title: Nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou

text: 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 23 31998R2533 L 318/8 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 27. 11. 1998 NARIADENIE RADY (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou a včas využívať kvalitnú štatistiku, ktorá odráža meniace sa ekonomické a finančné podmienky a berie do úvahy záťaž kladenú na spravodajských agentov; keďže pritom treba venovať pozornosť nielen plneniu úloh ESCB a jeho nezá- vislosti, ale tiež udržiavaniu záťaže, ktorá sa kladie na spra- vodajských agentov, na minime; keďže je preto vhodné definovať referenčnú spravodajskú skupinu z hľadiska kategórií ekonomických jednotiek a prí- slušných štatistických aplikácií, na ktorú sa obmedzujú šta- tistické právomoci ECB a z ktorej ECB určí aktuálnu spra- vodajskú skupinu na základe svojej právomoci vydávať nariadenia a smernice; keďže na zostavenie konsolidovanej súvahy sektora peňaž- ných finančných ústavov účastníckych členských štátov, ktorej cieľom je poskytnúť ECB komplexný štatistický obraz peňažného vývoja v účastníckych členských štátoch chápaných ako jedno ekonomické teritórium, je potrebná homogénna spravodajská skupina; keďže ECB vypracovala a udržiava zoznam peňažných finančných ústavov na štati- stické účely na základe všeobecnej definície týchto ústavov; keďže uvedená všeobecná definícia na štatistické účely sta- novuje, že peňažné finančné ústavy zahŕňajú úverové ústavy definované v legislatíve spoločenstva a všetky ostatné rezi- dentské finančné ústavy, ktorých činnosťou je prijímať vklady, resp. blízke náhrady vkladov od subjektov iných ako peňažné finančné ústavy, a na vlastný účet (prinajmen- šom z ekonomického hľadiska) poskytovať úvery, resp. robiť investície do cenných papierov; (3) (4) (5) so zreteľom na protokol (č. 3) o štatúte Európskeho systému cen- trálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej „štatút“), najmä jeho článku 5. 4, so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky (ďalej „ECB“) (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na stanovisko Komisie (3), v súlade s postupom stanoveným v článku 106 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a v článku 42 štatútu, (1) keďže článok 51 štatútu vyžaduje, aby ECB s pomocou národných centrálnych bánk zberala buď od príslušných národných orgánov, alebo priamo od ekonomických agen- tov štatistické informácie, ktoré sú nevyhnutné na plnenie úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej „ESCB“); keďže na uľahčenie plnenia týchto úloh, ktoré sa ustano- vujú v článku 105 zmluvy, najmä realizácie menovej poli- tiky, sa tieto štatistické informácie používajú predovšet- kým na tvorbu agregovaných štatistických informácií, pri ktorých identita jednotlivých ekonomických agentov nie je relevantná, ale môžu sa použiť aj na úrovni jednotlivých ekonomických agentov; keďže článok 52 štatútu vyžaduje, aby národné centrálne banky vykonávali v maximálnom možnom rozsahu úlohy uvedené v článku 5. 1. štatútu; keďže článok 54 štatútu vyžaduje, aby Rada definovala fyzické a právnické osoby, na ktoré sa vzťahujú spravodaj- ské požiadavky, režim dôvernosti a vhodné opatrenia na vynucovanie; keďže národné centrálne banky môžu na účely článku 5. 1. štatútu spolupracovať s ostatnými prí- slušnými orgánmi vrátane národných štatistických úradov a regulátorov trhu; (2) keďže na to, aby štatistické informácie boli účinným nástrojom plnenia úloh ESCB, definície a postupy ich zberu sa musia formulovať tak, aby ECB bola schopná flexibilne (1) Ú. v. ES C 246, 6. 8. 1998, s. 12. (2) Ú. v. ES C 328, 26. 10. 1998. (3) Stanovisko vydané 8. októbra 1998 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (6) keďže však aj tie poštové žírové ústavy, ktoré nespĺňajú všeobecnú definíciu peňažných finančných ústavov na štati- stické účely, môže byť potrebné podriadiť štatistickým spravodajským požiadavkám ECB v oblasti peňažnej 24 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 a bankovej štatistiky a štatistiky platobných systémov, pre- tože môžu vo veľkej miere prijímať vklady, resp. blízke náhrady vkladov a vykonávať činnosti platobných systé- mov; s medzami svojej právomoci, na účel získania kvalitnej konzistentnej štatistiky; (7) (8) (9) keďže v Európskom systéme národných a regionálnych účtov 1995 (1) (ďalej „ESA 95“) peňažné finančné ústavy preto obsahujú podsektory „centrálna banka“ a „ostatné peňažné finančné ústavy“ a môžu byť rozšírené len zara- dením kategórií ústavov z podsektora „ostatní finanční sprostredkovatelia okrem poisťovní a penzijných fondov“; keďže štatistika platobnej bilancie, medzinárodnej investič- nej pozície, cenných papierov, elektronických peňazí a pla- tobných systémov je potrebná na to, aby ESCB mohol plniť svoje úlohy nezávisle; keďže používanie termínov „právnické a fyzické osoby“ v článku 5. 4. štatútu sa musí interpretovať spôsobom, ktorý je v súlade s postupmi členských štátov v oblasti peňažnej a bankovej štatistiky a štatistiky platobnej bilan- cie a preto zahŕňa aj subjekty, ktoré nie sú podľa ich prí- slušných národných zákonov ani právnické osoby, ani fyzické osoby, patria však do príslušných podsektorov ESA 95; keďže spravodajské požiadavky môžu byť preto ulo- žené takým subjektom, ako obchodné partnerstvá, pobočky, podniky kolektívneho investovania do prevodi- teľných cenných papierov (UCITS) a fondy, ktoré vo svo- jich príslušných zákonodarstvách nemajú štatút právnic- kej osoby; keďže v týchto prípadoch sa spravodajská povinnosť ukladá tým osobám, ktoré podľa platných národných zákonov reprezentujú príslušné subjekty pred zákonom; (10) keďže bilančné štatistické správy ústavov, ktoré sa uvá- dzajú v článku 19. 1 štatútu, sa môžu používať aj na výpo- čet sumy minimálnych rezerv, ktoré môžu byť povinné držať tieto ústavy; (12) (13) keďže v začiatočných rokoch jednotného menového prie- storu efektívnosť nákladov môže vyžadovať, aby sa štati- stické spravodajské požiadavky ECB plnili dočasnými postupmi v dôsledku jestvujúcich obmedzení systémov zberu; keďže to môže znamenať najmä to, že v prípade finančného účtu platobnej bilancie sa údaje o zahranič- ných pozíciách alebo transakciách účastníckych členských štátov chápaných ako jedno ekonomické teritórium môžu v začiatočných rokoch jednotného menového priestoru zostavovať s použitím všetkých pozícií alebo transakcií medzi rezidentmi účastníckeho členského štátu a rezi- dentmi ostatných štátov; keďže limity a podmienky, v rámci ktorých je ECB opráv- nená ukladať sankcie podnikateľským subjektom za nespl- nenie povinností ustanovených v nariadeniach a rozhod- nutiach ECB, sa definovali v súlade s článkom 34. 3. štatútu v nariadení Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998, týkajúcom sa právomocí Európskej centrálnej banky ukla- dať sankcie (2); keďže v prípade rozporu medzi ustanove- niami uvedeného nariadenia a tohto nariadenia umožňu- júceho ECB ukladať sankcie platia ustanovenia tohto nariadenia; keďže sankcie za nesplnenie povinností usta- novených v tomto nariadení sa nedotýkajú možnosti ESCB ustanoviť príslušné vynucovacie opatrenia v jeho vzťahoch s protistranami vrátane čiastočného alebo úplného vyrade- nia spravodajského agenta z operácií menovej politiky v prípade závažného porušenia požiadaviek štatistického spravodajstva; (14) keďže nariadenia, ktoré ECB vypracovala podľa článku 34. 1 štatútu, neposkytujú žiadne práva, ani neukladajú žiadne povinnosti neúčastníckym členským štátom; (11) keďže riadiaca Rada ECB má úlohu určiť rozdelenie úloh medzi ECB a národné centrálne banky, čo sa týka zberu a overovania štatistických informácií a ich vynucovania, berúc do úvahy princíp ustanovený v článku 5. 2 štatútu, ako aj úloh, ktoré prevezmú národné orgány v súlade (15) keďže Dánsko, odvolávajúc sa na odsek 1 protokolu (č. 12) o určitých ustanoveniach týkajúcich sa Dánska, dostalo oznámenie v spojitosti s Edinburským rozhodnutím z 12. decembra 1992, že sa nebude zúčastňovať na tretej etape Hospodárskej a menovej únie; keďže preto sa podľa odseku 2 uvedeného protokolu na Dánsko budú vzťaho- vať všetky články a ustanovenia zmluvy a štatútu, ktoré sa týkajú derogácie; (1) Ú. v. ES L 310, 30. 11. 1996, s. 1. (2) Ú. v. ES L 318, 27. 11. 1998, s. 4. 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 25 (16) keďže podľa odseku 8 protokolu (č. 11) o určitých ustano- veniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska článok 34 štatútu neplatí pre Spojené kráľovstvo, kým sa nezúčastňuje v tretej etape Hospodár- skej a menovej únie; porušenie povinnosti mlčanlivosti, s výhradou zlúčených ustanovení článkov 12 a 18 protokolu o privilégiách a imu- nitách Európskych spoločenstiev; (17) keďže hoci sa uznáva, že štatistické informácie potrebné na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB nie sú rovnaké pre účastnícke a neúčastnícke členské štáty; článok 5 štatútu platí pre účastnícke ako aj neúčastnícke členské štáty; keďže táto skutočnosť spolu s článkom 5 zmluvy znamenajú povinnosť navrhnúť a implementovať na národnej úrovni všetky opatrenia, ktoré členské štáty považujú za vhodné na vykonávanie zberu štatistických informácií potrebných na plnenie štatistických spravodaj- ských požiadaviek ECB a na včasnú prípravu v oblasti šta- tistiky, aby sa mohli stať účastníckymi členskými štátmi; (21) keďže možné využitie štatistických informácií na realizá- ciu úloh, ktoré sa majú vykonávať prostredníctvom ESCB podľa článku 105 zmluvy, znižujúc súčasne celkovú spra- vodajskú záťaž, znamená, že režim dôvernosti definovaný v tomto nariadení sa musí v určitej miere odlišovať od vše- obecných princípov spoločenstva a medzinárodných prin- cípov štatistickej dôvernosti, najmä od ustanovení o štati- stickej dôvernosti v nariadení rady (EC) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike spoločenstva (2); keďže, s výhradou tohto bodu, ECB vezme do úvahy princípy predstavujúce základ štatistiky spoločenstva, ktoré sa usta- novujú v článku 10 nariadenia (ES) č. 322/97; (18) keďže dôverné štatistické informácie, ktoré ECB a národné centrálne banky musia získavať na plnenie úloh ESCB, musia byť chránené, aby sa získala a zachovala dôvernosť spravodajských agentov; keďže po prijatí tohto nariadenia už nebude dôvod uplatňovať ustanovenia o dôvernosti, ktoré bránia výmene dôverných štatistických informácií týkajúcich sa úloh ESCB, s výhradou ustanovení smernice 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. októ- bra 1995 o ochrane osôb vo vzťahu k spracovaniu osob- ných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (1); (22) keďže režim dôvernosti, ktorý sa definuje v tomto naria- dení, sa vzťahuje len na dôverné štatistické informácie postupované ECB na plnenie úloh ESCB a nemá vplyv na osobitné národné ustanovenia alebo ustanovenia spo- ločenstva týkajúce sa postupovania iných druhov informá- cií Európskej centrálnej banke; keďže sa musia zachovávať predpisy o štatistickej dôvernosti, uplatňované národnými štatistickými úradmi a Komisiou vo vzťahu k štatistickým informáciám, ktoré zberajú vo vlastnom mene; (19) keďže článok 381 štatútu ustanovuje, že členovia riadia- cich orgánov a výkonní pracovníci ECB a národných cen- trálnych bánk sú povinní aj po ukončení svojho pracov- informácie, na ktoré sa ného pomeru neuverejňovať vzťahuje povinnosť profesionálneho tajomstva, a člá- nok 382 štatútu ustanovuje, že na osoby, ktoré majú prí- stup k údajom tvoriacim predmet vnútroštátnych práv- nych predpisov spoločenstva ukladajúcich povinnosť mlčanlivosti, sa budú vzťahovať tieto právne predpisy; (23) keďže ECB je na účel článku 5. 1. štatútu povinná spolupra- covať v oblasti štatistiky s inštitúciami alebo orgánmi spo- ločenstva, s príslušnými orgánmi členských štátov alebo tretích štátov a s medzinárodnými organizáciami; keďže ECB a Komisia ustanovia vhodné formy spolupráce v obla- sti štatistiky tak, aby vykonávali svoje úlohy najefektívnej- šie, snažiac sa minimalizovať záťaž kladenú na spravodaj- ských agentov; (20) keďže každé porušenie predpisov, ktoré sú záväzné pre výkonných pracovníkov ECB, či sa ich dopustili zámerne alebo z nedbalosti, ich vystavuje disciplinárnym sankciám, a v prípade vhodnosti pokutám podľa zákona za (24) keďže ESCB a ECB boli poverené úlohou vypracovať požia- davky štatistického spravodajstva pre euro oblasť na svoje úplné pôsobenie v tretej etape Hospodárskej a menovej únie (ďalej „tretia etapa“); keďže včasná príprava v oblasti štatistiky je dôležitá z hľadiska toho, aby ESCB mohol plniť svoje úlohy v tretej etape; keďže dôležitým prvkom prí- pravy je prijatie, ešte pred treťou etapou, štatistických nariadení ECB; keďže je žiaduce informovať účastníkov (1) Ú. v. ES L 281, 23. 11. 1995, s. 31. (2) Ú. v. ES L 52, 22. 2. 1997, s. 1. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 trhu počas r. 1998 o podrobných opatreniach, ktoré ECB môže považovať za nevyhnutné prijať na vykonávanie svo- jich požiadaviek štatistického spravodajstva; keďže preto treba poskytnúť ECB od dátumu nadobudnutia tohto naria- denia právomoc vydávať nariadenia a smernice; 6. „elektronické peniaze“ znamenajú elektronickú zásobu peňaž- nej hodnoty v technickom zariadení vrátane predplatených kariet, ktorá sa môže v širokom rozsahu používať na vykoná- vanie platieb v prospech iných subjektov ako emitent bez toho, aby bolo nevyhnutné pri transakcii použiť bankový účet, ktorá však funguje ako predplatený nástroj nositeľa. (25) keďže ustanovenia tohto nariadenia možno podľa článku 5 zmluvy účinne uplatniť, len ak všetky účastnícke členské štáty ako celok prijmú opatrenia potrebné na zabezpeče- nie, aby ich orgány mali právomoc v plnej miere pomáhať a spolupracovať s ECB pri vykonávaní overovania a núte- ného zberu štatistických informácií, Článok 2 Referenčná spravodajská skupina PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Definície Na účel tohto nariadenia: 1. „štatistické spravodajské požiadavky ECB“ znamenajú štati- stické informácie, ktoré sú spravodajskí agenti povinní posky- tovať a ktoré sú potrebné na realizáciu úloh ESCB, 2. „spravodajskí agenti“ znamenajú právnické a fyzické osoby a subjekty uvedené v článku 2 ods. 3, na ktoré sa vzťahujú šta- tistické spravodajské požiadavky ECB, 3. „účastnícky členský štát“ znamená členský štát, ktorý prijal jednotnú menu v súlade so zmluvou, 4. „rezident“ a „rezidentský“ znamená majúci centrum ekono- mického záujmu na ekonomickom teritóriu štátu, ktoré sa uvádza v prílohe A; „zahraničné pozície“ a „zahraničné trans- akcie“ v tejto spojitosti znamenajú príslušné pozície a trans- akcie s aktívami, resp. pasívami rezidentov účastníckych člen- ských štátov chápaných ako jedno ekonomické teritórium voči rezidentom neúčastníckych členských štátov, resp. rezi- dentom tretích štátov, 5. „medzinárodná investičná pozícia“ znamená súvahu objemu zahraničných finančných aktív a pasív, 1. ECB má na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB podľa článku 5. 2 štatútu právo zberať s pomocou národných centrálnych bánk štatistické informácie v medziach referenčnej spravodajskej skupiny a v rozsahu nutnom na realizáciu úloh ESCB. 2. Referenčnú spravodajskú skupinu tvoria títo spravodajskí agenti: a) právnické a fyzické osoby patriace do podsektorov „centrálna banka“, „ostatné peňažné finančné ústavy“ a „ostatní finanční sprostredkovatelia okrem poisťovní a penzijných fondov“, ktoré sa uvádzajú v prílohe B a sú rezidentmi členského štátu, ak sú potrebné na plnenie štatistických spravodajských požia- daviek ECB v oblasti peňažnej a bankovej štatistiky a štatistiky platobných systémov, b) poštové žírové ústavy, ak sú potrebné na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB v oblasti peňažnej a banko- vej štatistiky a štatistiky platobných systémov, c) právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi členského štá- tu, ak majú zahraničné pozície alebo vykonávajú zahraničné transakcie a ak štatistické informácie týkajúce sa týchto pozí- cií alebo transakcií sú nevyhnutné na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB v oblasti štatistiky platobnej bilancie alebo medzinárodnej investičnej pozície, d) právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi členského štá- tu, ak štatistické informácie týkajúce sa cenných papierov alebo elektronických peňazí, ktoré tieto emitujú, sú nevyh- nutné na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB. 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 27 3. Subjekt, na ktorý by sa inak vzťahovala definícia odseku 2, ktorý však podľa národného zákonodarstva štátu, v ktorom je rezidentom, nie je ani právnickou osobou, ani množinou fyzic- kých osôb, pritom však môže byť nositeľom práv a povinností, je spravodajským agentom. Spravodajskú povinnosť takéhoto sub- jektu plnia osoby, ktoré ju právne zastupujú. Článok 5 Právomoc ECB vydávať nariadenia Ak právnická osoba, množina fyzických osôb, alebo subjekt, ktorý sa uvádza v prvom pododseku, má pobočku, ktorá je rezi- dentom iného štátu, táto pobočka je plnohodnotným spravodaj- ským agentom bez ohľadu, kde sa nachádza sídlo, ak táto pobočka spĺňa podmienky definované v odseku 2, s výnimkou, že musí mať osobitnú právnu subjektivitu. Akýkoľvek počet pobočiek zriadených v tom istom členskom štáte sa považuje za jedinú pobočku, ak patria do toho istého podsektora hospodárstva. Spra- vodajskú povinnosť pobočky plnia osoby, ktoré ju právne zastu- pujú. 1. ECB môže prijímať nariadenia na definovanie a ukladanie šta- tistických spravodajských požiadaviek voči aktuálnej spravodaj- skej skupine účastníckych členských štátov. 2. Aby ECB zabezpečila koherentnosť potrebnú pri tvorbe štati- stiky, ktorá spĺňa jej príslušné informačné požiadavky, musí kon- zultovať s Komisiou návrhy nariadení vždy, keď existuje spojitosť so štatistickými požiadavkami komisie. Na procese spolupráce medzi Komisiou a ECB sa zúčastňuje výbor pre peňažnú štatis- tiku, finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie v medziach svojej kompetencie. Článok 3 Postup definovania štatistických spravodajských požiadaviek ECB pri definovaní a ukladaní spravodajských požiadaviek stanoví aktuálnu spravodajskú skupinu v rámci obmedzení referenčnej spravodajskej skupiny, ktorá sa definuje v článku 2. ECB, bez toho, aby bolo dotknuté plnenie svojich štatistických spravodaj- ských požiadaviek: a) minimalizuje príslušnú spravodajskú záťaž vrátane čo najšir- šieho využitia existujúcej štatistiky, b) musí brať do úvahy štatistické normy spoločenstva a medzi- národné štatistické normy, Článok 6 Právo preverovať a vykonať nútený zber štatistických informácií 1. Ak spravodajský agent, ktorý je rezidentom účastníckeho člen- ského štátu, je podozrivý z porušenia štatistických spravodaj- ských požiadaviek ECB, ktoré sa ustanovujú v článku 7 ods. 2, ECB a, podľa článku 5. 2 štatútu, národná centrálna banka príslušného účastníckeho členského štátu majú právo preveriť presnosť a kva- litu štatistických informácií a vykonať nútený zber. Ak však prí- slušné štatistické informácie sú potrebné na dokázanie súladu s povinnými minimálnymi rezervami, preverenie treba vykonať podľa článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novem- bra 1998, týkajúceho sa použitia minimálnych rezerv Európskej centrálnej banky (1). Právo preverovať štatistické informácie alebo vykonať ich nútený zber zahŕňa právo: c) môže úplne alebo sčasti oslobodiť vybrané triedy spravodaj- ských agentov od svojich štatistických spravodajských požia- daviek. a) žiadať predloženie dokumentov, Článok 4 Povinnosti členských štátov b) skúmať účtovné knihy a doklady spravodajských agentov, c) vyhotovovať kópie alebo výpisy z týchto kníh a dokladov a Členské štáty sa pripravia v oblasti štatistiky a budú plne spolupracovať s ESCB pri zabezpečení plnenia povinností, ktoré vyplývajú z článku 5 štatútu. (1) Ú. v. ES L 318, 27. 11. 1998, s. 4. d) dostať písomné alebo ústne vysvetlenie. 28 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 2. ECB alebo príslušná národná centrálna banka zašle spravodaj- skému agentovi písomné oznámenie o svojom rozhodnutí pre- veriť štatistické informácie alebo zberať ich v nútenom režime, v ktorom uvedú časový limit pre vyhovenie žiadosti o preverenie, sankcie, ktoré sa uplatnia v prípade nevyhovenia, a právo na pre- skúmanie. ECB a príslušná národná centrálna banka sa vzájomne informujú o takýchto žiadostiach o preverenie. 3. Pri preverovaní a nútenom zbere štatistických informácií treba dodržiavať národné postupy. Náklady tohto postupu znáša prí- slušný spravodajský agent, ak sa dokáže, že spravodajský agent porušil štatistické spravodajské požiadavky. 4. ECB môže prijímať nariadenia stanovujúce podmienky, za kto- rých sa môže uplatniť právo preverovať alebo realizovať nútený zber štatistických informácií. 5. Príslušné národné orgány účastníckych členských štátov poskytnú v medziach svojej kompetencie potrebnú pomoc ECB a národným centrálnym bankám pri výkone právomocí ustano- vených v tomto článku. 6. Ak spravodajský agent bráni v preverovaní alebo nútenom zbere požadovaných štatistických informácií alebo kladie pre- kážky, účastnícky členský štát, v ktorom sa nachádzajú prevádz- kové priestory daného spravodajského agenta, poskytne potrebnú pomoc vrátane zabezpečenia prístupu k priestorom spravodaj- ského agenta pre ECB alebo národnú centrálnu banku tak, aby sa mohli uplatniť práva uvedené v odseku 1. Článok 7 Uloženie sankcií b) štatistické informácie nie sú správne, úplné alebo nie sú vo for- me, ktorá zodpovedá požiadavke. 3. Povinnosť povoliť ECB a národným centrálnym bankám pre- verovať presnosť a kvalitu štatistických informácií predkladaných spravodajskými agentmi ECB alebo národnej centrálnej banke sa považuje za porušenú vždy, keď spravodajský agent kladie pre- kážky pri tejto činnosti. Medzi takéto prekážky patrí okrem iného odstránenie dokladov a dokumentov a bránenie fyzickému prí- stupu ECB alebo národnej centrálnej banke, ktorý je potrebný na to, aby mohli vykonať svoju úlohu preverenia alebo núteného zberu. 4. ECB môže uložiť spravodajskému agentovi tieto sankcie: a) v prípade porušenia definovaného v odseku 2 písm. a) dennú sankčnú platbu do 10 000 EUR, s celkovou pokutou do 100 000 EUR, b) v prípade porušenia definovaného v odseku 2 písm. b) pokutu do 200 000 EUR a c) v prípade porušenia definovaného v odseku 3 pokutu do 200 000 EUR. 5. Sankcie ustanovené v odseku 4 sú dodatkom k povinnosti spravodajského agenta uhradiť náklady na postup preverenia a núteného zberu, ktorý sa vyžaduje v článku 6 ods. 3 6. ECB pri výkone právomocí ustanovených v tomto článku koná v súlade s princípmi a postupmi ustanovenými v nariadení (ES) č. 2532/98. 1. ECB má právo ukladať sankcie ustanovené v tomto článku voči spravodajským agentom, na ktorých sa vzťahujú spravodajské požiadavky a ktorí sú rezidentmi príslušného členského štátu, a ktorí nesplnili povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia alebo z nariadení alebo rozhodnutí ECB, v ktorých sa definujú a ukla- dajú štatistické spravodajské požiadavky ECB. 2. Povinnosť postúpiť určité štatistické informácie ECB alebo národným centrálnym bankám sa považuje za porušenú, ak: a) ECB alebo národná centrálna banka nedostane do stanove- ného konečného termínu žiadne štatistické informácie alebo Článok 8 Režim dôvernosti 1. Štatistické informácie sú dôverné, v medziach tohto nariade- nia a na účely režimu dôvernosti, ktorý sa vzťahuje na štatistické informácie potrebné na realizáciu úloh ESCB, ak umožňujú iden- tifikáciu spravodajského agenta alebo akejkoľvek inej právnickej osoby, fyzickej osoby, subjektu alebo pobočky buď priamo podľa ich mena, adresy alebo oficiálne prideleného identifikačného kódu, alebo nepriamo pomocou dedukcie, čím nastane prezrade- nie individuálnych informácií. Na určenie, či možno identifikovať spravodajského agenta alebo akúkoľvek inú právnickú osobu, 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 29 fyzickú osobu, subjekt alebo pobočku, treba brať do úvahy všetky prostriedky, ktoré môže tretia strana primerane použiť na identi- fikáciu uvedeného spravodajského agenta alebo akejkoľvek inej právnickej osoby, fyzickej osoby, subjektu alebo pobočky. Štati- stické informácie získané zo zdrojov, ktoré sú dostupné verejno- sti na základe národnej legislatívy, nie sú dôverné. c) ak sa použijú v oblasti dohľadu nad obozretnosťou podnika- nia alebo, podľa článku 14 ods. 4 štatútu, na realizáciu funkcií iných ako funkcie, ktoré sa uvádzajú v štatútuách, alebo d) na poskytnutie prístupu vedecko-výskumným organizáciám k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu. 2. Dôverné štatistické informácie sa z národných centrálnych bánk postupujú Európskej centrálnej banke v rozsahu a na úrovni podrobnosti potrebnej na realizáciu úloh, ktoré treba vykonať prostredníctvom ESCB, uvedených v článku 105 zmluvy. 6. Tento článok nebráni, aby sa dôverné štatistické informácie, ktoré sa zberajú na iné účely ako na plnenie štatistických spravo- dajských požiadaviek ECB, alebo ako dodatok k nim, použili na plnenie týchto iných účelov. 3. Spravodajskí agenti musia byť informovaní o štatistickom a inom administratívnom použití, na ktoré môžu ísť štatistické informácie, ktoré poskytujú. Spravodajskí agenti majú právo dostať informácie o právnom základe postupovania a o opatre- niach prijatých na ochranu. 7. Tento článok platí len pre zber a postupovanie dôverných šta- tistických informácií na plnenie štatistických spravodajských požiadaviek ECB. Nemá vplyv na osobitné národné ustanovenia alebo ustanovenia spoločenstva, ktoré sa týkajú postupovania iných druhov informácií Európskej centrálnej banke. 4. ECB použije dôverné štatistické informácie, ktoré jej boli postúpené, výhradne na realizáciu úloh ESCB, okrem: 8. Toto nariadenie sa bude uplatňovať bez toho, aby boli dot- knuté ustanovenia smernice 95/46/ES. a) ak spravodajský agent alebo iná právnická osoba, fyzická osoba, subjekt alebo pobočka, ktorú možno identifikovať, dá explicitný súhlas na použitie uvedených štatistických informá- cií na iné účely, V prípade údajov, ktoré zberajú národné štatistické úrady a Komi- sia a ktoré sa predkladajú ECB, toto nariadenia platí, čo sa týka štatistickej spoľahlivosti, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia nariadenia (ES) č. 322/97. b) na tvorbu konkrétnej štatistiky spoločenstva na základe dohody medzi Komisiou a ECB podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 322/97 alebo c) na poskytnutie prístupu vedecko-výskumným organizáciám k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu, bez dotknutia vnútroštátnych právnych predpisov a s predchádzajúcim explicitným súhlasom národ- ného orgánu, ktorý poskytol informácie. 5. Národné centrálne banky použijú dôverné štatistické informá- cie, ktoré sa zberajú na účel plnenia štatistických spravodajských požiadaviek ECB, výhradne na realizáciu úloh ESCB, okrem prí- padov: a) ak spravodajský agent alebo iná právnická osoba, fyzická osoba, subjekt alebo pobočka, ktorú možno identifikovať, dá explicitný súhlas na použitie uvedených štatistických informá- cií na iné účely, 9. ECB a národné centrálny banky prijmú všetky potrebné riadia- ce, administratívne, technické a organizačné opatrenia na zabez- pečenie ochrany dôverných štatistických informácií. ECB definuje všeobecné predpisy a minimálne normy na zabránenie nezákon- nému zverejneniu a neoprávnenému použitiu. Opatrenia na ochranu sa vzťahujú na všetky dôverné štatistické informácie definované v odseku 1. 10. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpe- čenie ochrany dôverných štatistických informácií vrátane ulože- nia vhodných vynucovacích opatrení členskými štátmi v prípade porušenia. Článok 9 Záverečné ustanovenia Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. b) ak sa použijú na národnej úrovni na štatistické účely na základe dohody medzi národnými štatistickými úradmi a národnou centrálnou bankou, alebo na tvorbu štatistiky spo- ločenstva podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 322/97, Článok 5, článok 6 ods. 4 a článok 8 ods. 9 platia od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Ostatné články platia od 1. januára 1999. 30 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 23. novembra 1998 Za Radu predseda R. EDLINGER 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 31 PRÍLOHA A OBMEDZENIA NÁRODNÉHO HOSPODÁRSTVA 2. 04. Jednotky, bez ohľadu na to, či inštitucionálne, vyvíjajúce miestnu činnosť alebo produkujúce homogénnu produkciu, ktoré tvoria hospodárstvo štátu a ktorých transakcie sa evidujú v ESA, sú tie, ktorých centrum ekonomického záujmu sa nachádza na ekonomickom teritóriu daného štátu. Tieto jednotky, známe ako rezidentské jednotky, môžu alebo nemusia mať štátnu príslušnosť tohto štátu, môžu alebo nemusia byť právnické osoby a môžu alebo nemusia byť prítomné na ekonomickom teritóriu toho štátu v čase, keď vykonávajú transakciu. Keď sa takto definovali medze národného hospodárstva z hľadiska rezidentských jednotiek, treba definovať význam termínov ekonomické teritórium a centrum ekonomického záujmu. 2. 05. Termín ekonomické teritórium znamená: a) geografické teritórium riadené vládou, v ktorom sa voľne pohybujú osoby, tovar, služby a kapitál, b) všetky voľné zóny vrátane colných skladov a tovární pod colnou kontrolou, c) národný vzdušný priestor, teritoriálne vody a kontinentálny šelf ležiaci v medzinárodných vodách, vo vzťahu ku ktorým štát uplatňuje výhradné práva (1), d) teritoriálne enklávy, t. j. geografické teritóriá, ktoré sa nachádzajú vo zvyšku sveta a ktoré na základe medzinárodných zmlúv alebo medzištátnych dohôd používajú orgány štátnej správy štátu (veľvyslanectvá, konzuláty, vojenské základne, vedecké základne atď. ), e) náleziská ropy, zemného plynu atď. v medzinárodných vodách mimo kontinentálneho šelfu štátu, obhospodarované rezidentskými jednotkami teritória definovaného v predchádzajúcich bodoch. 2. 06. Ekonomické teritórium nezahŕňa mimoteritoriálne enklávy (t. j. časti vlastného geografického teritória štátu, ktoré používajú orgány štátnej správy iných štátov, inštitúcie Európskej únie alebo medzinárodné organizácie na základe medzinárodných zmlúv alebo medzištátnych dohôd (2). 2. 07. Termín centrum ekonomického záujmu indikuje skutočnosť, že existuje určité miesto na ekonomickom teritóriu, na ktorom alebo z ktorého sa jednotka angažuje a má v úmysle naďalej sa angažovať v ekonomických činnostiach a transakciách vo významnom rozsahu, buď počas neurčitého obdobia, alebo určitého, ale dlhšieho obdobia (rok alebo viac). Z toho vyplýva, že jednotka, ktorá realizuje takéto transakcie na ekonomickom teritóriu viacerých štátov, sa pokladá za majúcu centrum ekonomického záujmu v každom z nich. Vlastníctvo pozemkov a budov na ekonomickom teritóriu sa pokladá za dostatočné samo osebe na to, aby tam vlastník mal centrum ekonomického záujmu. 2. 08. Jednotky, ktoré sa pokladajú za rezidentov štátu, možno na základe týchto definícií ďalej rozdeliť na: a) jednotky, ktoré sa angažujú predovšetkým vo výrobe, financovaní, poisťovaní alebo redistribúcii vo vzťahu k všetkým svojim transakciám okrem tých, ktoré sa týkajú vlastníctva pôdy a budov, b) jednotky, ktoré sa angažujú predovšetkým v spotrebe (3) vo vzťahu k všetkým svojim transakciám okrem tých, ktoré sa týkajú vlastníctva pôdy a budov, c) všetky jednotky v postavení vlastníkov pozemkov a budov, s výnimkou vlastníkov mimoteritoriálnych enkláv, ktoré sú súčasťou ekonomického teritória iných štátov, alebo sú štátmi sui generis (pozri odsek 206). (1) K rybárskym lodiam, iným lodiam, plávajúcim platformám a lietadlám ESA pristupuje ako k iným mobilným zariadeniam bez ohľadu, či ich vlastnia, resp. prevádzkujú, rezidentské jednotky štátu, alebo ich vlastnia nerezidenti a prevádzkujú rezidentské jednotky. Transakcie spojené s vlastníctvom (tvorba hrubého fixného kapitálu) a používaním (prenájom, poistenie atď. ) tohto druhu zariadení sa priraďujú k hospodárstvu štátu, ktorého rezidentom je vlastník, resp. prevádzkovať. V prípadoch finančného leasingu sa predpokladá zmena vlastníctva. Teritóriá používané inštitúciami Európskej únie a medzinárodnými organizáciami predstavujú teritóriá štátov osobitného druhu. Črtou týchto štátov je, že jedinými rezidentmi sú tieto inštitúcie samotné (pozri odsek 210e)). Spotreba nie je jedinou možno činnosťou domácností. Domácnosti sa môžu angažovať ako podnikatelia v ekonomickej činnosti akéhokoľvek druhu. (3) (2) 32 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 2. 09. V prípade jednotiek, ktoré sa angažujú predovšetkým vo výrobe, financovaní, poisťovaní alebo redistribúcii vo vzťahu k všetkým svojim transakciám okrem tých, ktoré sa týkajú vlastníctva pôdy a budov, možno rozlišovať nasledujúce dva prípady: a) činnosť sa vykonáva len na ekonomickom teritóriu štátu: jednotky, ktoré vykonávajú túto činnosť, sú rezidentskými jednotkami štátu, b) činnosť sa vykonáva rok alebo dlhšie na ekonomických teritóriách viacerých štátov: za rezidentskú jednotku sa považuje len tá časť jednotky, ktorá má centrum ekonomického záujmu na ekonomickom teritóriu štátu. Môže byť: 1. buď rezidentskou inštitucionálnou jednotkou, ktorej činnosti vykonávané rok alebo dlhšie vo zvyšku sveta sa vyčleňujú a pristupuje sa k nim osobitne (1), alebo 2. teoretickou rezidentskou jednotkou vo vzťahu k činnosti vykonávanej v danom štáte rok alebo dlhšie jednotkou, ktorá je rezidentskou v inom štáte. 2. 10. V prípade jednotiek, ktoré sa angažujú predovšetkým v spotrebe, okrem v postavení ako vlastníci pozemkov a budov, domácnosti, ktoré majú centrum ekonomického záujmu v štáte, sa považujú za rezidentské jednotky, aj keď idú do zahraničia na kratší čas (menej ako rok). Medzi nich patria najmä: a) pohraniční pracovníci, t. j. ľudia, ktorí prechádzajú denne hranicu za prácou v susednom štáte, b) c) sezónni pracovníci, t. j. ľudia, ktorí opustia štát na niekoľko mesiacov, ale kratšie ako rok, pre prácu v inom štáte v sektoroch, v ktorých pravidelne treba ďalšie pracovné sily, turisti, pacienti, študenti (2), hosťujúci vládni predstavitelia, podnikatelia, predajcovia, umelci a členovia posádok, ktorí cestujú do zahraničia, d) miestne prijatí pracovníci, ktorí pracujú v mimoteritoriálnych enklávach zahraničných vlád, e) pracovníci inštitúcií Európskej únie a civilných alebo vojenských medzinárodných organizácií, ktorých ústredie sa nachádza v mimoteritoriálnych enklávach, f) oficiálni civilní alebo vojenskí predstavitelia vlády štátu (vrátane ich domácností), etablovaní v teritoriálnych enklávach. 2. 11. Všetky jednotky v postavení ako vlastníci pozemkov, resp. budov, ktoré tvoria súčasť ekonomického teritória, sa považujú za rezidentské jednotky alebo teoretické rezidentské jednotky štátu, v ktorom sa nachádzajú príslušné pozemky alebo budovy. (1) (2) Len vtedy, ak sa táto činnosť vykonáva menej ako rok, nemá sa oddeľovať od činností produkčnej inštitucionálnej jednotky. To možno urobiť aj vtedy, ak činnosť, ktorá, hoci sa vykonáva rok alebo dlhšie, nie je dôležitá a v každej situácii pri montáži zariadení v zahraničí. Jednotka, ktorá je rezidentská v inom štáte a vykonáva stavebnú činnosť v štáte počas obdobia kratšieho ako rok, sa však považuje za jednotku majúcu centrum ekonomického záujmu na ekonomickom teritóriu štátu, ak výstup stavebnej činnosti predstavuje tvorbu hrubého fixného kapitálu. K takejto jednotke preto treba pristupovať ako k teoretickej rezidentskej jednotke. Študenti sa vždy chápu ako rezidenti bez ohľadu na to, ako dlho študujú v zahraničí. 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 33 PRÍLOHA B PODSEKTOR: CENTRÁLNA BANKA (S. 121) 2. 45. Definícia: podsektor centrálna banka (S. 121) tvoria všetky finančné spoločnosti a kvázispoločnosti, ktorých hlavnou funkciou je emitovať obeživo, udržiavať vnútornú a vonkajšiu hodnotu meny a držať všetky medzinárodné rezervy štátu alebo ich časť. 2. 46. Do podsektora S. 121 patria títo finanční sprostredkovatelia: a) národná centrálna banka, tiež v prípade, ak je súčasťou Európskeho systému centrálnych bánk, b) ústredné menové orgány, ktorých pôvod je v podstate štátny (napr. orgány, ktoré riadia devízy alebo emitujú obeživo), ktoré vedú úplný súbor účtov a majú rozhodovaciu nezávislosť vo vzťahu k centrálnej vláde. Tieto činnosti sa vykonávajú väčšinou buď v centrálnej vláde alebo v centrálnej banke. V týchto prípadoch nejestvujú žiadne osobitné inštitucionálne jednotky. 2. 47. Podsektor S. 121 neobsahuje orgány a organizácie, iné ako centrálna banka, ktoré regulujú finančné spoločnosti alebo finančné trhy, alebo vykonávajú nad nimi dohľad. PODSEKTOR: OSTATNÉ PEŇAŽNÉ FINANČNÉ ÚSTAVY (S. 121) 2. 48. Definícia: podsektor ostatné peňažné finančné ústavy (S. 122) tvoria všetky finančné spoločnosti a kvázispoločnosti, okrem tých, ktoré sú zaradené v podsektore centrálna banka, ktoré sa angažujú predovšetkým vo finančnom sprostredkovaní a ktorých činnosťou je prijímať depozity, resp. blízke náhrady depozitov od inštitucionálnych jednotiek iných ako peňažné finančné ústavy, a na vlastný účet poskytovať úvery, resp. robiť investície do cenných papierov. 2. 49. Peňažné finančné ústavy (PFÚ) zahŕňajú podsektor centrálna banka (S. 121) a podsektor ostatné peňažné finančné ústavy (S. 122), a sú zhodné s peňažnými finančnými ústavmi na štatistické účely, ktoré definuje EMI. 2. 50. PFÚ nemožno jednoducho opísať ako „banky“, pretože môžu potenciálne obsahovať niektoré finančné spoločnosti, ktoré sa nemusia nazývať bankami, a niektoré, ktoré sa tak možno nesmú nazývať v niektorých štátoch, kým niektoré iné finančné spoločnosti, ktoré sa nazývajú bankami, nemusia byť v skutočnosti PFÚ. Do podsektora S. 122 sa vo všeobecnosti zaraďujú títo finanční sprostredkovatelia: a) komerčné banky, „univerzálne“ banky, „mnohoúčelové“ banky, b) sporiteľne (vrátane správcovských sporiteľní a sporiteľní a úverových združení), c) poštové žírové ústavy, poštové banky, žírové banky, d) vidiecke úverové banky, poľnohospodárske úverové banky, e) družstevné úverové banky, úverové jednoty, f) špecializované banky (napr. obchodné banky, emisné domy, súkromné banky). 2. 51. Do podsektora S. 122 sa môžu klasifikovať aj nasledujúci finanční sprostredkovatelia, ak sa zaoberajú prijímaním splatných finančných prostriedkov od verejnosti buď vo forme depozitov alebo v iných formách, napríklad trvalá emisia dlhopisov a iných porovnateľných cenných papierov. Inak ich treba zaraďovať do podsektora S. 123: a) spoločnosti angažujúce sa v poskytovaní hypoték (vrátane stavebných sporiteľní, hypotekárnych bánk a hypotekárnych úverových ústavov), b) podielové investičné spoločnosti (vrátane investičných trustov, podielových fondov a iných systémov kolektívneho investovania, napr. podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov – UCITS), c) komunálne úverové ústavy. 34 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 2. 52. Podsektor S. 122 neobsahuje: a) holdingové spoločnosti, ktoré len kontrolujú a riadia skupinu, ktorá sa skladá predovšetkým z ostatných peňažných finančných ústavov, ktoré samotné však nie sú ostatnými peňažnými finančnými ústavmi. Tieto sa zaraďujú do podsektora S. 123, b) neziskové ústavy evidované ako nezávislé právne subjekty, ktoré poskytujú služby ostatným peňažným finančným ústavom, ale neangažujú sa vo finančnom sprostredkovaní. PODSEKTOR: OSTATNÍ FINANČNÍ SPROSTREDKOVATELIA OKREM POISŤOVNÍ A PENZIJNÝCH FONDOV (S. 123) 2. 53. Definícia: podsektor ostatných finančných sprostredkovateľov, okrem poisťovní a penzijných fondov (S. 123), tvoria všetky finančné spoločnosti a kvázispoločnosti, ktoré sa angažujú predovšetkým vo finančnom sprostredkovaní získavaním pasív v iných formách ako obeživo, depozity, resp. blízke náhrady depozitov od inštitucionálnych jednotiek iných ako peňažné finančné ústavy, alebo poistno-technické rezervy. 2. 54. Podsektor S. 123 zahŕňa rôzne druhy finančných sprostredkovateľov, najmä tých, ktorí sa angažujú prevažne v dlhodobom financovaní. Táto prevažujúca splatnosť predstavuje vo väčšine prípadov základ na odlišovanie od podsektora ostatných peňažných finančných ústavov. Hraničnú čiaru s podsektorom poisťovní a penzijných fondov možno určiť na základe neexistencie pasív vo forme poistno-technických rezerv. 2. 55. Do podsektora S. 123 sa klasifikujú najmä tieto finančné spoločnosti a kvázispoločnosti, ak nie sú PFÚ: a) spoločnosti zaoberajúce sa finančným leasingom, b) spoločnosti zaoberajúce sa obchodom na splátky a poskytovaním personálnych alebo obchodných financií, c) spoločnosti pôsobiace vo faktoringu, d) díleri s cennými papiermi a derivátmi (na vlastný účet), e) špecializované finančné exportné/importné finančné spoločnosti, spoločnosti, napríklad rizikové a rozvojové investičné spoločnosti, f) finančné účelové spoločnosti (SPV), ktoré boli zriadené ako držitelia sekuritizovaných aktív, g) finanční sprostredkovatelia, ktorí prijímajú depozity, resp. blízke náhrady depozitov, len od PFÚ, h) holdingové spoločnosti, ktoré len kontrolujú a riadia skupinu dcérskych spoločností, ktoré sa angažujú predovšetkým vo finančnom sprostredkovaní, resp. v pomocných finančných činnostiach, samy však nie sú finančnými spoločnosťami. 2. 56. Podsektor S. 123 nezahŕňa neziskové ústavy evidované ako nezávislé právne subjekty, ktoré poskytujú služby ostatným finančným sprostredkovateľom okrem poisťovní a penzijných fondov, neangažujú sa však vo finančnom sprostredkovaní


title: Komission asetus (EY) N:o 2518/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
book trade
footwear industry
leather
motor vehicle
toy industry

formats: html pdf print

text: 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 315/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2518/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhtei- sestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2248/98 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan, sekä katsoo, että mainitun asetuksen liitteenä olevan yhdistetyn nimik- keistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tava- roiden luokittelua koskevia säännöksiä, asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovel- letaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeis- töön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimen- piteiden soveltamiseksi, mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokiteltava 2 sarakkeen CN-koodeihin 3 sarakkeessa ilmenevin perustein, on asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön anta- miin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuk- sella vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 82/97 (4), 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan, tullikoodeksikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaosto ei ole puheenjohtajansa asettamassa määräajassa antanut lausuntoa liitteen taulukossa olevan 1 kohdan tuotteista, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodek- sikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaoston lausunnon mukaiset liitteen taulukossa olevan 2–7 kohdan tuot- teiden osalta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Liitteen taulukossa olevassa 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä taulukossa olevan 2 sarakkeen CN-koodeihin. 2 artikla Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tarif- fitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenäen- simmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1998. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen (1) EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1 (2) EYVL L 282, 20. 10. 1998, s. 55 (3) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1 (4) EYVL L 17, 21. 1. 1997, s. 1 L 315/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 Tavaran kuvaus (1) LIITE Luokittelu CN-koodi (2) Perusteet (3) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön ja 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan määräysten sekä CN-koodin 4205 00 00 nimiketekstin mukaan. Nahkakannet antavat kokonaisuudelle sille ominaisen luon- teen. 1. Tavara (päivyri), joka on kooltaan noin 10,5 cm (leveys) 4205 00 00 × 14 cm (pituus) × 4 cm (paksuus). Päivyrin kannet ovat nahkaa. Päivyri koostuu seuraavista osista: — painonapilla varten, varustettu nahkaremmi sulkemista — kuulakärkikynän pidikkeenä toimiva nahkalenkki, — kolme taskua paperien säilyttämistä varten, — neljä taskua luottokorttien säilyttämistä varten, — läpinäkyvää muovia oleva taitettava tasku, — vetoketjulla suljettava tasku. Kannet soveltuvat toistuvaan käyttöön. Kansissa on renkaat, joihin irrotettavat sisäsivut on kiin- nitetty. Sivut koostuvat seuraavista osista: — päivät, viikot, kuukaudet ja vuodet näyttävä kalenteri, — puhelinmuistio, — kahdeksan muovitaskua luottokorteille, — kartonkia olevat välilehdet. 2. Värityskirja, tarkoitettu lapsille, koostuu sarjasta, jossa on 4903 00 00 seuraavat osat: — kirja lyhyine käyttöohjeineen ja piirustustehtävissä malleina käytettävine irrotettavine kortteineen, — kymmenen värillistä hiekkaa sisältävää pientä muovi- pulloa, — useita värillisiä kirjekuoria ja kortteja sisältävä muovi- tasku. Kyseisissä korteissa on poisrepäistävien kielek- keiden tai jonka liimapinta, kaistaleiden alla muodosta jäljentyy hiekalla väritettävä kuva. — painettu pahvikansi, johon edellä mainitut osat on kiinnitetty liimaamalla. Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön ja 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan määräysten sekä CN-koodin 4903 00 00 nimiketekstin mukaan. Kirja piirustustehtävissä malleina käytettävine irrotettavine kortteineen on se osa, joka antaa 3 huomautuksen b alakohdan mukaisesti kokonaisuudelle sen olennaisen luon- teen värityskirjana. 3. Seuraavanmuotoiset ristipistokirjonnan teko-ohjeet: 4911 99 00 — pahviset taitetut tai — esitteet, joiden kansisivut on pahvista ja sisäsivut paperista. Kansilehti on painettu, värillinen, ja siinä on ilmoitettu hinta, tekijän nimi ja ohjeen numero. Sisäosat ja/tai sisäsivut sisältävät pääasiassa kuvia kirjonta- malleista ja vähäisemmässä määrin tekstiä työssä käytettä- vistä langoista ja väreistä sekä yleisluonteisia selityksiä. Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten 4911, 4911 99 ja 4911 99 00 nimiketekstien mukaan. sekä CN-koodien Tavaroita ei voida luokitella nimikkeeseen 4902, koska ne eivät esiinny säännönmukaisesti samannimisinä. Luokittelu nimikkeeseen 4901 ei tule kysymykseen, koska tavaroita ei ole tarkoitettu pääasiallisesti luettaviksi. 25. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 315/5 Tavaran kuvaus (1) 4. Jalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta ja joiden ulkopohjat ovat muovia ja päällystetyt noin 1 mm paksui- sella tekstiiliaineesta kudotulla kankaalla, joka ei ole ominaisuuksiltaan kestävä eikä luja. Tekstiiliaineesta kudottu kangas on kosketuksissa maan tai lattian kanssa. 5. Uusi nelivetoinen ajoneuvo (maastoauto), jossa on yksisy- linterinen, nelitahtinen, 395 cm3:n kipinäsytytteinen mäntäpolttomoottori, viisi tavallista ja yhden peruutus- vaihteen käsittävä vaihdelaatikko sekä hydrauliset kaksi- piirietujarrut. Ajoneuvossa on istuin vain yhdelle henki- lölle ja ohjaustangot, toimii Ackerman-periaatteella. joiden ohjausmekanismi Ajoneuvo on varustettu tavaratelineellä ja vetokoukulla ja se pystyy vetämään 880 kg:n kuormaa (jarrullinen). Siinä on lisäksi käyttötuntilaskin, öljynjäähdytin ja tasaus- pyörästön lukko. Ajoneuvon koko (pituus, leveys, korkeus) on: 1 944 mm, 1 156 mm, 1 080 mm, omapaino: 249 kg. Katso valokuva (*) 6. Paristoilla käyvä elektroninen laite pyöreässä, litteässä jonka läpimitta on noin 6 cm ja joka muovikotelossa, sisältää nestekidenäytön, pienikokoisen kaiuttimen, useita painikkeita ja avainrenkaan. Lelu esittää virtuaaliolentoa, painikkeita käyttämällä. joka on pidettävä elossa Lelusta voi katsoa myös kellonajan. Katso piirros (*) Luokittelu CN-koodi (2) 6404 19 90 Perusteet (3) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 64 ryhmän 4 huomautuksen b alakohdan ja CN-koodien 6404, 6404 19 ja 6404 19 90 nimiketekstien mukaisesti. Edellä mainitun huomautuksen mukaisesti ulkopohjan on katsottava olevan muovia. Sen vuoksi kyseisiä tavaroita ei voida luokitella CN-koodiin 6405. 8703 21 10 Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten 8703, 8703 21 ja 8703 21 10 nimiketekstien mukaan. sekä CN-koodien Nämä ajoneuvot soveltuvat sekä henkilöiden kuljetukseen vaikeakulkuisessa maastossa (esim. vapaa-ajan toiminnassa) että muun kuljetusvälineen, koneen, laitteen tai kuorman vetämiseen tai täytä ryhmän 87 huomautuksen 2 vaatimuksia, koska niitä ei ole rakennettu laitteen tai ensisijaisesti muun kuljetusvälineen, koneen, kuorman vetämiseen tai työntämiseen. työntämiseen. Ne eivät 9503 90 32 Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen 9503, tulkintasäännön määräysten 9503 90 ja 9503 90 32 nimiketekstien mukaan. sekä CN-koodien Tuotteella ei ole nimikkeen 9504 seurapelin luonnetta, koska siihen ei sisälly vaadittua kilpailua. 7. Ilmalla täytettävä rengas, joka on valmistettu värillisestä, painetusta muovikalvosta ja jossa on eläinten ominai- suuksia esittäviä ulokkeita (kalan selkäevä, pyrstöevä ja rintaevä). Rengas on suunniteltu käytettäväksi vedessä. Renkaan ulkoläpimitta on noin 40 cm ja sisäläpimitta noin 20 cm. 9503 90 32 Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten 9503, 9503 90 ja 9503 90 32 nimiketekstien mukaan. sekä CN-koodien Tämä lelu on tarkoitettu lasten ajanvietekäyttöön matalassa vedessä eikä sitä voida hätätilanteissa käyttää pelastusväli- neenä syvemmissä vesissä. Siinä on varoventtiili. Katso valokuva (*) L 315/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 11. 98 Tavaranumero 5 Tavaranumero 6 Tavaranumero 7 (*) Piirrokset/valokuvat ovat ainoastaan ohjeellisia


title: Règlement (CE) nº 2518/98 de la Commission du 23 novembre 1998 relatif au classement de certaines marchandises dans la nomenclature combinée

text: 25. 11. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 315/3 RÈGLEMENT (CE) No 2518/98 DE LA COMMISSION du 23 novembre 1998 relatif au classement de certaines marchandises dans la nomenclature combinée LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2658/87 du Conseil du 23 juillet 1987 relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun (1), modifié en dernier lieu par le (CE) no 2248/98 de la Commission (2), et règlement notamment son article 9, considérant que, afin d’assurer l’application uniforme de la nomenclature combinée annexée au règlement précité, il y a lieu d’arrêter des dispositions concernant le classe- ment des marchandises reprises à l’annexe du présent règlement; considérant que le règlement (CEE) no 2658/87 a fixé les règles générales pour l’interprétation de la nomenclature combinée; que ces règles s’appliquent également à toute autre nomenclature qui la reprend, même en partie ou en y ajoutant éventuellement des subdivisions, et qui est établie par des réglementations communautaires spéci- fiques, en vue de l’application de mesures tarifaires ou autres dans le cadre des échanges de marchandises; considérant que, en application desdites règles générales, les marchandises décrites dans la colonne 1 du tableau repris à l’annexe du présent règlement doivent être clas- sées dans les codes NC correspondants indiqués dans la colonne 2 et cela en vertu des motivations indiquées dans la colonne 3; considérant qu’il est opportun que les renseignements tarifaires contraignants, donnés par les autorités doua- nières des États membres en matière de classement des marchandises dans la nomenclature douanière et qui ne sont pas conformes au droit établi par le présent règle- ment, puissent continuer à être invoqués par leur titulaire pendant une période de trois mois, conformément aux dispositions de l’article 12, paragraphe 6, du règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil du 12 octobre 1992 établis- sant le code des douanes communautaire (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 82/97 du Parlement européen et du Conseil (4); considérant que la section «nomenclature tarifaire et statistique» du comité du code des douanes n’a pas émis d’avis dans le délai imparti par son président en ce qui concerne les produits du point 1 du tableau en annexe; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis de la section «nomenclature tari- faire et statistique» du comité du code des douanes, en ce qui concerne les produits des points 2 à 7 du tableau en annexe, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les marchandises décrites dans la colonne 1 du tableau repris à l’annexe doivent être classées dans la nomencla- ture combinée dans les codes NC correspondants indi- qués dans la colonne 2 dudit tableau. Article 2 Les renseignements tarifaires contraignants, donnés par les autorités douanières des États membres qui ne sont pas conformes au droit établi par le présent règlement, peuvent continuer à être invoqués, conformément aux dispositions de l’article 12, paragraphe 6, du règlement (CEE) no 2913/92, pendant une période de trois mois. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le vingt et unième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 23 novembre 1998. Par la Commission Mario MONTI Membre de la Commission (1) JO L 256 du 7. 9. 1987, p. 1. (2) JO L 282 du 20. 10. 1998, p. 55. (3) JO L 302 du 19. 10. 1992, p. 1. (4) JO L 17 du 21. 1. 1997, p. 1. L 315/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 11. 98 Description de la marchandise (1) ANNEXE Classement Code NC (2) Motivation (3) 1. Article (agenda), dont les dimensions sont d’environ 10,5 cm en largeur, 14 cm en longueur et 4 cm en épaisseur. 4205 00 00 La couverture de l’article est en cuir. L’agenda comprend les éléments suivants: — une bande en cuir avec un bouton-pression destiné à assurer la fermeture, — une bande en cuir destinée à fixer un stylo, — trois pochettes destinées à recevoir du papier, — quatre pochettes destinées à recevoir des cartes de crédit, — une pochette qui se déplie, en plastique transparent, — une pochette avec une fermture Éclair. La couverture est susceptible d’être utilisée de façon répétée. La couverture comprend un mécanisme à anneaux destiné à fixer les pages intérieures amovibles. Les pages se composent: — d’un calendrier indiquant les jours, semaines, mois et années, — d’un répertoire téléphonique, — de huit poches en matière plastique pour cartes de crédit, — de feuillets de séparation en carton. 2. Album à colorier, destiné à des enfants, consistant en un 4903 00 00 assortiment comprenant les éléments suivants: — un livre avec cartes détachables à utiliser comme modèles à reproduire et un court mode d’emploi, — dix petits flacons en matière plastique contenant du sable coloré, — une pochette en matière plastique contenant plusieurs enveloppes de couleur et des cartes. Ces cartes possèdent une surface adhésive sous des languettes ou bandes amovibles dont la forme repro- duit le dessin à colorier au sable, — une couverture, imprimée, en carton, sur laquelle les éléments susmentionnés sont collés. 3. Guides pour la confection de broderies au point de croix 4911 99 00 se présentant sous la forme: — d’un dépliant en carton ou de — brochures à couverture en carton et pages intérieures en papier. La couverture est imprimée en couleur et comporte une indication du prix, le nom de l’auteur et le numéro du guide. Les parties intérieures et/ou les pages intérieures con- tiennent principalement des illustrations représentant des modèles pour les travaux de broderie et, dans une moindre mesure, des textes comportant des indications sur les fils et couleurs à utiliser ainsi que des explications générales. Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 3 b) pour l’interprétation de la nomenclature combinée ainsi que par le libellé du code NC 4205 00 00. La couverture en cuir confère à l’article son caractère essen- tiel Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 3 b) pour l’interprétation de la nomenclature ainsi que par le libellé du code NC 4903 00 00. Par application de la règle générale 3 b), le livre avec les cartes détachables à utiliser comme modèles à reproduire confèrent à l’ensemble son caractère essentiel comme d’album à colorier Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 6 pour l’interprétation de la nomenclature combinée ainsi que par le libellé des codes NC 4911, 4911 99 et 4911 99 00. Les marchandises ne peuvent pas être classées dans le code NC 4902, car elles ne paraissent pas régulièrement sous le même titre. Un classement dans le code NC 4901 n’entre pas en ligne de compte car les marchandises ne sont pas principalement destinées à la lecture 25. 11. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 315/5 Description de la marchandise (1) 4. Chaussures à dessus en matière textile, à semelle exté- rieure en matière plastique recouverte d’une couche de tissu de matière textile d’environ 1 mm d’épaisseur ne possédant aucune caractéristique de durabilité ou de ré- sistance. Ce tissu de matière textile entre en contact avec le sol. Classement Code NC (2) 6404 19 90 Motivation (3) Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 6 pour l’interprétation de la nomenclature combinée, par la note 4 b) du chapitre 64, ainsi que par le libellé des codes NC 6404, 6404 19 et 6404 19 90. Par application de la note de chapitre mentionnée ci-dessus, la semelle extérieure doit être considérée comme étant en matière plastique. En conséquence, ces articles ne peuvent pas être classés dans le code NC 6405 5. Véhicules neufs (tout-terrain) à quatre roues, à moteur à quatre temps à un seul cylindre de 395 cm3 de cylindrée, à allumage par étincelle, doté d’une boîte à cinq vitesses et d’une marche arrière, de freins avant hydrauliques à double circuit. Le véhicule dispose d’un seul siège pour le conducteur et les organes de commande sont montés sur le guidon. Le mécanisme de la direction est basé sur le principe d’Ackerman. Ces véhicules sont équipés de porte-bagages et d’un dispositif d’attelage et offrent la possibilité de tracter des charges de 880 kg (freinée). 8703 21 10 Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 6 pour l’interprétation de la nomenclature combinée ainsi que par le libellé des codes NC 8703, 8703 21 et 8703 21 10. Les véhicules, qui sont aptes à la fois au transport de personnes sur terrains difficiles (utilisés, par exemple, dans le cadre des loisirs) et pour tirer ou pousser d’autres engins, véhicules ou charges, ne remplissent pas les conditions de la note 2 du chapitre 87, n’étant pas essentiellement conçus pour tirer ou pousser d’autres engins, véhicules ou charges sont aussi Ils d’heures d’utilisation, d’un refroidisseur d’huile et d’un différen- tiel. d’un compteur équipés Les dimensions sont (longueur, largeur et hauteur): 1944 mm, 1156 mm, 1080 mm, et le poids à vide de 249 kg. Voir photographie (*). 6. Appareil électronique à piles, dans un boîtier en matière plastique, de forme plate et arrondie, d’un diamètre approximatif de 6 cm, contenant un dispositif d’affichage à cristaux liquides, un haut-parleur miniaturisé, plusieurs boutons-poussoirs et un porte-clés. Le jouet représente une «créature virtuelle», qui doit être «gardée vivante» en utilisant les boutons d’entrée. En outre, l’appareil peut indiquer l’heure. Voir illustration (*). 7. Anneau gonflable, comportant des appendices représen- tant des caractéristiques animales (nageoires dorsales, abdominales et caudales d’un poisson), fabriqué en feuilles de matière plastique imprimées et en couleur. Cet anneau est destiné à être utilisé dans l’eau. Cet anneau présente un diamètre extérieur d’environ 40 cm et intérieur d’environ 20 cm. Il possède un valve de sécurité. Voir photographie (*). 9503 90 32 Le classement est déterminé par les dispositions des règles générales 1 et 6 pour l’interprétation de la nomenclature combinée ainsi que par le libellé des codes NC 9503, 9503 90 et 9503 90 32. Le produit ne présente pas les caractéristiques d’un jeu de société du code NC 9504 car la notion nécessaire de compé- tition en est absente 9503 90 32 Le classement est déterminé par les règles générales 1 et 6 pour l’interprétation de la nomenclature combinée et par le libellé des codes NC 9503, 9503 90 et 9503 90 32. Ce jouet est un article de divertissement ou d’amusement pour enfants, destiné à être utilisé en eaux superficielles et ne présente pas les caractéristiques adéquates d’un dispositif de sécurité apte à être employé en eaux profondes en cas d’urgence L 315/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 11. 98 Produit no 5 Produit no 6 Produit no 7 (*) Les illustrations et/ou photographies ont un caractère purement indicatif


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 2531/98 z dnia 23 listopada 1998 r. dotyczące stosowania stóp rezerw obowiązkowych przez Europejski Bank Centralny

eurovoc_concepts:
European Central Bank
financial institution
financial legislation
foreign-exchange reserves

text: 16 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31998R2531 27. 11. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 01/t. 3 L 318/1 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 2531/98 z dnia 23 listopada 1998 r. dotyczące stosowania stóp rezerw obowiązkowych przez Europejski Bank Centralny RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając protokół (nr 3) w sprawie Statutu Europejskiego Systemu Banków Centralnych i Europejskiego Banku Centralnego („Statut”), w szczególności jego art. 19. 2, uwzględniając zalecenie Europejskiego Banku Centralnego (zwa- nego dalej „EBC”) (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komisji (3), stanowiąc zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 106 ust. 6 Traktatu ustanawiającego Wspólnotę Europejską (zwanego dalej „Traktatem”) i w art. 42 Statutu oraz zgodnie z warunkami okre- ślonymi w art. 43. 1 Statutu i ust. 8 protokołu (nr 11) w sprawie niektórych przepisów dotyczących Zjednoczonego Królestwa Wielkiej Brytanii i Irlandii Północnej, a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) Artykuł 19. 2 w związku z art. 43. 1 Statutu, ust. 8 proto- kołu nr 11 i ust. 2 protokołu (nr 12) w sprawie niektórych przepisów dotyczących Danii, nie przyznają żadnych praw ani nie nakładają żadnych obowiązków na nieuczestni- czące Państwo Członkowskie. Artykuł 19. 2 Statutu zobowiązuje Radę do określenia, między innymi, podstawy rezerw obowiązkowych oraz maksymalnych dopuszczalnych wskaźników między tymi rezerwami i ich podstawą. Artykuł 19. 2 Statutu zobowiązuje również Radę do okreś- lenia odpowiednich sankcji w przypadkach niezgodności z tymi wymogami; poszczególne sankcje są określone w niniejszym rozporządzeniu; niniejsze rozporządzenie odwołuje się do rozporządzenia Rady (WE) nr 2532/98 z dnia 23 listopada 1998 r. dotyczącego uprawnień (1) Dz. U. C 246 z 6. 8. 1998, str. 6. (2) Dz. U. C 328 z 26. 10. 1998. (3) Opinia wydana 8 października 1998 r. (dotychczas nieopublikowana Europejskiego Banku Centralnego do nakładania sankcji (4) w zakresie zasad i trybu nakładania sankcji i przewiduje uproszczony tryb nakładania sankcji w przypadku niektó- rych rodzajów naruszeń; w przypadku niezgodności prze- pisów rozporządzenia (WE) nr 2532/98 z tymi przepisami niniejszego rozporządzenia, które umożliwiają EBC nakła- danie sankcji, obowiązują przepisy niniejszego rozporzą- dzenia. (4) Artykuł 19. 1 Statutu przewiduje, że Rada Prezesów EBC może wydawać rozporządzenia dotyczące obliczania i ustalania wymaganych rezerw obowiązkowych. (5) W celu zapewnienia efektywności systemu nakładania rezerw obowiązkowych jako instrumentu realizacji funk- cji zarządzania rynkiem pieniężnym i kontroli pieniężnej, system ten musi być zbudowany w taki sposób, by EBC miał możliwość i elastyczność nakładania wymogów doty- czących rezerw w kontekście i w zależności od zmieniają- cych się warunków gospodarczych i finansowych w uczestniczących Państwach Członkowskich; w związku z tym EBC musi mieć możliwość elastycznego reagowania na nowe technologie realizacji płatności, takie jak rozwój pieniądza elektronicznego; w celu ograniczenia możli- wości obchodzenia przepisów, EBC może nakładać rezerwy obowiązkowe z tytułu zobowiązań wynikających z pozycji pozabilansowych, w szczególności z tytułu tych zobowiązań pozabilansowych, które indywidualnie lub w kombinacji z innymi pozycjami bilansowymi lub poza- bilansowymi są porównywalne ze zobowiązaniami bilan- sowymi. (6) Wydając szczegółowe rozporządzenia dotyczące nakłada- nia rezerw obowiązkowych, w tym ustalania aktualnych wskaźników rezerw, wszelkiego wynagrodzenia z rezerw, wszelkich zwolnień z rezerw obowiązkowych lub wszel- kich modyfikacji tych wymogów stosowanych do szcze- gólnej grupy lub grup instytucji, EBC zobowiązany jest działać zgodnie z celami Europejskiego Systemu Banków Centralnych („ESBC”), określonymi w art. 105 ust. 1 Trak- tatu i przytoczonymi w art. 2 Statutu; oznacza to między innymi zasadę niepowodowania istotnych niepożądanych i pośrednictwa; zmian w zakresie umiejscawiania w Dzienniku Urzędowym). (4) Dz. U. L 318 z 27. 11. 1998, str. 4. 01/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 17 nakładanie rezerw obowiązkowych może stanowić ele- ment określania i wdrażania polityki pieniężnej Wspólno- ty, co jest, zgodnie z art. 105 ust. 2 Traktatu tiret pierw- sze, określone w art. 3. 1 Statutu tiret pierwsze, jednym z podstawowych zadań ESBC. 4) „wskaźnik rezerw” oznacza taki procent podstawy rezerw obowiązkowych, jaki EBC może ustalić zgodnie z art. 19. 1 Statutu; 5) „sankcje” oznaczają grzywny, okresowe kary pieniężne, odsetki karne i depozyty nieoprocentowane. (7) (8) Stosowanie sankcji, w przypadku niezgodności z obowiąz- kami określonymi w niniejszym rozporządzeniu pozostaje bez uszczerbku dla możliwości wydawania przez ESBC odpowiednich przepisów egzekucyjnych dotyczących jego relacji z kontrahentami, w tym częściowego lub całkowi- tego wyłączenia danej instytucji z operacji z zakresu poli- tyki pieniężnej, w przypadku poważnego naruszenia wymogów dotyczących rezerw obowiązkowych. i Walutowej ESBC i EBC powierzono zadanie przygotowania instru- mentów polityki pieniężnej, które umożliwią im prowa- dzenie pełnej działalności w trzecim etapie Unii Gospodar- (zwanym dalej „Trzecim Etapem”); czej podstawowym elementem tego przygotowania jest przy- jęcie, przed trzecim etapem, rozporządzeń EBC zobowią- zujących instytucje do utrzymywania rezerw obowiązko- wych, począwszy od dnia 1 stycznia 1999 r. ; w ciągu 1998 r. należy poinformować uczestników rynku o szczegóło- wych przepisach, których przyjęcie EBC może uznać za konieczne w związku z wprowadzeniem systemu rezerw obowiązkowych; z tego względu konieczne jest wyposa- żenie EBC, począwszy od daty wejścia w życie niniejszego rozporządzenia, w uprawnienia regulacyjne. Artykuł 2 Prawo do zwalniania instytucji Zgodnie z ustalonymi przez siebie kryteriami, EBC może, działając w sposób niedyskryminujący, zwalniać instytucje z rezerw obowiązkowych. Artykuł 3 Podstawa tworzenia rezerw obowiązkowych 1. Z zastrzeżeniem przepisów ust. 2 i 3 niniejszego artykułu, podstawa tworzenia rezerw obowiązkowych, do których utrzy- mywania EBC może zobowiązać instytucje zgodnie z art. 19. 1 Statutu, obejmuje: i) zobowiązania instytucji z tytułu przyjętych funduszy, wraz ze ii) zobowiązaniami z tytułu pozycji pozabilansowych, lecz z wyłączeniem iii) pełnym lub częściowym zobowiązań wobec wszelkich innych instytucji według kategorii, które zostaną określone przez EBC, oraz iv) zobowiązań wobec EBC lub krajowego banku centralnego. (9) Przepisy niniejszego rozporządzenia mogą być skutecznie stosowane w całości, jeśli uczestniczące Państwa Człon- kowskie przyjmą środki niezbędne do zapewnienia, że ich władze mają uprawnienia umożliwiające pomoc i pełną współpracę z EBC w zbieraniu i weryfikacji informacji, jak tego wymaga niniejsze rozporządzenie, zgodnie z art. 5 Traktatu, 2. W przypadku zobowiązań w formie zbywalnych instrumen- tów dłużnych, EBC może ustalić, jako alternatywę do przepisu ust. 1 ppkt iii), że zobowiązania jednej instytucji wobec drugiej podlegają pełnemu lub częściowemu odliczeniu z podstawy two- rzenia rezerw obowiązkowych instytucji, wobec której zacią- gnięto zobowiązania. PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: 3. EBC może, działając w sposób niedyskryminujący, zezwolić na odliczenie określonych rodzajów aktywów ze zobowiązań stano- wiących część podstawy rezerw obowiązkowych. Artykuł 1 Definicje Artykuł 4 Wskaźniki rezerw Do celów niniejszego rozporządzenia: 1) „uczestniczące Państwo Członkowskie” oznacza Państwo Członkowskie, które przyjęło jedną walutę zgodnie z Trakta- tem; 2) „krajowy bank centralny” oznacza bank centralny uczestniczą- cego Państwa Członkowskiego; 1. Wskaźniki rezerw, które EBC może ustalić zgodnie z art. 19. 1 Statutu, nie mogą przekraczać 10 % odpowiednich zobowiązań stanowiących część podstawy rezerw obowiązkowych, lecz mogą wynosić 0 %. 3) „instytucja” oznacza każdy podmiot w uczestniczącym Pań- stwie Członkowskim, który, zgodnie z warunkami określo- nymi w art. 19. 1 Statutu, EBC może zobowiązać do utrzymy- wania rezerw obowiązkowych; 2. Z zastrzeżeniem ust. 1, EBC może, działając w sposób niedyskryminujący, ustalić różne wskaźniki rezerw dla poszcze- gólnych kategorii zobowiązań stanowiących część podstawy rezerw obowiązkowych. 18 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 01/t. 3 Artykuł 5 Uprawnienia regulacyjne Artykuł 7 Sankcje w przypadku niezgodności Do celów art. 2, 3 i 4, EBC przyjmie, rozporządzenia i decyzje. jeśli to właściwe, Artykuł 6 Uprawnienia do zbierania i weryfikowania informacji 1. EBC jest uprawniony do zbierania od instytucji informacji nie- zbędnych do stosowania rezerw obowiązkowych. Informacje takie mają charakter poufny. 2. EBC jest uprawniony do weryfikowania dokładności i jakości informacji, które są dostarczane przez instytucje w celu wykaza- nia zgodności z wymogami dotyczącymi rezerw obowiązkowych. EBC powiadamia instytucję o swojej decyzji dotyczącej weryfika- cji danych lub wprowadzenia ich obowiązkowego zbierania. 3. Uprawnienia do weryfikacji danych obejmują uprawnienia do: a) wymagania przedłożenia dokumentów; b) kontroli ksiąg i zapisów przedsiębiorstwa; c) otrzymania kopii lub wyciągów z takich ksiąg lub zapisów; i d) uzyskania wyjaśnień w formie pisemnej lub ustnej. Jeśli instytucja przeszkadza w zbieraniu i/lub weryfikowaniu informacji, w celu realizacji wyżej wymienionych uprawnień uczestniczące Państwo Członkowskie, na którego terytorium znajdują się stosowne lokale instytucji, zobowiązane jest udzielić niezbędnej pomocy, łącznie z zapewnieniem dostępu do tych lokali. 4. EBC może upoważnić krajowe banki centralne do wykonywa- nia uprawnień, określonych w ust. 1–3. Zgodnie z art. 34. 1 tiret pierwsze Statutu, EBC będzie upoważniony do określenia w rozporządzeniu warunków, zgodnie z którymi będzie można realizować uprawnienie do weryfikacji. 1. Jeśli instytucja nie utrzymuje w całości lub w części rezerw obowiązkowych nałożonych zgodnie z niniejszym rozporządze- niem oraz rozporządzeniami i decyzjami EBC wiążącymi się z niniejszym rozporządzeniem, EBC może nałożyć jedną z nastę- pujących sankcji: a) płatność do wysokości 5 punktów procentowych powyżej krańcowej stopy pożyczkowej ESBC lub dwukrotności krań- cowej stopy pożyczkowej ESBC, przy czym w obu przypad- kach stosowana do kwoty rezerw obowiązkowych, których dana instytucja nie utworzyła; b) zobowiązanie danej instytucji do złożenia nieoprocentowa- nego depozytu w EBC lub krajowych bankach centralnych do wysokości trzykrotności kwoty rezerw obowiązkowych, któ- rych dana instytucja nie utworzyła. Termin zapadalność depo- zytu nie może przekraczać okresu, w którym instytucja nie utrzymywała rezerw obowiązkowych. 2. W każdym przypadku nałożenia sankcji zgodnie z ust. 1, sto- suje się zasady i procedury określone w rozporządzeniu (WE) nr 2532/98. Jednakże nie obowiązują art. 2 ust. 1 i 3 i art. 3 ust. 1, 2, 3 i 4 wyżej wymienionego rozporządzenia, a terminy określone w art. 3 ust. 6, 7 i 8 wyżej wymienionego rozporzą- dzenia ulegają skróceniu do piętnastu dni. 3. Jeśli dana instytucja nie przestrzega obowiązków wynikają- cych z niniejszego rozporządzenia lub rozporządzeń i decyzji EBC wiążących się z niniejszym rozporządzeniem, innych niż obowiązki, określone w ust. 1, stosowane w takich przypadkach sankcje oraz ograniczenia i warunki ich nakładania określa roz- porządzenie (WE) nr 2532/98. Artykuł 8 Postanowienia końcowe Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Artykuł 5 stosuje się od daty wejścia w życie niniejszego rozporządzenia. Pozostałe artykuły stosuje się od dnia 1 stycznia 1999 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 23 listopada 1998 r. W imieniu Rady R. EDLINGER Przewodniczący


title: Komission asetus (EY) N:o 2514/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 24. 11. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 314/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2514/98, annettu 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998, tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuont¶(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon yhteisess(cid:132) maatalouspolitiikassa sovellet- tavista laskentayksik(cid:148)st(cid:132) ja muuntokursseista 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (4), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Uruguayn kier- roksen monenv(cid:132)listen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden kauppaneuvottelujen tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)- vien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja edell(cid:132) mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- te(cid:132)t arvot on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esite- tylle tasolle, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinte(cid:132)t arvot vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66 (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4 (3) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (4) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 L 314/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 11. 98 LIITE tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1998 annettuun komission asetukseen CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinte(cid:132) arvo (ecua/100 kg) 0702 00 00 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 204 999 204 999 052 999 052 388 528 600 999 039 060 064 400 404 999 052 064 400 720 728 999 41,1 145,6 93,4 70,8 35,6 53,2 69,7 69,7 57,3 57,3 57,1 47,8 53,4 84,3 60,7 62,2 19,4 46,5 79,9 70,8 55,8 93,2 58,4 99,0 55,2 201,4 101,4 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeist(cid:148). Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuper(cid:132)(cid:132)”


title: WRITTEN QUESTION No. 3451/98 by Mark WATTS to the Council. Compensation for French lorry drivers' dispute

eurovoc_concepts:
financial aid
indemnification
road transport
strike
transport company

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/133 (1999/C 142/168) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3451/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) neuvostolle (23. marraskuuta 1998) Aihe: Korvaus ranskalaisten kuorma-autonkuljettajien kiistasta Voisiko neuvosto ilmoittaa minulle, miten on edistytty rahallisen korvauksen antamisessa kuljetus- firmoille ja kuorma-autonkuljettajille, jotka joutuivat kärsimään ranskalaisten kuorma-autonkuljettajien kiistoista marraskuussa 1996 ja marraskuussa 1997? Ranskassa oli jälleen viime viikolla N141:llä Cognacin ulkopuolella tiesulku, joka aiheutti 40 ajoneuvon ja niiden lastien turhan viivästyksen. Voiko neuvosto sanoa, mitä korvausjärjestelyjä tehdään kyseessä olevien yritysten hyväksi ja mitä sosiaalisia järjestelyjä tarjotaan ulkomaisille kuljettajille, joiden matka viivästyi? Vastaus (25. tammikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys kuuluu Ranskan viranomaisten toimivaltaan. (1999/C 142/169) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3455/98 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Bahrainissa Onko komissio tietoinen siitä, että Bahrainin hallitus on ratifioinut kolme ihmisoikeussopimusta: kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1990), yleissopimuksen lasten oi- keuksista (1992) sekä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangais- tuksen vastaisen yleissopimuksen (1998)? Onko komissio tietoinen myös siitä, että näiden sopimusten perusteella yksi Bahrainin hallituksen velvollisuuksista on toimittaa säännölliset kertomukset sopimusten täytäntöönpanemista valvoville komiteoille? Bahrain ei ole toimittanut kahta ensin mainittua sopimusta koskevia kertomuksia, jotka oli määrä jättää vuosina 1991 ja 1994. Voiko komissio vakuuttaa, että se tekee parhaansa vaatiakseen Bahrainin hallitusta sekä parantamaan mainettaan ihmisoikeusasioissa että täyttämään velvollisuutensa tekemiensä sopimusten suhteen? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1998) Komissio seuraa ihmisoikeustilannetta, myös kysymyksessä mainittujen yleissopimusten soveltamista, tarkoituksenmukaisissa Yhdistyneiden kansakuntien elimissä. Komissio yhtyy unionin kantoihin, jotka koskevat Bahrainia tai yleissopimusten muita sopimuspuolia. Komissio ei ole tehnyt kahdenvälisiä sopimuksia Bahrainin kanssa. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevat kysymykset otetaan esille ministerikokouksissa, joita järjestetään vuonna 1989 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston peruskirjan osapuolten (GCC) yhteis- työsopimuksen mukaisesti (1). Luxemburgissa 27. lokakuuta 1998 järjestetyssä yhteisen neuvoston viimeisimmässä kokouksessa unionin jäsenvaltioiden ministerit vahvistivat sitoumuksensa edistää ihmis- oikeuksien sekä niiden yleismaailmallisuuden, jakamattomuuden ja yhteenliittyvyyden periaatteen kunnioittamista


title: Decisione n. 4/98 del Consiglio di associazione, tra le Comunità europee ed i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Bulgaria, dall'altra, del 23 novembre 1998, recante adozione delle condizioni delle modalità di partecipazione della Bulgaria al programma comunitario per le piccole e medie imprese

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
association agreement (EU)
financing of the EU budget
small and medium-sized enterprises

text: 9. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/23 DECISIONE N. 4/98 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE tra le Comunità europee ed i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Bulgaria, dall’altra recante adozione delle condizioni e delle modalità di partecipazione della Bulgaria al programma comunitario per le piccole e medie imprese del 23 novembre 1998 (1999/111/CE) IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE, DECIDE: visto l’accordo europeo che istituisce un’associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Bulgaria, dall’altra (1), visto il protocollo aggiuntivo all’accordo europeo che istituisce un’associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Bulgaria, dall’altra (2), relativo alla partecipazione della Bulgaria ai programmi comunitari, in particolare gli articoli 1 e 2, considerando che, ai sensi dell’articolo 1 del protocollo aggiuntivo, la Bulgaria può partecipare ai programmi quadro, ai programmi specifici, ai progetti o alle altre azioni della Comunità, segnatamente nel settore delle piccole e medie imprese; Articolo 1 La Bulgaria partecipa al terzo programma pluriennale per le piccole e medie imprese (PMI) nell’Unione europea (1997-2000) secondo le condizioni e le modalità definite negli allegati I e II, che formano parte integrante della presente decisione. Articolo 2 La presente decisione si applica per tutta la durata del programma. Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il primo giorno del mese successivo all’adozione. Fatto a Bruxelles, addì 23 novembre 1998. considerando che, ai sensi dell’articolo 2 del protocollo aggiuntivo, il Consiglio di associazione decide le condi- zioni e le modalità della partecipazione della Bulgaria alle attività di cui all’articolo 1, Per il Consiglio di associazione Il Presidente N. MIHAILOVA (1) GU L 358 del 31. 12. 1994, pag. 2. (2) GU L 317 del 30. 12. 1995, pag. 25. L 35/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 2. 1999 ALLEGATO I CONDIZIONI E MODALITÀ DELLA PARTECIPAZIONE DELLA BULGARIA AL TERZO PROGRAMMA PLURIENNALE PER LE PICCOLE E MEDIE IMPRESE (PMI) NELL’UNIONE EUROPEA (1997-2000) 1. La Bulgaria partecipa a tutte le attività del terzo programma pluriennale per le piccole e medie imprese (PMI) nell’Unione europea (1997-2000) (in appresso denominato «programma»), eccettuata l’organizza- zione delle manifestazioni IBEX nel 1998 e nel 1999, nel rispetto — salvo disposizioni contrarie della presente decisione — degli obiettivi, dei criteri, delle procedure e dei termini definiti dalla decisione 97/15/CE del Consiglio, del 9 dicembre 1996, relativa ad un terzo programma pluriennale per le piccole e medie imprese (PMI) nell’Unione europea (1997-2000) (1), in particolare l’articolo 7, paragrafo 1. 2. Le condizioni e le modalità di presentazione, valutazione e selezione delle domande delle istituzioni, delle organizzazioni e dei privati bulgari potenziali beneficiari sono le stesse che valgono per le istituzioni, le organizzazioni e i privati potenziali beneficiari della Comunità. 3. Per garantire una dimensione comunitaria al programma, per i progetti e le attività transnazionali proposti dalla Bulgaria potrà essere eventualmente richiesto un numero minimo di partner degli Stati membri della Comunità determinato, nel quadro dell’attuazione del programma, in base alla natura delle attività, al numero dei partner coinvolti in un determinato progetto e al numero dei paesi che partecipano al programma. 4. La Bulgaria verserà ogni anno un contributo al bilancio generale delle Comunità europee per coprire il costo della sua partecipazione al programma (cfr. allegato II). Il comitato di associazione è autorizzato, all’occorrenza, a adattare detto contributo. 5. Gli Stati membri della Comunità e la Bulgaria si impegneranno al massimo, nel quadro delle disposizioni vigenti, per agevolare la libera circolazione e il libero soggiorno di tutte le persone che possono beneficiare del programma, che viaggiano tra la Bulgaria e gli Stati membri della Comunità per partecipare alle attività contemplate dalla presente decisione. 6. Fatte salve le competenze della Commissione e della Corte dei conti della Comunità europea in merito alla valutazione del programma in conformità della decisione relativa ad un terzo programma pluriennale per le piccole e medie imprese (PMI) nell’Unione europea (articolo 6), la partecipazione della Bulgaria al programma sarà valutata costantemente e congiuntamente dalla Bulgaria e dalla Commis- sione delle Comunità europee. La Bulgaria presenterà alla Commissione le relazioni necessarie e parteciperà ad altre attività specifiche stabilite dalla Comunità a tale riguardo. 7. Fatte salve le procedure di cui all’articolo 4 della decisione relativa ad un terzo programma pluriennale per le piccole e medie imprese (PMI) nell’Unione europea, la Bulgaria sarà invitata a partecipare alle riunioni di coordinamento sulle eventuali questioni concernenti l’attuazione della presente decisione, che precederanno le riunioni periodiche del comitato del programma. La Commissione informerà la Bulgaria circa i risultati di tali riunioni periodiche. 8. La lingua utilizzata nelle domande, nei contratti, nelle relazioni presentate e in tutti gli altri aspetti amministrativi del programma sarà una delle lingue ufficiali della Comunità. (1) GU L 6 del 10. 1. 1997, pag. 25. 9. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/25 ALLEGATO II CONTRIBUTO FINANZIARIO DELLA BULGARIA AL TERZO PROGRAMMA PLURIENNALE PER LE PICCOLE E MEDIE IMPRESE (PMI) NELL’UNIONE EUROPEA (1997-2000) 1. Il contributo finanziario della Bulgaria copre i seguenti elementi: — il sostegno finanziario del programma per la partecipazione degli enti bulgari alle attività secondo le modalità definite all’allegato I. 1, — i costi amministrativi supplementari inerenti alla gestione del programma da parte della Commissione e determinati dalla partecipazione della Bulgaria. 2. Per ciascun esercizio di bilancio, l’importo complessivo delle sovvenzioni o di qualsiasi altra forma di sostegno finanziario versati dal programma a beneficiari bulgari non deve superare il contributo versato dalla Bulgaria, previa detrazione dei costi amministrativi supplementari. Qualora il contributo versato dalla Bulgaria al bilancio generale delle Comunità europee previa detrazione dei costi amministrativi supplementari sia superiore all’importo complessivo delle sovvenzioni o delle altre forme di sostegno finanziario ricevuti dai beneficiari bulgari nel quadro del programma, la Commissione trasferirà il saldo all’esercizio finanziario successivo e lo detrarrà dal contributo dell’anno successivo. Se alla fine del programma dovesse rimanere un’eccedenza, l’importo corrispondente sarà rimborsato alla Bulgaria. 3. Il contributo annuale della Bulgaria ammonterà a 726 102 ecu nel 1998 e nel 1999 e a 833 102 ecu nel 2000. Su questi importi, 47 502 ecu nel 1998 e nel 1999 e 54 502 ecu nel 2000 copriranno i costi amministrativi supplementari inerenti alla gestione del programma da parte della Commissione e determinati dalla partecipazione della Bulgaria. 4. Il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee si applica, in particolare, alla gestione del contributo della Bulgaria. All’entrata in vigore della presente decisione e all’inizio di ogni anno successivo, la Commissione invierà alla Bulgaria una richiesta di fondi, corrispondente al suo contributo ai costi a norma della presente decisione. Questo contributo è espresso in ecu e versato su un conto bancario in ecu della Commissione. La Bulgaria verserà il suo contributo ai costi annuali, previsto dalla presente decisione, in funzione della richiesta di fondi e al più tardi dopo tre mesi dall’invio di quest’ultima. Qualsiasi ritardo nel pagamento del contributo darà luogo al pagamento, da parte della Bulgaria, di interessi sull’importo restante alla data di scadenza. Il tasso d’interesse corrisponde al tasso applicato dal Fondo europeo di cooperazione monetaria, per le sue operazioni in ecu, nel mese di scadenza, maggiorato dell’1,5 %. 5. La Bulgaria pagherà i costi amministrativi supplementari di cui al paragrafo 3 attingendo dal suo bilancio nazionale. 6. La Bulgaria pagherà i rimanenti costi di partecipazione al programma attingendo dal suo bilancio nazionale (0 ecu nel 1998, 97 719 ecu nel 1999 e 278 739 ecu nel 2000). Fatte salve le consuete procedure di programmazione PHARE, l’importo rimanente (678 600 ecu nel 1998, 580 881 ecu nel 1999 e 499 861 ecu nel 2000) sarà coperto dall’assegnazione annuale PHARE per la Bulgaria


title: Agrarpreise : preisindizes und absolute Preise. Vierteljährliche Statistiken 3/1998.,Agricultural prices : price indices and absolute prices. Quarterly statistics 3/1998.,Prix agricoles : indices de prix et prix absolus. Statistiques trimestrielles 3/1998.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural statistics
farm prices
price index