un sociālie pakalpojumi Dažās dalībvalstīs veselības aprūpes un izglītības galvenās sastāvdaļas uzskaita kā tirgus produkciju, turpretī citās dalīb- valstīs tās uzskaita kā ārpustirgus produkciju. Attiecībā uz metodēm, kas vajadzīgas, lai mērītu produkciju, ja cenas ir pastāvīgas, būtu jāņem vērā vajadzība panākt salīdzināmu statistiku šīm abām valstu grupām. Tirgus produkcijas deflācijai paredzētajā cenu statistikā būtu jāatspoguļo produkta kopējā cena, ne tikai patērētāju ieguldījums kopējā cenā vai nosacītajā tarifu cenā. Cenu statistikā būtu jāņem vērā arī veselības aprūpes un izglītības produktu kvalitātes izmaiņas. izmantojot cenu statistiku vai citas metodes, Īpašus ieteikumus attiecībā uz šiem produktiem piemērojamo praksi, izstrādās kā pētniecības programmas daļu. Šī programma attieksies gan uz šo pakalpojumu tirgus produkciju, gan, kā turpmāk aprakstīts, to ārpustirgus produkciju. CPA O. Citi komunālie, sociālie un personālie pakalpojumi Attiecībā uz šiem pakalpojumiem ražotāju cenu dati bieži vien nav pieejami un to vietā parasti izmanto alternatīvus rādītājus. Tāpat kā veselības aprūpei un izglītībai dažām šīs grupas darbībām var būt tirgus un ārpustirgus produkcija, un statistikas metodēs tas jāņem vērā. Īpašus ieteikumus attiecībā uz šiem produktiem piemērojamo praksi izstrādās kā pētniecības programmas daļu. CPA P. Privātās mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas Šo produkciju, kas ir produkcija pašu galīgajam patēriņam, parasti vērtē kā kompensāciju nodarbinātajām personām, ieskaitot jebkurus ienākumus atvietojamās lietās. Parastās metodes, lai veiktu aprēķinus pastāvīgās cenās, ir CPI datu vai algu datu izmantošana deflācijai vai apjoma eks- trapolācijas izmantošana (kā ekstrapolatoru izmantojot darbinieku skaitu). Principā izmantotos deflatorus (CPI vai algu datus) būtu jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tajos pareizi ņem vērā ienākumus atvietojamās lietās. Šajās metodēs neņem vērā produktivitātes izmaiņas, taču tam būs tikai nenozīmīgas sekas attiecībā uz IKP. Šādas meto- des ir B metodes, ja vien tajās neņem vērā produktivitātes izmaiņas (šajā gadījumā tās ir A metodes). Nodokļi un subsīdijas produktiem un importam un PVN ESA 95 10. 47. līdz 10. 52. punkts pietiekoši detalizēti nosaka principus, kas jāpiemēro, lai ievērtētu nodokļus un subsīdi- jas produktiem un importam un PVN, ja cenas ir pastāvīgas. Šie principi atbilst A metodei. 152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. II. 3. Ārpustirgus produkcija Kā norādīts iepriekš, statistikas metodēm produkcijas mērīšanai, ja cenas ir pastāvīgas, jāsniedz salīdzināma statistika kā tirgus, tā ārpustirgus produkcijai, jo īpaši tādiem pakalpojumiem kā izglītība un veselības aprūpe. Ārpustirgus pakalpojumiem produkciju, rādītājus, vai bāzes gada apjoma ekstrapolāciju). Var izmantot arī dažus citus cenu datus. ja cenas ir pastāvīgas, var novērtēt, vai un izmantojot produkcijas apjoma ieguldījuma metodes (piemēram, darbaspēka vai citu ieguldījumu deflāciju vai darbaspēka ieguldījuma Atšķirību starp A, B un C metodēm attiecībā uz ārpustirgus pakalpojumiem noteiks pētniecības programmā. II. 3. 1. CPA M. Izglītība Ārpustirgus izglītības produkciju, ja cenas ir pastāvīgas, var aprēķināt, izmantojot vai nu produkcijas apjoma rādītājus, vai ieguldījuma metodes. (vai nu ar produkcijas Konkrētus ieteikumus attiecībā uz metodēm, ko izmanto izglītības produkcijas novērtēšanai apjomu rādītājiem, ieguldījuma metodēm, vai attiecībā uz tirgus produkciju cenu datiem), izstrādās kā pētniecības pro- grammas daļu. Šajā programmā novērtēs arī uzskaiti attiecībā uz kvalitātes izmaiņām. II. 3. 2. CPA N (daļa). Veselība Ārpustirgus veselības aprūpes produkciju, rādītājus vai ieguldījuma metodes. ja cenas ir pastāvīgas, var aprēķināt arī, izmantojot produkcijas apjoma Īpašus ieteikumus attiecībā uz veselības aprūpes produkcijas novērtēšanai izmantojamajām metodēm (vai nu ar produk- cijas apjomu rādītājiem, ieguldījuma metodēm, vai attiecībā uz tirgus produkciju cenu datiem) izstrādās kā pētniecības programmas daļu. Šajā programmā novērtēs arī uzskaiti attiecībā uz kvalitātes izmaiņām, kam ir īpaša nozīme attiecībā uz veselības aprūpes produkciju. II. 3. 3. Cita ārpustirgus produkcija Citai ārpustirgus produkcijai var būt daudzas dažādas formas. Dažkārt to sniedz individuāli (piemēram, sociālās aprūpes dienesti), turpretim citkārt kolektīvi (piemēram, aizsardzības dienesti). Tomēr vēl citkārt tai var būt individuālais ele- ments un kolektīvais elements (piemēram, policijas dienesti, kas ESA 95 klasificēti kā kolektīvie dienesti). Produkcijas apjoma rādītājus var izmantot, lai novērtētu produkciju, ko sniedz individuāli, un, iespējams, dažus pakalpo- jumu produkcijas veidus, ko sniedz kolektīvi. Attiecībā uz visiem šiem pakalpojumiem var izmantot ieguldījuma meto- des. Salīdzināmu rezultātu dēļ būs vajadzīga zināma saskaņošana attiecībā uz šo abu metožu piemērošanas veidu. Konkrētus ieteikumus attiecībā uz metodēm, ko izmanto šo produktu novērtēšanai rādītājiem, vai ieguldījuma metodēm), izstrādās kā pētniecības programmas daļu. (vai nu ar produkcijas apjomu III DAĻA CENU UN APJOMU NOTEIKŠANA SASKAŅĀ AR PIEEJU IZDEVUMIEM Izdevumu pusē IKP pastāvīgajās cenās ir galīgā patēriņa, kopējo pamatlīdzekļu veidošanas un neto eksporta summa. Attiecībā uz to rādītāju atbilstību, kuri jāpiemēro attiecībā uz kārtējā gada vērtību deflāciju vai bāzes gada vērtību eks- trapolāciju izdevumu pusē, var izmantot šādus kritērijus: — rādītāja atbilstības pilnīgums produkta grupai. Piemēram, vai šis rādītājs attiecas uz visiem attiecīgās grupas produk- tiem, vai tikai to daļu, 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 153 — rādītāja vērtēšanas bāze. Attiecībā uz galīgo patēriņu un kopējo pamatlīdzekļu veidošanu tām drīzāk jābūt pirkšanas cenām, nevis, piemēram, ražotāja cenām, — rādītājā būtu jāņem vērā kvalitātes izmaiņas, iekļaujot tās apjoma novērtējumā, nevis cenu novērtējumā, — konceptuālā atbilstība starp rādītāju un valsts kontu jēdzienu. No šiem kritērijiem izriet šādi vispārīgi secinājumi par cenu un apjomu mērīšanas procedūrām dažādās pieejas izdevu- miem kategorijās. Galīgais patēriņš mājsaimniecībās Attiecībā uz galīgo patēriņu mājsaimniecībās (HFC), ja vajadzīgs, būtu jāveic deflācija, cik vien iespējams izmantojot informāciju no CPI. CPI var uzskatīt par piemērotu, ja tas atbilst šādiem kritērijiem: — tas ir indekss, kas attiecas tieši uz šo produktu (grupu), — tajā ir pienācīgi ņemtas vērā produkta(-u) kvalitātes izmaiņas, — tas ir novērtēts pirkšanas cenās, iekļaujot PVN, — CPI pamatkoncepcijas atbilst valsts kontu koncepcijām. Ja CPI nav pieejams noteiktam produktam, tad jāizmanto citi, aptuvenāki rādītāji. Tie varētu būt PPI, eksporta vai importa cenu indeksi vai varbūt noteiktos apstākļos apjoma rādītāji. Šādas metodes ir B metodes. C metodēm atbilst tādu indeksu izmantošana, kuri vispār neatbilst attiecīgajam produktam(-iem). Galīgais patēriņš valdībā (GFC) un galīgais patēriņš NPISH Attiecībā uz šīm galīgā patēriņa grupām var piebilst to pašu, ko attiecībā uz ārpustirgus produkcijas novērtēšanu pieejā produkcijai (II. 3. iedaļa), jo valdības un NPISH ražoto preču un sniegto pakalpojumu vērtība ir šo kategoriju galvenie komponenti (ESA 95 3. 78. un 3. 79. punkts). Ja valdība pērk tirgus ražotāju ražotas preces un pakalpojumus, ko tās sniedz mājsaimniecībām, bez jebkādas pārveides kā sociālu palīdzību atvietojamās lietās, kas arī ir daļa no galīgā patēriņa valdībā (ESA 95 3. 79. punkts), tad šim pirku- mam piemēro deflāciju pēc attiecīgajiem cenu indeksiem, kas atbilst šīm (tirgus) precēm un pakalpojumiem. ESA 95 3. 85. punktā aprakstīta atšķirība starp individuālajām un kolektīvajām precēm un pakalpojumiem, ko sniedz valdības struktūras. Kad noteikta šī atšķirība, var viegli formulēt faktiskā gala patēriņa jēdzienu. Šī kontu attiecība nerada nekādas īpašas problēmas attiecībā uz novērtējumiem, ja cenas ir pastāvīgas. Kopējo pamatlīdzekļu veidošana Attiecībā uz kopējo pamatlīdzekļu veidošanu (GFCF) A metode ir faktisko ieguldījumu cenu indeksu izmantošana. Šādam indeksam būtu jāatbilst šādiem kritērijiem: — tas ir indekss, kas attiecas tieši uz šo produktu (grupu), — tajā ir pienācīgi ņemtas vērā produkta(-u) kvalitātes izmaiņas, — tas ir novērtēts pirkšanas cenās, iekļaujot PVN bez atlaidēm, — indeksa pamatkoncepcijas atbilst valsts kontu koncepcijām. Praksē bieži vien izmanto PPI, tās ir B metodes, ja tos nepārvērtē pirkšanas cenās. Uz konkrētu produktu PPI attiecas tās pašas piezīmes, kas iekļautas II. 2. iedaļā, to skaitā atsauces uz pētniecības programmu. Izmaiņas krājumos Svarīgi, lai krājumu deflāciju veiktu atbilstoši un neatkarīgi un to neaprēķinātu kā pastāvīgo cenu aprēķinu atlikuma postenī. ESA 95 10. 56. punktā noteikts, ka izmaiņas krājumos pastāvīgajās cenās var aprēķināt, piemērojot deflāciju attiecībā uz ieskaitījumiem un atskaitījumiem no krājumiem atsevišķi ar atbilstošiem cenu indeksiem. Ja krājumu apjomu un cenu izmaiņas nav pārāk lielas, alternatīva var būt krājumu izmaiņu tieša deflācija ar gada vidējo cenu indeksu. 154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Ir četri krājumu veidi (ESA 95 3 119. punkts): — materiāli un piegādes. Te var norādīt tos pašus principus, ko attiecībā uz starpposma patēriņa deflāciju II. 2. iedaļā, — nepabeigtie ražojumi. Šī kategorija būtu jāizpēta pētniecības programmā, — gatavā produkcija. Tai var piemērot deflāciju, izmantojot PPI pamatcenām, — preces tālākai pārdošanai. Tās vērtē cenās, par kurām tās pērk, bieži vien labs rādītājs tam ir PPI. Arī uzņēmuma peļņas problēma būtu jāpēta pētniecības programmā. Iegādes, izņemot vērtību nodošanu Šī kategorija būtu jāpēta pētniecības programmā. Preču un pakalpojumu eksports un imports Šī kategorija būtu jāpēta pētniecības programmā. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 155 II PIELIKUMS PĀREJAS LAIKS Pārejas laiks attiecībā uz 3. principu Valsts Līdz Īrija Portugāle Dānija Somija Nīderlande Itālija Vācija Beļģija 2004. gadam — 2000. gadam (1999. gadā bāzes gads būs 1990. gads) 2005. gadam — 2003. gadam 2005. gadam — Apvienotā Karaliste 2003. gadam Francija Spānija Grieķija Zviedrija Luksemburga Austrija — 2003. gadam — — — 2005. gadam


title: 98/694/EHTY: Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 1998, Kazakstaniin sovellettavista tietyistä toimenpiteistä tiettyjen EHTY:n perustamissopimuksessa tarkoitettujen terästuotteiden kaupassa

eurovoc_concepts:
Kazakhstan
import (EU)
import licence
iron and steel product
marketing
quantitative restriction

text: 8. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 332/7 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS, tehty 30 päivänä marraskuuta 1998, Kazakstaniin sovellettavista tietyistä toimenpiteistä tiettyjen EHTY:n perustamis- sopimuksessa tarkoitettujen terästuotteiden kaupassa (98/694/EHTY) NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, yhteisymmärryksessä komission kanssa, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Kazakstanista peräisin olevien, EHTY:n perustamissopi- muksen liitteessä I lueteltujen terästuotteiden tuonti kaik- kiin jäsenvaltioihin on luvanvaraista 1 päivästä tammi- kuuta 30 päivään kesäkuuta 1999. Tuontilupia myönne- tään vain 2 artiklassa määriteltyjen rajojen puitteissa. Kazakstanista peräisin olevien niiden terästuotteiden, joita koskee yksi tai useampi voimassa oleva päätöksen 98/402/ EHTY (1) nojalla myönnetty tuontilisenssi ja jotka on jo lähetetty yhteisöön ennen tämän päätöksen voimaantulo- päivää, tuonti on sovellettavien rajojen puitteissa sallittua 1 päivästä heinäkuuta 31 päivään joulukuuta 1998. 2 artikla Määrät, joiden tuontiin annetaan lupa, vahvistetaan koko yhteisössä kunkin tuoteryhmän osalta liitteessä II olevien kiintiöiden mukaisesti. Tuontilisenssin voimassaolokausi vahvistetaan neljäksi kuukaudeksi. Kokonaan tai osittain käymättä jääneet tuontilisenssit voidaan uusia kahdeksi vuodeksi. 3 artikla Jäsenvaltiot myöntävät lisenssit ja ilmoittavat siitä komis- siolle välittömästi. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille sään- nöllisesti siitä, miltä osin määrät on käytetty. Jäsenvaltiot ja komissio toimivat yhteistyössä sen varmis- tamiseksi, ettei näitä määriä ylitetä. 4 artikla Jos Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Kazakstanin välillä tehdään sopimus tiettyjen terästuotteiden kaupasta, ja sopimus tulee voimaan tämän päätöksen soveltamis- kauden aikana, kyseisen sopimuksen määräykset yhdessä sen täytäntöönpanemiseksi mahdollisesti toteutettujen toimenpiteiden kanssa korvaavat tämän päätöksen sään- nökset sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. jona se julkaistaan Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999. Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 1998. B. FERRERO-WALDNER Puheenjohtaja (1) EYVL L 178, 23. 6. 1998, s. 36 L 332/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 12. 98 SA. Levyvalmisteet SA1. Kelat 7208 10 00 7208 25 00 7208 26 00 7208 27 00 7208 36 00 7208 37 10 7208 37 90 7208 38 10 7208 38 90 7208 39 10 7208 39 90 7211 14 10 7211 19 20 7219 11 00 7219 12 10 7219 12 90 7219 13 10 7219 13 90 7219 14 10 7219 14 90 7225 20 20 7225 30 00 SA2. Painavat levyt 7208 40 10 7208 51 10 7208 51 30 7208 51 50 7208 51 91 7208 51 99 7208 52 10 7208 52 91 7210 69 10 7210 70 31 7210 70 39 7210 90 31 7210 90 33 7210 90 38 7211 14 90 7211 19 90 7211 23 10 7211 23 51 7211 29 20 7211 90 11 7212 10 10 7212 10 91 7212 20 11 7212 30 11 7212 40 10 7212 40 91 7212 50 31 7212 50 51 7212 60 11 7212 60 91 7219 21 10 7219 21 90 7219 22 10 7219 22 90 7219 23 00 7219 24 00 7219 31 00 7219 32 10 7219 32 90 7219 33 10 7219 33 90 7219 34 10 7219 34 90 7219 35 10 7219 35 90 7225 40 80 LIITE I 7208 52 99 7208 53 10 7211 13 00 SA3. Muut levyvalmisteet 7208 40 90 7208 53 90 7208 54 10 7208 54 90 7208 90 10 7209 15 00 7209 16 10 7209 16 90 7209 17 10 7209 17 90 7209 18 10 7209 18 91 7209 18 99 7209 25 00 7209 26 10 7209 26 90 7209 27 10 7209 27 90 7209 28 10 7209 28 90 7209 90 10 7210 11 10 7210 12 11 7210 12 19 7210 20 10 7210 30 10 7210 41 10 7210 49 10 7210 50 10 7210 61 10 LIITE II KIINTIÖT Levyvalmisteet SA1 (kelat): SA2 (painavat levyt): SA3 (muut levyvalmisteet): (tonneja) 14 629 5 123 4 140