title: Kommissionens opfølgningsrapport om de foranstaltninger, der er truffet efter Rådets henstilling om decharge for gennemførelsen af det almindelige budget for 1996 - Medlemsstaternes svar på bemærkningerne i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1996

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
activity report
budgetary discharge
general budget (EU)
implementation of the budget

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 11. 1998 KOM(1998) 679 endelig udg. KOMMISSIONENS OPFØLGNINGSRAPPORT om de foranstaltninger, der er truffet efter Rådets henstilling om decharge for gennemførelsen af det almindelige budget for 1996 MEDLEMSSTATERNES SVAR PÅ BEMÆRKNINGERNE I REVISIONSRETTENS ÅRSBERETNING FOR REGNSKABSÅRET 1996 INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning Kapitel 1 - Egne indtægter Kapitel 2 - Budgetforvaltning Kapitel 3 - Markedsordninger - vegetabilske produkter Kapitel 4 - Markedsordninger - animalske produkter Kapitel 6 - Det regionale område Kapitel 7 - Det sociale område Kapitel 8 - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen Kapitel 13 - Samarbejde med udviklingslande og tredjelande (ekskl. landene i Central- og Østeuropa) Kapitel 14 - Foranstaltninger til fordel for landene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater Kapitel 15 - Kommissionen Kapitel 18 - Finansielle instrumenter og bankaktiviteter Kapitel 19 - 21 Revisionserklæring om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget Særberetninger 1- nr. 3/96 om politikken på turistområdet og foranstaltningerne til fremme af turismen 2 - nr. 2/97 om Den Europæiske Unions bistand 1992-95 3 - nr. 3/97 om det decentraliserede system til forvaltning af PHARE-programmet (1990-95) 4 - nr. 4/97 om revision af visse aspekter af de foranstaltninger, der blev gennemført efter Tysklands forening, og som omfattede udbetaling af godtgørelser og eksportrestitutioner over EUGFL 5 - nr. 5/97 om forvaltningen af Fællesskabets kornhandel, hvortil der ydes eksportrestitutioner, eller som er omfattet af særlige importordninger og regionale støtteordninger 6 - nr. 6/97 om TACIS-støtte til Ukraine 3 4 6 7 9 11 14 16 17 20 23 25 27 29 30 35 36 37 38 A * Indledning I henhold til artikel 206, stk. 3, i traktaten, er formålet med Kommissionens rapport at redegøre for, hvilke foranstaltninger den har truffet til opfølgning af Rådets henstillinger af 9. marts 1998. 1 forlængelse af denne procedure anbefaler Rådet, at der gives decharge til Kommissionen på grundlag af Revisionsrettens årsberetning om regnskabsåret 1996. Rapporten tager udgangspunkt i, at det i indledningen til Rådets henstillinger af 9. marts 1998 understreges, at det skal oplyses, hvad der er blevet gjort på de forskellige områder, så det er muligt "at drage konklusioner for fremtiden" og at nå frem til en "forsvarlig økonomisk forvaltning, der sikrer, at udgifterne er hensigtsmæssige og berettigede". For at imødekomme Rådets ønsker har Kommissionen koncentreret sin indsats omkring følgende tre områder: styrkelse af evalueringskulturen. Flere evalueringer foretages under projektets gennemførelse (før, under og efter). Visse evalueringer gennemføres direkte af Kommissionen, hvorimod de på en række områder ofte gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne; indarbejdelse af de foranstaltninger, som træffes i forlængelse af evalueringerne, i Agenda 2000. Det er med til at cementere evalueringerne, hvis der i praksis tages hensyn til resultaterne. forenkling af de lovgivningsmæssige rammer. Det er i dette perspektiv, at en række foreslået, bl. a. på - forenklinger af de komplekse retlige systemer er blevet strukturfondsområdet. Disse få eksempler viser, at Kommissionen er fast besluttet på at forbedre opfølgningen og kontrollen af projekterne af hensyn til en bedre forvaltning i overensstemmelse med bestemmelserne i SEM 2000. Sideløbende med disse bestræbelser på at opnå en bedre forvaltning skal nævnes offentliggørelsen af rapporten om ordningen for egne indtægter og hvidbogen om en omarbejdelse af finansforordningen, som begge indgår i bestræbelserne på at opnå en strammere budgetpolitik, som både medlemsstaterne og Kommissionen onskcr. KAPITEL 1 EGNE INDTÆGTER 1 Aktiv forædling og suspensionsordningen Rådet Rådet henstiller, at der i forbindelse med kriterierne for vurdering af de økonomiske betingelser for meddelelse af bevillinger til forædlere tages hensyn til alle berørte parters interesser. Kommissionens svar Der er i stort omfang taget hensyn til Rådets henstilling i gældende lovgivning. 2 Fastlæggelse og efteropkrævning af traditionelle egne indtægter Rådet opfordrer Kommissionen i præferenceaftalerne for det tilfælde, at Fællesskabets finansielle interesser skades. suspensionsklausuler indsætte til at Kommissionens svar Rådet gentager en anmodning, som det tidligere har fremsat og som Kommissionen i talrige meddelelser vedrørende præferenceaftaler har besvaret. Desuden tages der i programmet interesser og om bedrageribekæmpelsen (1998 -1999), som blev forelagt i maj, bl. a. hensyn til disse ønsker inden for told og beskatning. for beskyttelse af Fællesskabets finansielle 3 Egne indtægter beregnet på grundlag af bruttonationalindkomsten (BNI) Rådet lægger vægt på, at Kommissionen som bebudet afslutter arbejdet i 1998 for alle medlemsstaters vedkommende undtagen Finland, Sverige og Østrig, hvor arbejdet vil blive afsluttet i 1999. Kommissionens svar h Kommissionen har ved afgørelse nr. 97/619 EF, Euratom fastsat følgende frister for medlemsstaternes afslutning af det resterende arbejde med hensyn til BNI- forbeholdene: - 1. oktober 1998 for 12 medlemsstater, - 1. oktober 1999 for Finland, Sverige og Østrig. Når medlemsstaterne har fremsendt resultaterne af dette arbejde til Kommissionen, vil den iværksætte den kontrol og de procedurer, der skal gøre det muligt at hæve de pågældende forbehold i overensstemmelse med artikel 10, stk. 8 i Rådets forordning (EØF, Euratom) af 29. maj 1989 om ordningen for egne indtægter. A KAPITEL 2 BUDGETFORVALTNING Overslag over landbrugsudgifterne Rådet opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde for at gøre overslagene over landbrugsudgifterne endnu bedre. Det er nemlig vigtigt at sikre, at kvaliteten af disse overslag ikke forringes efter den reform af den fælles landbrugspolitik, der skal foretages inden for rammerne af Agenda 2000. Kommissionens svar Kommissionen vil følge denne opfordring op. Budgetmyndigheden og kommissionen har siden april 1997 haft en aftale om, at budgettets forventede landbrugsudgifter skal revideres inden andenbehandlingen af budgettet (oktober) ved hjælp af en ændringsskrivelse. 2 Forberedelsen af landbrugsbudgettet for 1999 Rådet opfordrer Kommissionen til i 1999 - efter samme procedure som i 1998 - at foreslå et landbrugsbudget, hvormed der er taget hensyn til tidligere tiders for høje ansættelse. Kommissionens svar Kommissionen har ved opstillingen af det foreløbige budgetforslag for 1999 gjort sig øgede anstrengelser for at undgå for høje overslag (jf. svaret til punkt 1 nedenfor). A KAPITEL 3 MARKEDSORDNINGER - VEGETABILSKE PRODUKTER 1. Markafgrøder Rådet ser gerne, at det integrerede system for forvaltning og kontrol iværksættes fuldstændigt i 1998. Kommissionens svar Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (NTCS), der blev indfort med Rådets forordning nr. 3508/92 og Kommissionens forordning nr. 3887/92. forventedes at \ ære fuldt operationelt fra 1. januar 1997 for de gamle medlemsstater og fra l. januar l°98 for de nye. Etableringen er forløbet stort set tilfredsstillende under hensyn til omfanget af det arbejde, som medlemsstaterne skulle udføre, navnlig med hensyn til evalueringen af "arealerne". De medlemsstater, der ikke havde matrikler til rådighed, eller hvis matrikler ikke var tilstrækkeligt pålidelige, har haft flere vanskeligheder end andre. I dag har alle medlemsstaterne med undtagelse af Grækenland og Skotland, der har store vanskeligheder, et driftsklart system, selv om systemerne i visse lande kan forbedres. Det gælder Finland, Irland og Belgien. De grundlæggende elementer i NCTS er på plads, dvs. en edb-database, et alfanumerisk identifikationssystem for landbrugsparcellerne, støtteansøgninger og et integreret kontrolsystem, der omfatter følgende: Administrativ kontrol, især krydskontrol mellem parceller for at undgå dobbelt udbetaling af støtte kontrol på stedet i form af besøg på bedrifterne eller ved hjælp af teledetektion af arealerne. For de nye medlemsstater er del klart, at det først kan bedommes, om deres systemer er driftsklare efter høsten 1998, fordi de havde tiden indtil 1. januar 1998 til at færdigetablere NCTS. NCTS's hensigtsmæssighed og effektivitet har desuden berettiget, al det udvides til at omfatte nye ordninger (forordning nr. 3072/95) og til bælgfrugter (forordning humle, 1575/96). Andre landbrugsmiljøforanstaltninger, er matrikelordningerne for oliven- og vindyrkningsarealer opbygget på samme måde som NCTS's areatdel. forbindelse og foder. Desuden har bomuld ordninger dermed, tørret eks. f. A Der kan opstå fejl i forbindelse med alle systemer, og det betyder naturligvis, at der bør foretages forbedringer. Derfor gennemfører afdelingen for regnskabsafslutning kontrol i de femten medlemsstater og undersøger, hvorledes NTCS fungerer. 2. De fælles markedsordninger for råtobak og vin Rådet anmoder Kommissionen om at tage hensyn til Rettens bemærkninger, når den udarbejder sine reformforslag inden for rammerne af Agenda 2000, for at forbedre både forvaltningen og kontrollen af disse markedsordninger. Kommissionens svar 1 Tobak Kommissionens forslag til reform af den fælles markedsordning blev fremlagt den 28. 1. 1998. Der tages i forslagene i stort omfang hensyn til Europa-Parlamentets opfattelse, således som den kommer til udtryk i betænkningen, der udarbejdedes den 18. 12. 1996. 2 Vin Kommissionen vedtog for nylig et forslag til reform af den fælles markedsordning for vin. Dette forslag sammenfatter i en enkelt tekst alle gældende bestemmelser, som Rådet har vedtaget vedrørende vin. Forslaget forventes derfor at bidrage betydeligt til en bedre forvaltning og til forenkling af den fælles markedsordning. Forslaget tilsigter i første række at fremme konkurrenceevnen vinsektor med henblik på en udvidelse af afsætningen på verdensmarkedet. i Fællesskabets Interventionerne skal delvis afskaffes og delvis omorienteres for at fjerne den kunstige markedsføring af produkter, der ikke kan sælges. Kun de interventioner, der kan garantere vinens kvalitet, og foranstaltningerne til bevarelse af de andre traditionelle markeder end vinmarkederne (vinspiritus, aromatiseret vin og druesaft) opretholdes i deres nuværende form. Den store nyhed vedrører omstillingsforanstaltningerne med henblik på markedstilpasningen og forvaltningen af den nye ordning for plantningsretligheder, der skal gøre det muligt at udvide vinproduktionen i de områder, hvor det påviseligt er nødvendigt, uden at der sker en produktionsudvidelse, som markedet ikke berettiger. For at producenterne kan omfattes af disse ordninger, skal der foretages en arealopgørelse (eventuelt baseret på fortegnelsen over vindyrkningsarealer) med oplysninger om arealer, vinstoksorter og plantningsrettigheder. Indførelsen af denne opgørelse vil forbedre kontrollen. A KAPITEL 4 MARKEDSORDNINGER - ANIMALSKE PRODUKTER PRÆMIEORDNINGERNE FOR OKSEKØD OG UDVALGTE BSE-RELATEREDE FORANSTALTNINGER 1. Oksekødspræmieordninger Rådet er enig med Retten i, at der forud for enhver fremtidig reform i denne sektor skal foretages en detaljeret analyse af dens indvirkning på landbrugernes indkomster, da denne sektor har store konsekvenser for fællesskabsbudgettet. Kommissionens svar Kommission er enig med Rådet og Revisionsretten om, at det på forhånd skal undersøges, hvilke virkninger reformen vil få. Denne analyse skal også om latte en status quo-løsning. Kommissionens undersøgelse "Situation and Outlook - Beef Sector", der blev offentliggjort i maj 1997, viste, at der vil opstå enorme overskud i EU med en klart negativ virkning på producenternes indkomster til følge, hvis oksekødpolitikken ikke ændres. For at løse dette problem foreslår Kommission i Agenda 2000 en integreret pakkeløsning. Oksekødssektoren kan ikke undersøges isoleret fra de sektorer, som den er nærmest beslægtet med. Kommission er derfor i gang med at udarbejde en indkomstanalyse til Agenda 2000- forslagene, hvorved der tages hensyn til, hvorledes de forskellige landbrugssektorer, herunder oksekødsektoren, påvirker hinanden. 2. Foranstaltninger truffet i forbindelse med BSE-krisen Rådet lægger vægt på, at det er nødvendigt at fortsætte det snævre samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at sikre en effektiv anvendelse, kontrol og evaluering af disse foranstaltninger Kommissionens svar A Kommission er fuldt ud klar over, at medlemsstaterne og den selv fortsat skal arbejde tæt sammen for at sikre, at gennemførelsen, kontrollen og evalueringen af de foranstaltninger, der er en følge af BSE-krisen, bliver effektive. I Kommissionens første toårige BSE-opfølgningsrapport, der blev forelagt Rådet og Europa-Parlamentet den 06. 05. 98, har Kommission detaljeret redegjort for, hvilke tiltag Kommission har taget med hensyn til BSE/TSE siden november 1997, herunder for udviklingen med hensyn til den regnskabsafslutningsprocedure for BSE- foranstaltninger, der kun gælder for Det Forenede Kongerige. I perioden efter fremlæggelsen af denne rapport besluttede Kommissionens tjenestegrene på baggrund af de mangler, der konstateredes med hensyn til anvendelsen af "Over Thirty Month"-planen (Reg. No; 716/96), at foreslå at afvise at finansiere en del af de udgifter, der var angivet for dyr, som var blevet forarbejdet under denne ordning. UK's myndigheder blev ved brev af 26. 05. 98 underrettet om, at man havde til hensigt at indføre korrektioner. UK's myndigheder har nu ret til at foreslå en forligsprocedure for de foreslåede korrektioner. Fristen udlober 30 arbejdsdage efter modtagelsen af den officielle meddelelse. ikke, at Forslaget til korrektioner for ordningens første 15 måneder betyder Kommissionens tjenester er ophørt med at følge ordningens anvendelse, kontrol rejser med dette formål gennemføres normalt, og der fremsættes stadig forslag til forbedringer. Der er ligeledes afsat en reserve til finansieringen for perioden efter 03. 08. 97. Med hensyn til de andre BSE-foranstaltninger som f. eks. præmien for kalve og tillægsstøtten (forordning nr. 1357/96 og 2443/96), har regnskabsafslutningsafdelingen ladet disse foranstaltninger indgå i kontrolbesøg med henblik på den undersøgelse af oksekødspræmierne, der skal afsluttes i 1998. De fleste medlemsstaterne har modtaget kontrolbesøg, også de medlemsstater, der vejer tungest med hensyn til udgifter til disse foranstaltninger, f. eks. Frankrig, UK og Tyskland. Hvis der opdages alvorlige mangler ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres af EUGFL, vil der efter en undersøgelse blive foreslået finansielle konsekvenser i en ad hoc beslutning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2 i forordning nr. 729/70. A 10 KAPITEL 6 DET REGIONALE OMRÅDE 1. Budgetmæssige og finansielle oplysninger Rådet noterer sig, at der er gjort fremskridt i samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne om en bedre anvendelse af budgetbevillingerne og udtrykker håb om at samarbejdet udbygges for at undgå en stigning i de uafviklede restbeløb og koncentration af forpligtelses- og betalingstransaktionerne ved årets slutning. Rådet opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser herpå. Kommissionens svar Samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne er blevet udvidet betydeligt efter indførelsen af « budget network » for strukturfondene. Dette netværk, der består af de finansielle korrespondenter i finansministerierne, har især leveret prognoser om betalingsanmodninger til Kommission. I øjeblikket er medlemsstaterne i gang med at indføje deres prognoser for betalingsanmodninger for 1998-2001 vedrørende den løbende programmeringsperiode. Stigningstakten for de uindfriede forpligtelser i forbindelse med strukturfondene, hvoraf næsten 90% pr. 31. 12. 1997 stammede fra den løbende programmeringsperiode, kan betragtes som normal, fordi der er tale om flerårige aktioner, hvor forpligtelsernes indfrielse strækker sig over flere år. Således er stigningstakten for forpligtelserne i forbindelse med den nugældende ordning for finansforvaltning (forpligtelser i trancher og acontoudbetalinger) generelt hurtigere end stigningstakten for betalingerne. for Det skal bemærkes, at budgetmyndighedens 1 000 mio. ECU-grænse betalingsbevillingerne på 1997-budgettet har øget de uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1997. Således har de disponible budgetmidler vist sig utilstrækkelige til at imødekomme betalingsanmodningerne. Disse ikke imødekomne anmodninger på 1 200 mio. ECU kunne først udbetales i 1998. Endelig konstateres det, at problemet med koncentrationen af forpligtelses- og betalingsbevillinger ved regnskabsårets udgang er mindsket. Andelen af gennemførte betalinger er øget fra 48 % i 1994 til 20 % i 1997 og for forpligtelserne fra 60 % til 32 %. 2. Afslutning af interventionerne Rådet til Kommissionen, at den sammen med henstiller medlemsstaterne fører en mere aktiv programafslutningspolitik, optimerer sin ikke desto mindre A n kontrol navnlig på stedet og gør en yderligere indsats for at evaluere langtidsvirkningen af de medfinansierede programmer og aktiviteter. Det henstiller til Kommissionen, at den i forbindelse med udarbejdelsen af forslag for perioden efter 2000 drager lære af de indhøstede erfaringer, fastsætter enklere regler og afklarer ansvarsfordelingen mellem de forskellige administrative niveauer. Rådet finder især, at overlapningen af mål, programmer og programmeringsperioder samt forlængelserne og afslutningsprocedurerne har været udtryk for administrativ træghed. Kommissionens svar Kommission deler Rådets ønske om at afslutte programmerne hurtigst muligt og bestræber sig på at gøre dette snarest. Trods denne vilje kan det ikke undgås, at man i praksis undertiden stoder på problemer, som medfører, at programmerne forlænges. Kommissionens reaktion herpå er at fastsætte nogle frister, som gør det muligt at holde forlængelserne inden for rimelige grænser. Kommission tager i sine forslag til forordning for den periode, der begynder i år 2000, fuldt ud hensyn til de forskellige punkter, som Rådet anfører i denne forbindelse. I fremtiden integreres evalueringerne på forhånd i udarbejdelsen af programmerne og i bestemmelsen af de mål, der skal nås, midtvejs for reprogrammeringerne og efterfølgende for at drage fordel af den indvundne erfaring. Kommission udfører den kontrol på stedet, som dens menneskelige ressourcer tillader, og den søger at gøre denne kontrol så effektiv som muligt. I Kommissionens forslag til den nye programmeringsperiode fastlægges Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvar for programmernes opfølgning, finansforvaltningen, kontrollen og evalueringen klart. Allerede i forordning nr. 2064/97 af 15. 10. 97 om forbedret forvaltning, opfølgning og kontrol af programmer, der samfinansieres af strukturfondene, fastsættes det, at anmodningerne om slutbetalinger fra medlemsstaterne skal ledsages af en uafhængig erklæring om disse anmodningers rigtighed. Efter Kommissionens opfattelse vil gennemførelsen af denne forordning, den gradvise anvendelse af årsberetningens ordning samt de præciseringer, som de 22 oplysningsblade om udgifternes støtteberettigelse vil medføre, i fremtiden betydeligt forbedre iværksættelsen af afslutningerne. Som Kommission anførte i sit svar til Revisionsretten (afsnit 6. 38) i årsberetningen for 1996 har de eventuelle overlapninger mellem programmeringsperioderne ikke på det administrative plan i medlemsstaterne medført særlige vanskeligheder. A »2 Iværksættelse af foranstaltninger til fordel for virksomheder og navnlig 3. SMV Rådet henstiller til Kommissionen at sørge for, at de tjenester, der tilbydes SMV, imødekommer et reelt ønske. Det hilser med tilfredshed, at Kommissionen i december 1997 iværksatte en evaluering af indvirkningen af strukturfondene på SMV og anmoder om, at resultaterne af denne meddeles Budgetmyndighedens to parter. Kommissionens svar to parter Kommission bekræfter, at den vil oversende budgetmyndighedens resultaterne af den tematiske evaluering af strukturfondenes virkning på små og mellemstore virksomheder, der blev påbegyndt i december 1997. Den endelige rapport forventes godkendt inden udgangen af 1998. A ,3 KAPITEL 7 DET SOCIALE OMRÅDE 1. Gennemførelse af budgettet for Den Europæiske Socialfond Rådet henstiller til Kommissionen, at den fremover forenkler retsgrundlaget for strukturforanstaltningerne, således at iværksættelsen af disse kan fremskyndes. Kommissionens svar Kommission er enig med Revisionsretten om, at de finansielle ordninger, der er gældende for forvaltningen af strukturfondene, er komplicerede. Det har den i øvrigt også erkendt i sin begrundelse til det forslag til forordning om almindelige bestemmelser om strukturfondene, som Kommission godkendte den 18. Marts 1998. Den finder det derfor både ønskeligt og muligt at forbedre de nugældende bestemmelser afgørende, og den har foreslået en enklere ordning for budgetforpligtelserne samt en ny mekanisme for betalingerne baseret på en faktisk og attesteret tilbagebetaling af udgifterne. Trods den nugældende ordnings komplicerede karakter nåede den finansielle udnyttelsessats for ESF 100% i 1996, og samme udnyttelse blev målt i 1997. Kommission vil inden for rammerne af partnerskabet fortsætte sine bestræbelser for at de midler, der stilles til rådighed for medlemsstaterne, tilgår de endelige modtagere hurtigst muligt, således at forudfmansiering undgås. 2. Revision af særlige aspekter af Den Europæiske Socialfond Rådet i, at det er nødvendigt, at de økonomiske er enig med Retten interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter involveres i større omfang, og at til Kommissionen, at den også forenkler retsgrundlaget for fællesskabsinitiativer. resultatcvalueringen udbygges. Rådet henstiller endvidere Kommissionens svar Revisionsrettens bemærkninger om de økonomiske interesseorganisationers 1 deltagelse i opfølgningsudvalgene er ikke specifikke for ESF, men vedrører strukturfondene som helhed. I forbindelse med mål 3 og 4, hvor ESF er hovedansvarlig, er det lykkedes Kommission at få de medlemsstater, der er ansvarlige for udnævnelsen af medlemmerne af disse udvalg, til at udpege en tilfredsstillende repræsentation af disse partnere. A H er blevet gennemført. Dens En midtvejsevaluering af ESF-programmerne for programmeringsperioden 2 1994-1999 ved midtvejsomprogrammeringen i 1997. De erfaringer, der uddrages heraf, og dem, der kan uddrages af den endelige evaluering (der forventes afsluttet i første kvartal af 1999), bliver også af værdi ved præsentationen af den kommende periode for partnerskab med de nationale myndigheder, og har ikke blot medført, at ESF- foranstaltningerne evalueres, men også at der er opstået en "evalueringskultur" i medlemsstaterne. resultater kunne anvendes 3 Et af de grundlæggende principper for EU-initiativprogrammerne er oprettelsen af tværnationale partnerskaber. Dog forbliver proceduren for udvælgelse af projekter national. Under anden udvælgelsesrække af "Employment - ADAPT"-projekter i 1997 omgik Kommission denne vanskelighed, og bistod de på nationalt plan forhåndsudvalgte projektadministratorer med opsøgningen af udenlandske partnere. Herved blev det muligt næsten samtidig at foretage en endelig national godkendelse af alle partneres projekter. (\ 15 KAPITEL 8 DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR LANDBRUGET, UDVIKLINGSSEKTIONEN (EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN) 1 Kontrol og evaluering af støtten fra EUGFL, udviklingssektionen Rådet hilser med for tilfredshed, at Kommissionen har afklaret støtteberettigede udgifter, men henstiller til den at præcisere reglerne om erstatning af ikke-støtteberettigede udgifter. Det ser gerne, at Kommissionen og medlemsstaterne intensiverer deres fælles bestræbelser for at indføre det integrerede system for forvaltning og kontrol. Det henstiller, at der lægges storrc vægt på den forudgående vurdering af projekter, og at der foretages flere fysiske inspektioner. reglerne Kommissionens svar EUGFL, Udviklingssektionen medfinansierer udgifterne til projekter til iværksættelse af de i overensstemmelse med de nærmere regler for beslutninger om godkendelse. foranstaltninger, der er godkendt i programmeringdokumenterne Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med nærhedsprincippet normalt vælge, hvilke projekter de ønsker gennemført og er så ansvarlige for kontrollen af dem. Er der tale om ikke-støtteberettigede tiltag, ydes der ikke medfinansiering. Medlemsstaterne kan imidlertid angive alle andre støtteberettigede udgifter, der opfylder betingelserne for medfinansiering, hvis bl. a. forpligtelserne i henhold til programmet opfyldes, og udgiftsangivelsen indsendes inden for de fastsatte frister. Der er ikke udtrykkeligt fastsat særlige regler for erstatning af ikke-støtteberettigede udgifter, fordi disse regler ikke adskiller sig fra de oprindelige udvælgelsesregler i forbindelse med projekterne, som medlemsstaterne udmærket kender. Medlemsstaterne har ansvaret for forhåndsevalueringen af projekterne, ligesom det er dem, der har hovedansvaret for den fysiske kontrol. Kommissionens kontrol har hovedsagelig det formål at sikre, at de kontrolsystemer, som medlemsstaterne har indført, fungerer tilfredsstillende. A 16 KAPITEL 13 SAMARBEJDE MED UDVIKLINGSLANDE OG TREDJELANDE (BORTSET FRA LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA) 1. Budgetgennemførelse Rådet opfordrer Kommissionen til hvad angår humanitær bistand fortsat at træffe de nødvendige foranstaltninger for så vidt muligt at undgå, at der fremføres ikke udnyttede betalingsbevillinger. Det glæder sig over, at nødhjælpsreserven ikke er blevet brugt i 1997, og håber, at det kan undgås at frigøre betalingsbevillinger fra denne reserve i fremtiden ved i højere grad at foretage bevillingsoverførsler fra andre budgetposter under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag (forbindelser med tredjelande). Kommissionens svar I overensstemmelse med bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale af 21>. 10. 14W (artikel 15) anmoder Kommissionen kun om, at reserven til nødhjælp overføres, når den som følge af begivenheder, der ikke kunne forudses på tidspunktet for budgettets udarbejdelse, er nødt til at afholde nogle punktuelle nødhjælpsudgifter, som overskrider de beløb, der er opført på budgettet. Den fremsætter først forslag om en overførsel, når den har undersøgt mulighederne for en ompostering af midler under udgiftsområde 4. I 1997 var der under udgiftsområdet nogle uudnyttede bevillinger, hvorved man undgik at trække på reserven, men i 1998 har Kommisisonen allerede i april været nodt til at anmode om en bevillingsforhøjelse ved hjælp af et tillægs- og ændringsbudget (T/EB) på 150 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 100 mio. ECU i betalingsbevillinger. Da det blev klart, at Rådet ikke ville udarbejde et TÆB-forslag inden sommeren, var Kommissionen nødt til at fremsætte forslag om, at der blev overført et tilsvarende beløb fra nødhjælpsreserven. Denne alternative løsning blev godkendt af budgetmyndighedens to parter. Endelig skal det bemærkes, at Kommissionen kun undtagelsesvist betalingsbevillinger og udelukkende fi nansforordningen. i overensstemmelse med artikel 7 fremforet- i k 17 Rådet deler Rådet Rettens synspunkt, hvorefter den af Kommissionen anvendte fremgangsmåde med at fordele den regnskabsmæssige postering af forpligtelser for det samlede beløb, som Kommissionen har besluttet at tildele enkeltprojekter, på to eller flere regnskabsår, ikke er i overensstemmelse med finansforordningen. Rådet anmoder derfor Kommissionen om at foranledige, at hele beløbet til et projekt, der er genstand for en finansieringsafgørelse, regnskabsposteres, så snart afgørelsen er truffet. Rådet opfordrer ligeledes Kommissionen til mere præcist at definere reglerne i forbindelse med den samlede revision af finansforordningen. Afholdelsen af i overensstemmelse med principperne i finansforordningen og skal afspejle bevillingernes tilstedeværelse. fællesskabsudgifter skal være Kommissionens svar Det er Kommissionens opfattelse, som den også anførte i sit svar på Revisionsrettens bemærkninger i dens årsberetning for regnskabsåret 1996, at den praksis, der folges på dette område, overholder finansforordningen, hvis Kommission med sine beslutninger sikrer, at der er disponible bevillinger til rådighed, og at denne bestemmelse er anfort i de pågældende finansieringaftaler. Kommission vil med hensyn hertil foreslå, at der i forbindelse med en samlet revision af finansforordningen fastsættes en bedre definition af udgiftsforpligtelser, hvorved der tages hensyn til de tre hovedelementer, som enhver udgiftsforpligtelse består af. nemlig, den beslutningsmæssige, regnskabsmæssige og retlige forpligtelse. Netop i forhold til sidstnævnte (der består af en akt, hvorved institutionen forpligtes over for tredjemænd og hvorved dens gæld over for disse opstår) må det betragtes som hensigtsmæssigt at finansieringsaftalerne. hvorved projekternes udførelse gøres afhængig af, at der er bevillinger til rådighed. indsætte bestemmelser i 2. Informationsteknologi og forvaltningsinformationssvstemer Rådet opfordrer Kommissionen til at orientere det om resultaterne af den strategiske planlægningsundersøgclse vedrørende informationsstyring for GI) I B og til at iværksætte bedre kontrol med udvikling af edb-applikationcr for i fremtiden at undgå uheldige forhold som i forbindelse med MIS. Kommissionens svar Der blev allerede i begyndelsen af 1997 foretaget en slalusanalyse af edh- applikationerne. Herved blev de vigtigste hovedlinjer lagt last for den teoretisk bedste anvendelse af MI S-systemet. Der blev på dette grundlag etableret en administrativ struktur og edb-hjælpetjeneste. Som følge herafer den meget utilfredsstillende situation blevet delvis afhjulpet. A 18 Der må dog yderligere gøres en stor indsats for at nå op på et tilfredsstillende udviklingsniveau for edb-applikationerne. "Fondo especial de promocién de las exportaciones de Honduras v 3. Nicaragua" (FEPEX) Rådet anmoder Kommissionen om at genoverveje sine forbindelser med BCIE og straks tilbagesøge de beløb, som BCIE uretmæssigt har krediteret sine egne konti. Rådet noterede sig ligeledes med interesse de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at forbedre tilsynet med anvendelsen og overholdelsen af finansieringsaftalen med BCIE. Kommissionens svar Kommissionen har analyseret sine forbindelser med BCIE, hvilket har medført, at der i juni 1998 blev overført 549 773,09 ECU til Kommissionen. Herudover er man i færd med at undersøge de midler, der anvendes til udviklingsformål, og som vil blive frigjort i 2010. Denne analyse vil blive afsluttet inden udgangen af år 2000, idet man på det tidspunkt vil have overblik over, hvad de resterende midler anvendes til. I mellemtiden er BCIE blevet bedt om at skelne mellem dets egne midler og de midler, der stilles til rådighed af Fællesskabet. 4- Foreløbige lån fra et projekt til et andet Rådet mener ikke, at det bør være nødvendigt at yde foreløbige lån fra et projekt til et andet for at sikre, at der er disponible midler, medmindre der er tale om ekstraordinære omstændigheder. Derfor anmoder Rådet Kommissionen om at prioritere forbedringen af de interne procedurer, således at midlerne til et projekt når frem rettidigt. Kommissionens svar Kommissionen har i en instruks fastsat, at foreløbige lån kun kan anvendes i undtagelsestilfælde, og først efter at de er blevet godkendt. Projekter, der kræver hurtig tilførsel af midler, er blevet højere prioriteret. A 19 KAPITEL 14 FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA, DE NYE UAFHÆNGIGE STATER (TIDL. USSR) OG MONGOLIET 1. Budgetgennemførelse Rådet opfordrer på ny Kommissionen til at videreføre de foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre budgetgennemførelsen for programmerne generelt, og mere præcist at vurdere størrelsesordenen af ikke indfriede forpligtelser og navnlig at begrænse væksten heri. Det anmoder Kommissionen om at overholde bestemmelserne i finansforordningen om kontering af forskud og om at sikre et bedre tilsyn med renteprovenuet af disse forskud. Kommissionens svar Kommission fortsætter de interne tiltag, som den har haft løbende siden januar 1997 med henblik på at nedbringe restancerne i forbindelse med de budgetforpligtelser, der endnu ikke er indfriet. Således har nedbringelsen af fristerne for oprettelsen af kontrakter efter underskriften af finansieringsaftalerne, de automatiske justeringer af tildelingerne til programmerne i overensstemmelse med fremskridtene i deres gennemførelse og lukningen af de ældste programmer bidraget til en vis sanering af situationen på dette område. I øvrigt minder Kommission om, at den i forbindelse med 7. Revision af finansforordningen har foreslået, at der indføres en regel om automatisk, fuldstændig eller delvis frigørelse af de bevillinger, der er ydet til tiltag, der ikke er gennemført, efter at fristen herfor er udløbet (artikel 1, stk. 7 og 36, stk. 2). Kommission mener, at vedtagelsen af denne regel også vil bidrage til en bedre forvaltning af lobende forpligtelser og til en afvikling af tidligere betalingsbyrder. Kommission har altid med hensyn til regnskabsføringen af forskud betragtet de belob, der er udbetalt til kontrahenterne, som endelige betalinger. Dette spørgsmål kan imidlertid overvejes i forbindelse med den samlede revision af finansforordningen, som forventes at munde ud i en tilpasning af afsnit IX vedrørende forvaltningen af støtte udadtil. Endelig vil de nye bestemmelser i artikel 22, stk. 4a om opfølgningen af renterne fra forskuddene, som er foreslået i forbindelse med 7. Revision, efter Kommissionens opfattelse være en hensigtsmæssig løsning, der sikrer en fuldstændig gennemsigtig forvaltning af disse renter. Der er således gjort en betydelig indsats for at sanere Tacis- og Phare-programmernc, som har ført til, at forpligtelserne vedrørende programmerne indgås hurtigere og al linansieringsaftalernes løbetid overholdes strengt. Sidstnævnte foranstaltning bidrager A 20 D:\Dossiers\Temp\B9807306. DOC Version nr. 2 af 3. nov. 1998 klart til at forbedre situationen for så vidt angår de udestående forpligtelser, som Kommission følger med stor opmærksomhed. Således androg disse forpligtelser for Tacis 700 mio. ECU ved udgangen af 1996, men er nu nedbragt til 550 mio. ECU ved udgangen af 1997. På samme måde er forpligtelserne for Phare blevet stabiliseret ved udgangen af 1997. 2. Bemærkninger om foranstaltninger i landbrugssektoren i de central- og østeuropæiske lande og i de nye uafhængige stater Rådet anmoder Kommissionen om at forbedre samarbejdet med modtagerlandene, bl. a. nationale hvad med samordning til kreditter via et snævert lette adgangen fællesskabsprogrammerne, at samarbejde med banksektoren og at prioritere behandlingen af jordreformerne. strategier angår de af Kommissionens svar Med hensyn strategier og til Tacis er koordinationen af de nationale Fællesskabsprogrammerne blevet strammet siden 1997 ved, at der er oprettet et fælles rådgivende udvalg for Tacis, som medvirker ved udvælgelsen af projekterne. Inden for landbrug er spørgsmålet om kreditadgang et af de største problemer i en række lande (især i Rusland, Armenien og Georgien). Denne adgang er derfor et af de prioriterede interventionsområder via de projekter, der har til formål at forbedre situationen på ejendomsmarkedet, som finansieres over flere løbende programmer. For de central- og østeuropæiske lande sørger "Special Preparatory Programmes" fol den administrative koordination af de nationale strategier og EU's programmer. På de praktiske plan er denne koordinering udvidet ved oprettelsen af centrale finansierings- og koordineringsenheder (se punkt 3 i det følgende). På grund af at landbrugets situation er lidet struktureret i mange land (især Ungarn. Slovakiet og Tjekkiet), er landbrugernes adgang til kreditter i bankerne fortsat vanskelig. Derfor har EU's interventioner til formål i overensstemmelse med de prioriteringer, der er fastlagt i de nye retningslinjer for Phare-programmet, at forbedre landbrugssektorens situation især administrativt med henblik på indførelse af den fælles landbrugspolitik. De finansierede projekters vigtigste formål er at forbedre registreringen af arealer og matrikler samt projekter, der fremmer landbrugernes bevidsthed om disse spørgsmål ved hjælp af oprettelse af særlige fonde til finansiering af landbrugsprojekter (f. Eks. Rural Crédit Garanti Fund i Ungarn). Rådet 21 Rådet understreger PHARE- og TACIS-programmernes betydning, idet førstnævnte navnlig er vigtigt med henblik på at forberede disse lande på tiltrædelse, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til erfaringsgrundlaget i evalueringerne med henblik på forbedring af programmerne. Kommissionens svar Kommission har i de to sidste år igangsat en række evalueringer af EU's interventioner for de forskellige lande og sektorer. I visse lande har interventionerne haft stor succes, f. eks. i Georgien. På trods heraf kræver småbrugene altid en særlig opmærksomhed og er et af de prioriterede problemer for Kommission. 22 KAPITEL 15 KOMMISSIONEN Tilskud med generelt sigte (afsnit A-3 i Kommissionens budget) Rådet anmoder Kommissionen, som i vid udstrækning er enig i Rettens henstillinger, om at fremskynde den igangværende reform, således at denne ordning kan anvendes ensartet i næste regnskabsår. Kommissionens svar Kommission har videreført sine reformer i retning af en strammere og bedre forvaltning og styring af EUs tiltag og af EU's finansielle støtte. Kommissionen nedsatte i juli 1997 en arbejdsgruppe til at udarbejde minimumsstandarder for ydelse og forvaltning af støtte. Arbejdsgruppen har bekræftet, at Kommissionens tjenester arbejder helt efter bogen, og den har udarbejdet en vejledning for forvaltningen af den finansielle støtte. Kommission godkendte arbejdsgruppens slutrapport (SEK 1191 endelig) den 14 juli 1998 og fremsendte både den og vejledningen til budgetmyndigheden til orientering. De nye bindende regler gælder fra 1. januar 1999. Revisionsrettens konklusioner under punkt 15. 1. 23 b) og c) er blevet indsat i "Retningslinjer for forvaltning af den finansielle støtte". Revisionsrettens henstillinger under punkt 15. 1. 23 a) svarer indholdsmæssigt til budgetmyndighedens retningslinjer for finansiel støtte fra afsnit A-30 og A-31 og til Kommissionens praksis. Desuden foreskriver de nye regler, at alle ansøgninger om finansiel støtte fra EU i overensstemmelse med de gældende instrukser skal vurderes af tjenestemænd fra mindst lo forskellige afdelinger i Kommission. /t 23 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 2. (PublikationskontoretXartikel A-342 i Kommissionens budget og bilag II hertil) Rådet opfordrer til, at der foretages alle de nødvendige reformer med henblik på at forbedre Publikationskontorets drift i overensstemmelse med Rettens bemærkninger. Kommissionens svar Revisionsretten har i sine konklusioner lagt vægt på følgende fire punkter: • Reglerne for Publikationskontoret er ikke hensigtsmæssige (punkt 15. 2. 52) Bestyrelsen for Publikationskontoret har allerede udarbejdet et nyt udkast til forordning, hvor der tages hensyn til Revisionsrettens bemærkninger. Udkastet skal nu gennemgås af de juridiske tjenester, inden Kommissionen kan fremsætte det som formelt forslag. • Der må fremlægges et driftsregnskab og en fuldstændig balance (point 15. 2. 53) Disse dokumenter nævnes for første gang i årsberetning for 1997 om Publikationskontorets forvaltning, der blev forelagt institutionerne i begyndelsen af april 1998. • Revisionsrettens ønsker, at der i størst muligt omfang alholdes udbud ister i forbindelse med kontrakter om produktion af EFT (point 15. 2. 54) Kontrakterne om produktion af EFT er i øjeblikket under fornyelse, og institutionernes repræsentanter har fastlagt en procedure for indkaldelse af bud. hvortil der knyttes tekniske betingelser, som skal åbne markedet for yderligere eventuelle tilbudsgivere, samtidig med at der kræves tilstrækkelig erfaring til en produktion af denne størrelse. • Det er afgørende at skelne klarere mellem publikationer, der henhører under Fællesskabets informationspolitik, og dem, for hvilke der hør gælde en mere effektiv forretningspolitik. og hvor det kan være af interesse at begrænse den gratis uddeling og udvikle en effektivere forretningsstrategi, (point 15. 2. 55) Publikationskontoret gør de publicerende institutioner opmærksom på, at det er vigtigt at føre en sund og sammenhængende politik på dette område og således arbejde i retning af det, som Revisionsretten ønsker. Publikationskontoret har allerede fulgt de fleste henstillinger fra Revisionsretten op og ved igangværende tiltag taget hensyn til de øvrige. A 2 24 KAPITEL 18 FINANSIELLE INSTRUMENTER OG BANKAKTIVITETER ' Revision af interventioner i form af lån med rentegodtgørelse i de 1. jordskælvsramte områder i Italien Rådet forstår, når det kun ser på aspekterne vedrørende decharge for budgettet, vanskelighederne i forbindelse med iværksættelsen af denne type foranstaltninger på grund af de forhold, som den foregår under, og opfordrer Kommissionen til på grundlag af erfaringerne at samordne sine fremtidige foranstaltninger bedre med de lokale myndigheder. Kommissionens svar Kommissionen har taget Rådets bemærkninger til efterretning og vil soge no je at koordinere sine tiltag med de lokale myndigheders. 2. Den Europæiske Investeringsfond Rådet er bekymret over, at dette problem, som er blevet rejst flere gange, stadig gor sig gældende, og opfordrer de berørte parter til at fortsætte deres bestræbelser på at finde en passende løsning, som kan bygge på bestemmelserne i artikel 248 i Amsterdam-traktaten, samtidig med at fondens juridiske status respekteres. Kommissionens svar Kommissionen har altid arbejdet for under hensyn til de enkelte implicerede institutioners og organers kompetence at få Revisionsrettens kontrolret overholdt. Den beklager derfor, at Den Europæiske Investeringsfond og Revisionsretten hidtil ikke har kunnet nå til en tilfredsstillende aftale om betingelserne for Rettens kontrol. Kommissæren med ansvar for budgettet har for at tilnærme synspunkterne hinanden og skabe grundlag for el praktisk samarbejde taget initiativ til at samle formanden Tor fondens finansieringsudvalg og de ansvarlige medlemmer af Retten til et mode den 5. maj 1998. Det blev bl. a. besluttet, at Revisionsretten skulle have forelagt en række supplerende dokumenter vedrørende EIF. Kommissionen påtog sig at gore dette, hvilkel allerede skete den 7. maj 1998. Denne åbning og udveksling blev fortsat den 25. maj 1998 med et indledende møde om arbejdsmetoderne mellem fondene, det private revisionsfirma (KPMG) og Revisionsretten. I overensstemmelse med traktatens bestemmelser vedrører dechar gen udelukkende gennemførelsen af fællesskabsbudgettet. Dechargen vedrører altså ikke lånoptagelses- og långivningstransaktionerne, medmindre der indgår elementer, der har med gennemførelsen af budgettet at gøre. å 25 Kommissionen vil fortsat så vidt muligt være Revisionsretten behjælpelig med at fa adgang til de oplysninger, som den har brug for til udførelsen af sit arbejde. A 26 KAPITEL 19-21 REVISIONSERKLÆRING OM AKTIVITETERNE I FORBINDELSE MED DET ALMINDELIGE BUDGET 1 Budgetgennemførelse Rådet er især betænkeligt ved problemet med de "latente forpligtelser" og gentager sin anmodning om, at Kommissionen nøje følger dette aspekt af gennemførelsen af institutionens forpligtelser. Kommissionens svar Kommissionen fortsætter med at gøre sine tjenester bevidste om problematikken i forbindelse med "latente forpligtelser". Således underrettes de betalingsanvisende tjenester regelmæssigt om udviklingen i den samlede situation på dette område og opfordres til fortsat at undersøge de åbne forpligtelser, så ikke berettigede saldi kan frigøres. Kommissionen minder også om, at den som led i 7. Revision af finansforordningen har foreslået, at der indføres en regel om hel eller delvis automatisk frigørelse af bevillinger til tiltag, der ikke er gennemført, efter udløbet af bevillingernes udnyttelsesfrist (artikel 1, stk. 7 og 36, stk. 2). Kommissionen mener, at vedtagelsen af denne regel vil bidrage til en bedre forvaltning af de løbende forpligtelser og til, at tidligere indgåede forpligtelser afsluttes regnskabsmæssigt. 2 EUGFL «Garantisektionen» Rådet anmoder dog Kommissionen om at sørge for, at den eksterne kontrol med de udbetalende organer er effektiv og troværdig. Kommissionens svar Kommissionen har ved godkendelsen af fremgangsmåden for revision lagt stor vægt på kvaliteten af den eksterne revision af udbetalingsorganerne. Således har to tjenestemænd gennemgået hver enkelt af de 92 eksterne revisionsrapporter for regnskabsafslutningerne for 1996 og 1997. Alle medlemsstaterne blev besøgt mellem forelæggelsen af regnskaberne og regnskabsafslutningen. Herunder blev de eksterne revisorers arbejde gennemgået detaljeret for at sikre, at det både kvantitativt og kvalitativt var tilfredsstillende, og at 27 det lagde grunden til en godkendelse. Hvis arbejdet var utilfredsstillende, krævede Kommissionen, at yderligere arbejde blev udført. Udbetalingsorganernes regnskaber blev ikke afsluttet, før der var modtaget en gyldig godkendelse og en acceptabel revisionsrapport. Desuden har Kommissionen udarbejdet retningslinjer til hjælp for de eksterne revisorer og for at få indført en fælles standard og fremgangsmåde. Der blev i juli 1997 udgivet retningslinjer for revisionen af debitorer, lagre og sikkerhedsstillelser. I juli 1998 blev der udgivet nye retningslinjer for revisionen af bemyndigede organer, kontroller på stedet, statistisk udvælgelse og fejlevaluering, samt en revideret udgave af retningslinjerne for revision af debitorer og lagre. Der blev i 1997 og 1998 oprettet ekspertgrupper med repræsentanter fra godkendelsesorganerne med henblik på at drøfte disse retningslinjer og andre relevante spørgsmål. Er det godtgjort, at godkendelsesorganerne ikke er tilstrækkeligt kvalificerede eller uafhængige, kræver Kommissionen, at der vælges en andet godkendelsesorgan. Dette er dog hidtil ikke sket. 3 - Strukturfondene Rådet anmoder Kommissionen om at fortsætte den indsats, som den har indledt inden for SEM 2000-initiativct og sørge for, at medlemsstaterne effektivt og hurtigt iværksætter forordning nr. 2064/97 af 15. oktober 1997 om forbedringer i forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene, at foreslå losninger på de øvrige problemer senest ved genbehandlingen af forordningerne for næste programperiode, idet der lægges vægt på at forenkle reglerne, skærpe kontrollen, især på stedet (art. 24 regi. 4253/88), og endelig på at koncentrere fællesskabsstøtten om konkret identificerbare foranstaltninger. Kommissionens svar Kommissionen har forpligtet sig til at videreføre SEM 2000-initiativet. lægger stor vægt på, at forordning nr. 2064/97 gennem lores Kommissionen fuldstændig og effektivt i medlemsstaterne. Dens forslag til regler for den nye programmeringsperiode belyder en væsentlig forbedring af finanskontrollen og de finansielle korrektioner. SÆRBERETNINGER Særberetning 1 foranstaltningerne til fremme af turismen nr. 3/96 om politikken på turistområdet og Rådet A 28 ønsker, at Kommissionen indfører en ordning med pålidelig forvaltning af bevillingerne, idet der skal lægges særlig vægt på at kontrollere, at udgifterne er støtteberettigede, på at bedømme projekterne og på at koordinere dem med andre foranstaltninger, der finansieres over strukturfondene. Kommissionens svar Der er opnået betydelige forbedringer siden Revisionsrettens særberetning 3/96 med hensyn til kontrolstrukturer og -procedurer for kontrol og evaluering af de direkte tiltag inden for turisme. Koordinationen mellem tjenesterne er også blevet forstærket, og der er i den sammenhæng blevet lagt vægt på at få et bedre samarbejde i gang om turistprojekter med de generaldirektorater, der har ansvaret for strukturfondene. Kommissionen forelagde i juli sin endelige rapport om sin revision af afsluttede turisttiltag for Revisionsretten og Europa-Parlamentet. 2 Særberetning nr. 2/97 om Den Europæiske Unions bistand 1992-1995 Rådet lægger særlig stor vægt på følgende aspekter, som fremhæves i Revisionsrettens beretning, og vil se på dem bl. a. i lyset af den i foregående afsnit nævnte evaluering: Større sammenhæng mellem foranstaltningerne Retten anbefaler, at der skabes større sammenhæng mellem de foranstaltninger, der træffes på grundlag af forskellige relevante forordninger, således at den operationelle effektivitet styrkes. I den forbindelse noterer Rådet sig Rettens anbefalinger vedrørende et dokument med den generelle politik. Kommissionens svar Det er Kommissionens opfattelse, at med hensyn til udarbejdelsen af et generelt politisk dokument med henblik på at definere retningslinjerne og principperne for den humanitære indsats er dels Rådets vedtagelse den 20. Juni 1996 af forordning 1257/96 om humanitær bistand og dels Kommissionens meddelelse om forbindelsen mellem humanitær bistand, rehabilitering og udvikling det, der skulle til for at udfylde det tomrum, som Revisionsretten har gjort opmærksom på, ligesom der er skabt klare retlige rammer. I Rådets forordning defineres klart bistandens mål, de principper, der skal gælde for den humanitære bistand, hvilke tiltag der kan finansieres og hvilke kriterier, der skal ligeledes, på hvilket grundlag gælde for ONG'er. I forordningen fastlægges A 29 samarbejdet og koordineringen med medlemsstaterne, de internationale organisationer og donatortredjelandene skal etableres. Kommissionen finder ligeledes, at den politiske linje, der følges af Det Europæiske Fællesskab, er klart defineret og især godt efterlevet i Kommissionens beslutninger om oprettelse af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand, i de fastlagte procedurer og i den nye partnerskabsrammekontrakt, som Kommissionen selv har godkendt, og som både omfatter juridiske, administrative og politiske bestemmelser. Siden offentliggørelsen af Revisionsrettens beretning har Kommissionen ligeledes til sin rådighed haft et «Strategy Paper» (årligt arbejdsdokument), der beskriver de retningslinjer, der gælder for Kommissionen på det humanitære område. Endelig beklager Kommissionen, at Amsterdam-traktaten hverken indeholder en omtale af eller en specifik bestemmelse om humanitær bistand. Samordning af EU's politikker og foranstaltninger Selv om dette spørgsmål er kædet sammen med spørgsmålet i det foregående afsnit, er Rådet overbevist om, at samordningen af politikker og foranstaltninger bør forbedres yderligere, og navnlig at bistand, rehabilitering og langsigtet udvikling bør kædes sammen. Det vil følge Kommissionens indsats på området meget omhyggeligt, og det vil på samlingen i november 1997 tage en yderligere drøftelse med henblik på at udarbejde detaljerede retningslinjer for en styrkelse af sammenkædningen af bistand, rehabilitering og udvikling, jf. den relevante rådskonklusion af 28. maj 1996. Kommissionens svar Trods de allerede gennemførte betydelige forbedringer for så vidt angår samarbejdet mellem tjenesterne deler Kommissionen Rådets vurdering, at den politiske koordination må forbedres, for at Kommissionens interventioner kan rationaliseres. Kommissionen har med det formål at skabe synergi mellem tjenesterne vedtaget meddelelsen af 30. april 1996 om forbindelsen mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling. Iværksættelsen af principperne i denne meddelelse er fortsat en af Kommissionens vigtigste prioriteringer. Kommissionen har med henblik herpå allerede oprettet forskellige tværtjenestelige Task Forces og/eller koordinationsmekanismer, hvis arbejde er mundet ud i enten rammer for samlede tiltag, der integrerer alle facetterne af bistanden til tredjelande (f. eks. Afghanistan, Guatemala, Bosnien-Hercegovina), eller i, at ECHO har trukket sig ud og er blevet afløst af de tjenester i Kommissionens, der har ansvaret for rehabilitering og/eller udvikling (f. eks. Liberia, Haiti). A 30 Samordning og samarbejde mellem de forskellige aktører inden for humanitær bistand Rådet erkender behovet for bedre samordning og samarbejde inden for Kommissionen samt mellem Kommissionen, medlemsstaterne, FN og andre relevante internationale organisationer, jf. artikel 10 i grundforordningen, og, hver gang det er muligt, modtagerlandene, samt for styrkelse af samarbejdet med ikke-statslige organisationer. Rådet noterer sig navnlig forslaget om, at der anvendes globale planer til at forbedre samordning og komplementaritet, samt at der generelt er behov for en yderligere samordning af donatorprocedurerne med henblik på at opnå større effektivitet og nyttevirkning af den humanitære bistand. samordning og Hvad angår samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne fremhæver Rådet Udvalget for Humanitær Bistand, som er nedsat i henhold til grundforordningen, og ser med tilfredshed på dette udvalgs første drøftelser om internationale organisationer. forbindelserne med FN og andre Kommissionens svar til komplementariteten og koordinationen mellem Unionens og Med hensyn medlemsstaternes bistand har Kommissionen taget talrige koordinationstiltag og iværksat fælles aktioner, også på stedet, bl. a. i form af gensidig udveksling af oplysninger mellem især er 14-punktstelexen hovedkvarterer og delegationer eller ambassader, og systematisk blevet afsendt til DHA i Geneve, ligesom der er oprettet en database, der dækker omkring 3/4 af medlemsstaternes interventioner. Desuden afholdes der systematisk samråd med medlemsstaternes repræsentanter på stedet under aktionerne, og de task-forces, der arbejder på stedet, samarbejder i størst muligt omfang med de involverede medlemsstater og øvrige deltagere i den humanitære bistand. I maj 1998 arrangerede Kommissionen det første besøg, som Udvalget for Humanitær Bistand aflagde i Bosnien-Hercegovina. Mellem 12. og 17. Maj 1998 fik repræsentanter fra alle medlemsstaterne (bortset fra en) dermed lejlighed til at besøge talrige humanitære projekter, der finansieres af EU, og at møde repræsentanter fra de lokale myndigheder og andre involverede i den humanitære bistand. På grund af den succes, som denne fælles rejse har haft, vil Kommissionen foreslå, at den gentages i fremtiden. Revision af rammekontrakten for partnerskab sig, at Revisionsretten Rådet noterer varierer rammekontrakternc for partnerskab alt efter de forskellige typer af partnere og foranstaltninger med henblik på at afspejle ECHO's og dets partneres respektive roller og gensidige forpligtelser, samt at Kommissionen agter at drøfte lette en effektiv projektidentifikation, spørgsmålet yderligere. For at anbefaler, at man A » -forberedelse, -gennemførelse og -overvågning, bør en rammekontrakt for partnerskab opstille klare målsætninger og kriterier, som er afpasset omskiftelige forhold på stedet, og fremme samarbejdet med lokale partnere. I denne henseende noterer Rådet sig Revisionsrettens bemærkninger om kontrol og overvågning af de globale bistandsprogrammer og om behovet for at styrke en effektiv kontrol af midler og resultater af foranstaltninger samtidig med, at der er mulighed for operationel fleksibilitet. Kommissionens svar Revisionen af partnerskabsrammekontrakten er foretaget i samråd med de ECHO- partnere på det humanitære område, der har deltaget i arbejdet i den uformelle gruppe, hvori FN's humanitære organisationer og Røde Kors "familien" deltog som observatører. Kommissionen vedtog den nye tekst den 13. marts, og den trådte i kraft den 1. oktober. For at kunne imødekomme de ønsker, som Revisionsretten og Rådet har givet udtryk for, om at variere kontrakten efter typen af partner, er kommissæren med ansvar for humanitær bistand blevet bemyndiget til at ændre teksten med henblik på at tage hensyn til de særlige forhold omkring og arten af visse internationale humanitære bistandsorganisationers mandat (FN's organer og Røde Kors familien) og eventuelt til resultaterne af forhandlingerne mellem Kommissionen og FN om finansieringen. Den nye partnerskabsrammekontrakt, der lægger op til større enkelhed og smidighed, indeholder bestemmelser om passende kontrol, og gør det derved muligt at imødekomme Rådets ønsker om en optimalisering af den humanitære bistand. Desuden fastsættes det udtrykkeligt i artikel 11, at der kan samarbejdes med lokale partnere. Den humanitære bistands synlighed Rådet gentager, at det er vigtigt at fremhæve den humanitære bistands fællesskabskarakter og at opretholde offentlig støtte, idet det samtidig noterer sig Revisionsrettens bemærkninger om en synlig politik og understreger, at spørgsmålet skal afvejes og undersøges yderligere. Kommissionens svar : Kommissionen gør opmærksom på, at behovet for gennemsigtighed for Fællesskabets humanitære tiltag var baggrunden for oprettelsen af ECHO. Som Retten har forslået, har Kommissionen differentieret sine bestræbelser på al opnå denne gennemsigtighed, og søger i størst muligt omfang herved at anvende andre metoder end de traditionelle til at skille sig ud fra de andre partnere og donatorer. Budgetprocedurer Rådet noterer sig Revisionsrettens bemærkning og Kommissionens svar vedrørende de budgetprocedurer, der gælder for finansiering af humanitær 32 bistand, frigørelse af budgetreserven og fremførsler fra et år til det næste. Dette spørgsmål bør drøftes nærmere. Kommissionens svar : Kommissionen kan med hensyn hertil kun gentage sin opfattelse, at de nugældende mekanismer for mobilisering af reserven til nødhjælp ikke er hensigtsmæssige. Kommissionen håber dog, at der ved et trepartsmøde i forbindelse med forlængelsen af aftalen mellem institutionerne kan findes en løsning. Tilrettelæggelse af og procedurer foranstaltninger for evaluering af humanitære Idet Rådet erkender de humanitære foranstaltningers særlige natur, noterer det sig Revisionsrettens forslag om, at enheden til evaluering af humanitær, rehabiliterings- og udviklingsbistand placeres uden for de operationelle tjenester, så dens uafhængighed sikres, samt behovet for passende feedback-mekanismer, som er baseret på de opnåede resultater. Kommissionens svar : Kontoret for Humanitær Nødhjælp er opbygget således, at evalueringerne udarbejdes af en afdeling, der ikke har ansvaret for aktionerne. Desuden foretages de af uafhængige eksperter, der udvælges ved en procedure (indkaldelse af tilbud), der er i overensstemmelse med de tjenestelige regler for offentlige udbud. Personale Rådet anerkender, at det er Kommissionens ansvar at allokere personale, men har også noteret sig Revisionsrettens erklæring om, at ECHO ikke har tilstrækkeligt personale, når arten af dets arbejde og behovet for en stærkere feltovervågning tages i betragtning. Kommissionens svar Pr. 31. december 1995 rådede ECHO over 71 faste stillinger og 12 midlertidige stillinger. I 1997 var det samlede antal steget til 107 stillinger, hvoraf de 10 var midlertidige. ECHO's personale er, som det ganske rigtigt bemærkes af Revisionsretten, steget i tidens løb. Men som det bemærkes af Rådet, så kræver indførelsen af nye procedurer (komitologien), kravene til feltovervågningen, den øgede koordinering og opfølgning og det større analysebehov et større personale. 33 3 - Særberetning nr. 3/97 om det decentraliserede system til forvaltning af PH ARE- programmet (1990-1995) Rådet opfordrer Kommissionen til at målrette aktionsområdet bedre og til at fastsætte opgaverne på en klarere måde. Mandaterne bør snarere tage sigte på at forbedre effektiviteten. Det synes nødvendigt at styrke forvaltningskontorerne i PHARE- landene. Der skal sikres konkret opfølgning af aktionerne. Kommissionens svar Kommissionen er begyndt at rationalisere forvaltningsstrukturerne for Phare - i overensstemmelse med dets nye retningslinjer. programmet, så de bliver Forvaltningsafdelingerne skal gradvis afskaffes, og medio 1998 er 62 afdelinger blevet integreret i de pågældende landes offentlige administrationer. De skal erstattes af et mindre antal implementeringsorganer i hvert land (Central Financing and Coordinating Units - CFCUs), der skal videreføre implementeringen af tiltagene i samme sektor efter indsættelse. De pågældende organer er allerede arbejdsklare i 5 lande (de tre baltiske lande, Slovakiet og Slovenien) og vil være det i alle de øvrige lande senest i første kvartal af 1999. Kommissionen har således taget den kritik, som Revisionsretten udtrykte i sin særberetning nr. 3/97 til efterretning ved at forbedre opfølgningen af Phare- programmet på stedet og forberede grundlaget til en decentral iværksættelse. 4 - Særberetning nr. 4/97 om revision af visse aspekter af de foranstaltninger, der blev gennemført efter Tysklands forening, og som omfattede udbetaling af godtgørelser og eksportrestitutioner over EUGFL. Rådet er enigt i, at støtteordninger med forskellige målsætninger ikke er uforenelige, men beder Kommissionen foretage en indgående undersøgelse af virkningerne af de mange former for støtte. Det er enigt med Kommissionen i, at det i praksis vil være uhensigtsmæssigt at afpasse eksportrestitutionerne efter de eksporterede produkters kvalitet. Det opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at tilbagesøge beløb, der er uretmæssigt udbetalt som følge af de for store angivelser, der er konstateret ved kontrol. Kommissionens svar Kommissionen finder, at spørgsmålet om akkumulering af tilskud allerede har været grundigt behandlet i Kommissionens svar på Revisionsrettens særberetning om genforeningen. Det er Kommissionens opfattelse, at del ikke ville være korrekt al bruge fiere ressourcer på at sætte yderligere undersøgelser i gang af virkningen af støtte, der er ydet til specielle formål i løbet af en kort periode i 90'ernes begyndelse. A 34 Rådet opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at tilbagesøge beløb, der er uretmæssigt udbetalt som følge af de for store angivelser, der er konstateret ved kontrol. Kommissionen har inden for regnskabsafslutningsproceduren tilbagesøgt 6. 9 mio. DM, som vil være fuldtud tilbagebetalt senest ved udgangen af 1998. 5 - Særberetning nr. 5/97 om forvaltningen af Fællesskabets kornhandel, hvortil der ydes eksportrestitutioner, eller som er omfattet af særlige importordninger og regionale støtteordninger Rådet af en konstant forbedring fremhæver nødvendigheden af Rådet kontrolsystemerne under overholdelse af princippet om frie varebevægelser. Det anbefaler især at øge kvaliteten af den fysiske kontrol med korn, der eksporteres. Det opfordrer medlemsstaterne til at foretage en kritisk gennemgang af deres respektive kontrolordninger. Det anmoder Kommissionen om at påtage sig en mere aktiv rolle med hensyn til at koordinere kontrollen af multinationale virksomheder som omhandlet i forordning (EØF) nr. 4045/89, især når der er tale om virksomheder, som ligger i tredjelande. Det foreslår den at undersoge muligheden for at indsætte svigbekæmpclscsklausulcr i fremtidige handelsaftaler med tredjelande. Det ønsker en klar, hensigtsmæssig og ensartet anvendelse af procedurerne for anvendelse af kreditnotaer i forbindelse med restitutioner. Det af forventer, eksportrestitutionsordningen for korn. Det ønsker, at Kommissionens tjenestegrene regelmæssigt informerer det om resultatet af tilbagesøgningen af uretmæssigt udbetalte beløb. Kommissionen rationaliserer forvaltningen at Kommissionens svar Kommissionen erkender, at det er vigtigt at kontrollere multinationale selskaber og har gennemført type virksomheder. Det er nu medlemsstaterne, der skal fortsætte kontrollen, men Kommissionen vil vedblive med at deltage, hvis det skønnes nødvendigt. to særundersøgelser af denne I forbindelse med kodificeringen af de horisontale regler for eksportrestitutionerne er der foreslået mere præcise og bindende bestemmelser, således al toldmyndighederne kan kontrollere de produkter, der erklæres som værende eksporteret med udbetaling al restitution. Der skal især indføres særlige bestemmelser for stedet, tidspunktet og indholdet af ekportangivelsen. Ft andet grundlæggende spørgsmål, der drøftes i samme forbindelse, er, hvad der forer til, at retten til restitution opstår. Samtlige bestemmelser herom, som findes i del A 35 forslag, der er til behandling i ekspertgruppen under udvalget for handelsmekanismer, vil gøre det muligt lettere at afgøre, hvorledes de kreditnotaer, der konstateres i eksportvirksomhedernes regnskaber, skal behandles. De igangværende opkrævninger indgår de i de meddelelser, der omhandles i artikel 3 og 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 595/91. 6 - Særberetning nr. 6/97 om TACIS-støtte til Ukraine Rådet opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, som kan sikre en mere effektiv gennemførelse af programmerne ved hjælp af en klar definition af de involveredes roller og en bedre koordinering. Tilsynet med og evalueringen af projekterne skal tilpasses målsætningerne og resultaterne. Rådet er også enigt med Retten i, at Kommissionen bør rokere om på sit personale i retning af delegationen. Kommissionens svar Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til forvaltningen af Tacis-programmet: • Der blev igangsat et rekordstort antal kontrakter i 1997, og for første gang kunne fra 700 mio. ECU ved forsinkelserne siden programmets start derfor indhentes udgangen af 1996 til 550 mio. ECU ultimo 1997. • Styrkelsen af Kommissionens delegationer begyndte med, at deres forvaltnings- og kontrolmuligheder udvidedes ved indsættelsen af eksterne eksperter. Herved nedsættes antallet af forskellige involverede i programmernes forvaltning, som påpeget af Revisionsretten. Som led i den samlede rokering af Kommissionens vedtægtsansatte personale til fordel for delegationerne har delegationen i Kiev fået tildelt en stilling i kategori A. Evalueringsrapporten om Tacis, der blev oversendt til Parlamentet i 1997, viser en vis forbedring i programforvaltningen, og den samlede vurdering af virkningerne af Fll's interventioner under de særligt vanskelige politiske forhold i området er positiv. Kommissionen har allerede som led i sine politiske prioriteringer taget skridt til en koncentration omkring større projekter. • Beslutningen om at medfinansiere Tehernobyl-programmet, der koordineres al BERD, vil gøre det muligt at koncentrere indtil 100 mio. ECU om et vigtigt projekt. • Projekternes gennemsnitsstørrelse øges. F. eks. gennemføres programmet for nuklear sikkerhed i Ukraine med 40% færre kontrakter end i 1996. Den løbende Tacis-forordning kræver imidlertid begrænsninger, især med hensyn til finansieringen af investeringer. Kommissionen vil derfor inden udgangen af 1998 A 36 foreslå nye bestemmelser for Tacis. I dette forslag skal der tages hensyn til følgende løsninger, der foreslås i Agenda 2000: • De tiltag, der finansieres af Tacis, skal i højere grad knyttes til de politiske prioriteringer, der er fastlagt i partnerskabs- og samarbejdsaftalerne, og skal være mindre « demand-driven ». • Fiansieringen af Tacis skal være katalysator for mobiliseringen af betydelige investeringer i SMV og infrastrukturer. A" EUROPA-KOMMISSIONEN MEDLEMSSTATERNES SVAR PÅ BEMÆRKNINGERNE I REVISIONSRETTENS ÅRSBERETNING 1 OR REGNSKABSÅRET 1996 9. 5. 1998 A 1 O 6 12 25 27 55 58 75 98 107 118 134 146 161) INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning Tyskland Belgien Danmark Spanien Finland Frankrig Grækenland , Irland Italien Nederlandene Portugal Del Forenede Kongerige Sverige s. s. s. s. s. s. s. s. s. s. s. s. s. s. h C*- INDLEDNING Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 opfordrede medlemsstaterne til at fremkomme med deres svar på bemærkningerne i Revisionsrettens årsberetning. Nærværende dokument har således til formål at samle svarene i tilknytning til årsberetningen for regnskabsåret 1996 (EFT C348 / 18. november 1997) for følgende lande: - Tyskland - Belgien - Danmark - Spanien - Finland - Frankrig - Grækenland - Irland - Italien - Nederlandene - Portugal - Det Forenede Kongerige - Sverige Østrig og Luxembourg er ikke direkte berørt. /. *> ANALYSE AF MEDLEMSSTATERNES SVAR PÅ BEMÆRKNINGERNE I REVISIONSRETTENS ÅRSBERETNING FOR 1996 1. To tredjedele af Revisionsrettens årsberetning vedrører de politikker, Kommissionen gennemfører i partnerskab med medlemsstaterne. Årsberetningen omhandler både i forbindelse med HUGLF, inddrivelsen af egne Garantisektionen, og strukturfondene. Revisionsrettens vigtigste klagepunkt over for medlemsstaterne er, at de ikke i tilstrækkelig grad overholder fællesskabsretten, hvilket bia. giver sig udslag i alvorlige mangler i forbindelse med indforeisen af forvaltnings- og kontrolsystemerne. indtægter og udgifterne 2. Kommissionen har ligesom for regnskabsåret 1995 videresendt disse bemærkninger til de tretten berørte medlemsstater1, så de kan svare på dem og dermed bidrage til Kommissionens opfølgningsrapport, der under decharge-proceduren vil blive fremlagt for budgetmyndigheden i september 1998. 3. Alle medlemsstaterne har fulgt opfordringen til at indsende et bidrag inden den 15. marts 1998. En analyse af disse bidrag viser følgende: • Hvad formen angår er svarene generelt udtømmende (de Heste af de udvalgte self-reading (Revisionsrettens bemærkninger punkter er behandlet) og opsummeres i visse tilfælde, inden de besvares: UK, F, 1\ S, 1, NI. ), og de fremsættes som oftest i et samlet, ensartet dokument. Hvad indholdet angår er de fleste af svarene klare og åbenhjertige, hvad enten det erkendes, at kritikken er berettiget, eller kritikken afvises, sommetider på det kraftigste, eller det forklares, hvorfor den pågældende situation er opstået. Desuden regel præcise oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet for at rette op på situationen, og hvad man er i gang med eller har planlagt at gøre, og de er konstruktive, idet de er med til at påvise visse uheldige virkninger af fællesskabslovgivningen. svarene som indeholder I forhold til sidste år giver de udtryk for en klarere vilje til at påtage sig en del af ansvaret. Denne tendens giver sig især udslag i, at medlemsstaterne: - i højere grad tager imod Revisionsrettens kritik, selv om den somme tider afvises på det kraftigste - anfører, hvad der konkret skal gøres for at løse problemerne - ønsker at få uddybet visse sager og beder Revisionsretten om at forklare For regnskabsåret 1996 er der ikke fremsat nogen specifikke bemærkninger om Østrig og Luxembourg. 2 nærmere, hvad det drejer sig om - medvirker til at forbedre fællesskabsmekanismerne ved at gøre opmærksom på de problemer, de er løbet ind i i forbindelse med anvendelsen af visse bestemmelser, f. eks. fordi de er mangelfulde eller er i modstrid med den nationale lovgivning. I visse svar (især F, IR, NL, B) udtrykkes der ønske om, at Revisionsretten giver en mere korrekt beskrivelse af forholdene, bl. a. ved i højere grad at tage hensyn til de svar og/eller forklaringer, den har fået under kontrollen. Derved kan man undgå, at man får det indtryk, at de omtalte problemer stadig ikke er løst. 4. Denne generelt konstruktive holdning kan illustreres med en række eksempler: • Kritikken accepteres eksplicit, fordi medlemsstaterne indrømmer, at der foreligger: - overtrædelser af fællesskabsretten, f. eks. når der i forbindelse med FIK il'I , Garantisektionen, foretages en for gunstig beregning ved fastlæggelsen af storkreaturenheder (P), eller når overskridelsen af basisarealerne for majs undervurderes, fordi man ikke råder over de relevante oplysninger, der skal tages hensyn til (F), eller forsinkelser i forhold til kravene i fællesskabsretten, f. eks. i forbindelse med måling afskibe på over 24 meter (F), - mangler i overvågnings- og kontrolarbejdet, hvad enten det vedrører egne indtægter i forbindelse med aktiviteterne i frizonen i Tilbury Freeport (UK), i forbindelse med frizonen gennemgangen af de angivne udgifter (IR, UK, E) i Trieste (I), eller EFRU eller Socialfonden - meget komplekse systemer på lokalt plan, f. eks. systemerne for registrering af ansøgninger om investeringsstøtte under EUGFL, Udviklingssektionen, (IR) eller EUGLF, Garantisektionen, og et for stort antal databaser, som kan med fore manglende kompatibilitet og fejl under udvekslingen af oplysninger, selv om antallet af baser skyldes, at landet er en forbundsstat (D) mv. • Det anføres klart, hvad der er gjort for at afhjælpe problemerne, idet det for eksempel præciseres: - at man med hensyn til egne indtægter har indført den revisionsmetode, iler er baseret på risikoanalyser, inden for toldkontrollen (IR), eller at der er sendt instrukser til toldmyndighederne, enten om at gøre de virksomheder, der opererer i frizoner, opmærksomme på, at de skal overholde fællesskabslovgivningen (H), eller om, at der skal gennemføres en bedre efterfølgende kontrol med aktiv forædling (F), eller al de nationale bestemmelser i samme sektor er blevet tilpasset til kravene i fællesskabsretten (1), NL) - at man med hensyn til EUGFL, Garantisektionen, har gennemført direktiv 92/102/EØF, så man har kunnet sende kvægavlerne de registre, der er nødvendige for en identifikation og registrering af dyrene (IR), at man er ved at udvikle et dækkende risikoevalueringssystem til brug ved kontrollen med de alfanumerisk store bedrifter oprettet (UK), der er at et 3 parcelidentifikationssystem, som opfylder det sidste krav i det nye integrerede kontrolsystem (P), at der allerede er indført databaser i fem regioner for at sikre en kompatibel forvaltning af støtten (D), eller at der er nedsat et særligt udvalg, som skal undersøge formodningen om bedrageri i forbindelse med tobakseksport (G) - at man med hensyn til strukturfondene er villig til under EFRU at tilbagebetale den del af udgifterne i en endelig udgiftsopgørelse, som ikke er retfærdiggjort (UK), at der er iværksat en undersøgelse, som skal gøre det muligt at udvikle revisionsspor til overvågning af udgifterne under ESF (IR), at der er indført efterfølgende kontrol, så man kan sikre sig, at modtagerne af lån med rentegodtgørelse fra EUGFL, Udviklingssektionen, overholder kravene i fællesskabsretten og den nationale lovgivning om investeringsprojekter (I), at fiskeristøtten er blevet indefrosset, fordi de mellemliggende mål for det tredje flerårige udviklingsprogram for fiskeriet ikke er nået (F). Bidraget bemærkningerne, som f. eks. lægger vægt på: til en mulig forbedring af fællesskabsretten er baseret på - at visse bestemmelser er uhensigtsmæssige, f. eks. bestemmelserne i 1T- toldkodeksen vedrørende efteropkrævning og forpligtelsen til at stille garanti eller pligten til at anvende logbogen til at vurdere fiskeriindsatsen (F) - at fællesskabsretten ikke indeholder præcise bestemmelser om, hvordan man f. eks. beregner overskridelsen af basisarealet for majs (F) - at støttemekanismerne i tobakssektorcn er for stive og indviklede (1) - at det er nødvendigt at harmonisere reglerne om veterinærproeedurerne (IR) eller om fiskeriindsatsen på fællesskabsplan (F, IR, UK). 5. Endelig er svarene nyttige for alle de deltagende parter: • For Kommissionen, som nu har en række nyttige oplysninger, som den kan bruge til overalt, hvor det er nødvendigt, at indføre forenklinger eller forbedringer af fællesskabsretten. • For Revisionsretten, som på grundlag af bemærkningerne kan forbedre sine metoder, idet den bl. a. skal tage mere hensyn til medlemsstaternes forklaringer. • For medlemsstaterne selv. Deres indberetning af, hvad der gøres for al alhjælpe problemerne, er selvfølgelig en yderligere tilskyndelse til at forbedre deres finansielle forvaltning. 6. På grundlag af disse resultater foreslås det, at Rådet godkender en række konklusioner, som bl. a. skal: 4 • præcisere dets holdning til forslaget fra Parlamentets budgetkontroludvalg om, at medlemsstaternes svar skal foreligge tidligt nok til, at der kan tages hensyn til dem under decharge-proceduren opfordre medlemsstaterne til fortsat at levere bidrag af høj kvalitet. De kan f. eks. opfordres i Revisionsrettens årsberetning i stedet for, som det somme tider er tilfældet, at sende Kommissionen fuldstændige svar på tidligere sektorbreve til at besvare de specifikke kritikpunkter ligesom i de bemærkninger, der ledsager henstillingen om meddelelse af decharge for 1995 (ØKOFIN af 10. 2. 1998), understrege den betydning, den tillæger dialogen mellem Revisionsretten og medlemsstaterne, bl. a. gennem udveksling af sektorbreve og medlemsstaternes svar. Det kan også gentage, at det ønsker, at denne dialog videreføres i en retfærdig ånd • opfordre Kommissionen til som led i de planlagte reformer at se nærmere på de aspekter af fællesskabsretten, der volder medlemsstaterne problemer. f TYSKLAND TYSKLAND 31. marts 1998 Revisionsrettens bemærkninger for 1996 Opfølgning i Tyskland 1- Egne indtægter Forsinket fastlæggelse af de egne indtægter Ad punkt 1. 10 Tyskland deler Revisionsrettens bekymring med hensyn til forsinket fastlæggelse af toldskyld, der blev konstateret ved efterfølgende kontroller. Der er drøftelser i gang med Kommissionen for at råde bod herpå og undgå forsinkelser ved overdragelsen af de egne indtægter. Ad punkt 1. 12 Med hensyn til de af Revisionsretten påtalte for sent regnskabs førte importafgifter som led i den forenklede procedure drejer det sig om enkelttilfælde og ikke om fejl ingen grund til at træffe principielle på grund af systemet. Der er derfor foranstaltninger. De påtalte enkelttilfælde samt egnede foranstaltninger til at afhjælpe denne situation undersøges sammen med Kommissionen. Ad punkt 1. 14 Tyskland har meddelt Kommissionen, at afskrivningsproeeduren i henhold til artikel 17, stk. 2, i forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 vil blive overholdt. Tyskland vil meddele alle tilfælde med uinddrivelige beløb, der er forekommet siden 1. januar 1989, såfremt beløbet overskrider den i forordningen fastsatte grænse på 10 000 ECU. Spørgsmålet om berettigelsen af enkelte afskrivningsproeedurer vil blive afklaret i samarbejde med Kommissionen Ad punkt 1. 17 Tyskland henviser til den klare opgavefordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen og går fuldt ud ind for Kommissionens opfattelse. Ad punkt 1. 28 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bekymring. Det er dog opfattelsen her, at det ikke er alle varer, som anbringes i frizoner, der omgående skal registreres i lagerregnskaberne. Hvis varer alt efter omsætningen kun oplagres i kort tid, er der ingen registreringspligt for dem (artikel 176, stk. 2, i toldkodeksen). 1 reglementet for frizoner er det fastlagt, at oplagring ud over 45 dage ikke mere kan betragtes som kortvarig, og at der derfor skal foretages registrering ved længere oplagring. Distrikttoldstedet for kontroller i I lamburg sikrer ved hjælp af toldtilsyn samt ekstern kontrol i virksomhederne i frihavnen, at registreringspligten overholdes. 9- Ad punkt 1. 30 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger. I 1993 fik Bremer Lagerhausgesellschaft (BLG) i Bremen tre godkendelser til at føre lagerregnskaber, som blev udvidet i 1995. BLG fik godkendelse i Bremerhaven i 1993. I marts 1997 blev distrikttoldstedet for kontroller i Bremen instrueret om at påbegynde systematiske kontroller hos alle indehavere af godkendelser, altså også hos BLG. Ad punkt 1. 39 Det er opfattelsen her, at artikel 205, stk. 3, afsnit 2 i toldkodeksen ikke linder anvendelse, når det kan dokumenteres, at der er stjålet varer i frizoner. Med denne dokumentation er varernes forsvinden afklaret på tilfredsstillende måde, og toldmyndighederne kan ikke gå ud fra, at den sidste kendte ejermand uretmæssigt har opbrugt eller anvendt varerne i frizonen. Ad punkt 1. 42 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger og henviser til Kommissionens redegørelse. Ad punkt 1. 53 De nationale instrukser om kontrol af de økonomiske betingelser for deltagelse i aktiv forædling er blevet tilpasset kravene i fællesskabsretten. Ad punkt 1. 56, 1. 57 og 1. 58 Den af revisionen påtalte administrative praksis er blevet ændret i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. For øvrigt henvises til Kommissionens svar. Ad punkt 1. 61 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger, og der henvises Kommissionens svar. til Ad punkt 1. 63 De nævnte tilfælde undersøges i samarbejde med Kommissionen. Ad punkt 1. 104 I spørgsmålet om systematisk kontrol af overgangen til edb ved fortoldningen undersøges mulighederne for forbedring sammen med Kommissionen. Kapitel 3 - Markedsordninger - Vegetabilske produkter Ad punkt 3. 19 Tyskland deler Revisionsrettens bekymring for mulighederne for fejl ved den manuelle udveksling af data mellem forskellige databaser. Forekomsten af disse forskellige databaser skyldes dog Tysklands føderale struktur. Fejlkilderne bliver mindre og mindre ved udvekslingen af data på grund af passende administrative procedurer og forbedring af det tekniske udstyr. 1 O- Ad punkt 3. 22 De nye delstaters gennemsnitsudbytter for korn blev tilpasset i samarbejde med Kommissionen for at tage hensyn til de faktiske forhold, der ikke var afklaret ved forordningens bekendtgørelse. Hertil hører, at databasen for de nye delstater tog deres udgangspunkt ikke var sammenlignelige med de gamle delstaters gennemsnitsværdier. i den socialistiske planøkonomis data, der Ad punkt 3. 23 I de nye delstater støttedes regionaliseringsplanen udelukkende på dataene for vinterraps, da der ikke var andre data til disposition. Denne metode blev valgt med Kommissionens godkendelse. For at undgå en diskriminering mellem de gamle og nye delstater blev der også i de gamle delstater kun anvendt vinterrapsudbyttet. Den på dette grundlag udarbejdede ikke påtalt af Kommissionen. regionaliseringsplan blev Ad punkt 3. 29 I spørgsmålet om de statistiske oplysningers pålidelighed deler Tyskland Kommissionens opfattelse. Ad punkt 3. 36 Tyskland vil sørge for den størst mulige gennemskuelighed i støtteansøgningerne i samarbejde med delstaterne. Ad punkt 3. 39 Antallet af de regionale databaser i Tyskland skyldes den føderale struktur. Det har fundet samtaler med Kommissionen sted for at skabe sammenlignelighed mellem databaserne. Desuden anvender fem delstater i Tyskland det samme program, som hedder PROFIL, til administration af støtten. Ad punkt 3. 51. 3. 53. 3. 58 og 3. 59 De rejste spørgsmål om effektiviteten af den administrative kontrol afklares i øjeblikket sammen med Kommissionen som led i decharge-proceduren. Ad punkt 3. 73. 3. 77. 3. 89 og 3. 91 Vedrørende Revisionsrettens konklusioner henvises til Kommissionens svar. Kapitel 4 - Markedsordninger - Animalske produkter - Præmieordninger for okse- og kalvekød samt udvalgte BSE-relatercdc foranstaltninger Ad punkt 4. 45 Indførelsen af det integrerede system for forvaltning og kontrol medfører tungtvejende tekniske og administrative problemer. Der er behov for betydelige investeringer og en omfattende reorganisering af forvaltningerne. Dette er årsagen til, at Rådet på Kommissionens forslag har forlænget fristen for indførelsen af systemet. ? Ad punkt 4. 48 Med hensyn til identifikationssystemet for kvæg henvises til Kommissionens redegørelse om indførelse af et system til identifikation og registrering af kvæg. Ad punkt 4. 55 De af Revisionsretten påtalte stikprøvekontroller af øremærkerne på ammekøer betragtes i overensstemmelse med Kommissionen for tilstrækkelige. Kapitel 5 - Visse proceduremæssige aspekter ved eksportrestitutioner for okse- og svinekød Ad punkt 5. 35 Tilfældet nævnt i litra e) har allerede i Here måneder været undersøgt af UCLAF sammen med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Der henvises til Kommissionens svar. 8 - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) Ad punkt 8. 13 Den bevilgende myndighed kontrollerede samvittighedsfuldt hvert enkelt projekt på grundlag af de dokumenter, der skulle fremsendes sammen med støtteansøgningerne, også med hensyn til projekternes rentabilitet. Blandt de dokumenter, dor skulle teknisk materiale og fremsendes, var bl. a. statusopgørelser, årsberetninger, udviklingsplaner. Der blev kun godkendt projekter med gode udsigter til rentabilitet efter afslutningen på investeringen. Dette kan imidlertid ikke dække over, at den overordentligt vanskelige situation efter genforeningen vanskeliggjorde kontrollen. Denne situation var præget af omstillingen fra planøkonomi til den sociale markedsøkonomi. Generelt befandt virksomhederne inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter sig i en meget dårlig tilstand. Arbejdsløshedstallet - netop på landbrugsområdet - steg i rasende fart, og ikke at forglemme var man endnu ikke færdig med at bygge en ny forvaltning op. Med de virksomheder, der i overvejende grad var grundlagt på ny, kunne man ikke støtte sig til driftsøkonomiske resultater og udviklingstendenser fra de foregående år. Desuden blev vurderingen af firmaernes rentabilitetsprogrammer vanskeliggjort på grund af de kaotiske forhold på markederne og det pludseligt ændrede forbrugsmønster i de nye delstater. Senere indtrufne afvigelser fra rentabilitetsprognoserne skyldes i overvejende grad de ikke nåede mål for omsætningen og deraf manglende likviditet. Da ansøgningerne blev bevilget, kunne man ikke forudse de enorme vanskeligheder med fortegnelserne over vareudbuddet i handelen i tilknytningen til de høje omkostninger og manglende udbytte. Ad punkt 8. 20 3 noterer sig Revisionsrettens af Tyskland støtteberettigelsen sker uden undtagelse ved hjælp af de forelagte regningsbilag. Resultatet af kontrollen bliver nedfældet i en rapport. Ikke-støtteberettigede udgifter trækkes i reglen fra. For så vidt deles Revisionsrettens vurdering ikke. bemærkninger. Kontrollen Ad punkt 8. 23 Udbetalingen af et tilskud i samme størrelsesorden som de allerede faktisk afholdte investeringsudgifter samt de forventede udgifter i løbet af de næste to måneder er i overensstemmelse med national lovgivning. I et enkelt tilfælde er der sket forudbetaling af EUGFL-tilskuddet til en modtager. Dette er ikke i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne og udgør en beklagelig undtagelse. Imidlertid er der ikke sket nogen finansiel skade hermed, fordi modtageren anvendte det forudbetalte EUGFL-tilskud i overensstemmelse med Kommissionens beslutning. Ad punkt 8. 42 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger om niveauet for tien al medlemsstaterne udførte kontrol integrerede forvaltnings- og inden for det kontrolsystem og tilslutter sig Kommissionens svar. Ad punkt 8. 49 Her drejer det sig kun om en almindelig gengivelse af de faktiske forhold uden nogen vurdering. Ad punkt 8. 50 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger. I henhold til de nationale regnskabsregulativer er det imidlertid kun foranstaltninger, der endnu ikke er påbegyndt, der kan godkendes. Derfor må godkendelsen af kommunale foranstaltninger nødvendigvis foregå på grundlag af overslag. Forst efter indgåelsen af aftalen kan tilskuddet reduceres som følge af lavere udgifter. i som f. eks. forbindelse med Ingeniørarbejder af landsbyfornyelsesplanen er ikke underkastel de nationale bestemmelser om offentligt udbud. Men da de tilsvarende offentlige kontrakter indgås på grundlag af honorarbestemmelserne for arkitekter og ingeniører, er udgifterne som regel de samme. Ganske vist skal der ved indgåelsen af kontrakten lages hensyn til kriteriet "geografisk nærhed", da planlæggeren i princippet også påtager sig en vejledende funktion ved gennemførelsen af projekterne på stedet. udarbejdelse Ad punkt 8. 51 Finansieringen af projekterne "Ferie på en bondegård/ferie på landet" koncentreres fra og med den 1. 1. 1998 omkring en kvalitativ forbedring af samtlige tilbud, dvs. inden for områderne indlogering, forplejning, service og aktiviteter. Ad punkt 8. 52 ikke enige i Revisionsrettens bekymring Vi er for, at rentabiliteten af larAdbrugsekstensiveringsforanstaltningerne ikke er sikret på grund af sporadisk kontrol I den kontrollerede nye delstat blev 5% af alle støttesagerne kontrolleret i tilknytning til fællesskabsordningen for ekstensivering af landbrugsproduktionen. De gennemførte kontroller gav ikke anledning til at forøge kontrolintensiteten. Desuden skal der tages hensyn til, at det næppe havde været muligt at udvide kontrollernes omfang i de nye delstater i begyndelsen af den første støttefase (1991-1993) på grund af de almindelige startvanskeligheder og de dermed forbundne personaleproblemer. Kapitel 9 - Den fælles fiskeri- og havpolitik Au f>uuiCc J. l*r Opgørelserne over støtteberettigede udgifter som led i EF-iniliativet PESCA, hvor Revisionsretten påtalte, at de ikke var indsendt, blev forelagt Kommissionen (generaldirektorat XIV) af de pågældende kystlande i tiden fra april 1995 til juli 1996. Kapitel 20 - Analyse af udgifterne afholdt over EUGFL, Garantisektionen, ou af udgifterne til fiskerisektoren Ad punkt 20. 4 Tyskland har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger og tilslutter sig Kommissionens svar om godkendelse af udbetalende organer og attestering af regnskaber. Kapitel 22 - Revisionserklæring om Den 6. og 7. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter Ad punkt 22. 10 Tyskland noterer sig Revisionsrettens bemærkninger. Vedrørende litra c) skal det anføres, at Tyskland ikke er i restance med sine EUF-bidrag. Med hensyn til de pågældende 112 000 ECU har Tyskland med brev af 23. februar 1996 gjort rede for sin retlige stilling over for Kommissionen, nemlig at det ikke skylder dette belob. Kommissionen har ikke modsat sig denne opfattelse. 1» BELGIEN 12. Belgiens svar på Revisionsrettens bemærkninger Som indledning skal der anføres en bemærkning af proceduremæssig art. I henhold til traktatens artikel 188 retter Revisionsretten forespørgsel til Europa-Kommissionen, og ikke til medlemsstaterne. Det er årsagen til, at Revisionsretten ikke fører en drøftelse om dens årsberetning med hver medlemsstat for sig. Det kan derfor ikke være meningen, at når Kommissionen som led i dechargeproceduren drages til ansvar af Rådet, altså af medlemsstaterne, så skal hver medlemsstat punkt for punkt kommentere hver eneste passage i årsberetningen, hvori den nævnes. Det må derfor med andre ord undgås, at Kommissionen unddrager sig sit eget ansvar på dette område. Det kan ej heller være meningen først under dechargeproceduren at be- eller aikræfte, om de konstaterede forhold er relevante eller ej. For det forventes jo af Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber, at den inden færdiggørelsen af sin årsberetning og under kontrollerne i medlemsstaterne og umiddelbart derefter vedtager de konstaterede forhold i samarbejde med de nationale revisionsinstitutioner og efter en drøftelse med dem. I praksis sker dette ved hjælp af såkaldte revisionsskrivelser, hvormed det ansvarlige medlem af Revisionsretten enten beder om yderligere oplysninger eller meddeler de foreløbige konklusioner af det, som dens inspektører mener at have konstateret. Det er et stående problem, at revisionsskrivelserne ofte udebliver eller forst afsendes måneder efter, at kontrollerne har fundet sted, og når udkastet til årsberetning allerede er færdig, og at Revisionsretten i modsætning til national praksis ikke giver underretning om. hvorfor den undertiden fastholder visse bemærkninger på trods af, at de er modbevist af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Det er kun en god kommunikation og en systematisk overholdelse af de aftalte procedurer, der vil kunne sørge for, at tingene fungerer, som de skal. Nye supplerende procedurer på dette område er imidlertid overflødige og truer med at få kontraproduktive konsekvenser. Alt delte er ikke til hinder for, at Kommissionen kan hjælpes med at angive, hvilke væsentlige forbedringer der er brug for i systemer, som Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber med rette har sat spørgsmålstegn ved. Desværre bliver dette arbejde ikke gjort lettere i forbindelse med dechargeproceduren for 1996 på grund af den foreliggende årsberetnings snarere usammenhængende, for ikke at sige fragmentariske karakter. Belgien nævnes kun ganske få gange blandt de medlemsstater, der udtrykkeligt kritiseres i de forskellige kapitler af årsrapporten. Heraf kan det straks sluttes, at forholdene i Belgien er tilfredsstillende, og at der derfor ingen nævneværdige ændringer er at anføre. Da de vigtigste bemærkninger ti Belgien i år især skyldes manglende gennemførelse af fællesskabsretten og undertiden visse EU-inspektørers uerfarenhed med de nationale systemer, støttes Kommissionens initiativer til forbedring af de pågældende ordninger, og bestræbelserne på at gøre alle de involverede instanser mere fortrolige med de eksisterende systemer vil blive fortsat. 13 Belgiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union NB11-6110-67. 060 (YVHrm353) Kære Generaldirektør J. P. Mingasson, 2. 6. 1998 rue Belliard 62 1040 Bruxelles Tlf. 233. 21. 11 Fax 231. 16. 75 Vedr. : Rapport om opfølgning af bemærkningerne i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1996. Deres skrivelse nr. 00573 Hermed fremsendes: (1) (2) Den belgiske told- og afgiftsstyrelses svar på oversigten over punkterne i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1996 Det Flamske Fællesskabs bemærkninger til punkt 7. 27 i kapitel 7 Med venlig hilsen Den Faste Repræsentant (sign. ) F. van Daele Hr. J. P. Mingasson Generaldirektør for Budgetter Europa-Kommissionen rue de la Loi 200 1049 Bruxelles Ai Finansministeriet Told- og afgiftsstyrelsen Bruxelles, den 7. maj Ph-6MO-66. 857 Til Belgiens Faste Repræsentant ved Den Europæiske Union Rue Belliard 62 1040 Bruxelles Deres skrivelse/reference PI !-9i-6l 10-65. 236-312 PI 1-91-6110-65. 251 -314 Vor reference D. C. F. 146. 645 Sagsbehandler: H. SOKNHN ril. 02/230. 33. 68 Vcdr. : Kommissionens årsberetning for regnskabsåret 1996 Hermed fremsendes svar på bemærkningerne i årsberetningen for regnskabsåret 1()%, nærmere bestemt punkterne: 1. 10, 1. 16, 1. 17, 1. 56, 1. 58, 1. 60. LI 10. 5. 12, 5. 17. 5. IX og 5. 35. Punkt 1. 10 b) Den belgiske told- og afgiftsstyrclse kan ikke tilslutte sig den bemærkning, at de i Antwerpen konstaterede tilfælde af forsinket overdragelse gælder for alle belgiske toldsteder. 1 § 681, stk. 5, i bekendtgørelsen om regnskabsforing - del 1 (1). 1. 410} insisteres der over for opkrævningskontorerne på, at bogforingen skal fremskyndes ved efteropkrævning og foreløbig told, (der er dækket af en garanti) og som er blevet endelig, og i det generelle præfcreneesysU\ Opkrævningskontorerne gores ligeledes opmærksom på, al bvis de overdragne bclob er mindre end det beløb, der skal overdrages, skal medlemsstaten betale morarenter til FL. ligeledes for told, som er pålagt som led Den belgiske told- og afgiftsstyrclse er desuden af den opfattelse, at den af Direktoratet og toldstedet i Antwerpen fulgte procedure er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 222 iT. i lïF-toldkodeksen. Hisse bestemmelser er måske ikke i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (IMF) < r. 1152/189. 15 Hvad bogføringen angår, konstateres det, at sagerne i forbindelse med efterfølgende kontrol af certifikater ikke blev opført i B-regnskabet i henhold til bestemmelserne i artikel 218 i EF-toldkodeksen. I henhold til artikel 219 er der imidlertid mulighed for at udsætte bogføringen i højst fjorten dage. Siden 1. januar 1997 har direktoratet i Antwerpen imidlertid opført efteropkrævninger i forbindelse med efterfølgende kontrol i B-rgenskabet umiddelbart efter meddelelsen til debitor. Punkt 1. 10 c) I punkt 27 til 29 i sine beretninger af 14. november 1996 (refcrencenr. RT0304N2. wpd) og af 10. januar 1997 (refcrencenr. RT00014F1) konstaterede Revisionsretlen nogle fastlagte beløb i toldstederne Bruxelles-Entrepôt og Gent i forbindelse med forelæggelse af en kautionserklæring ved indførsel af varer, for hvilke klarereren gjorde krav på anvendelsen af en toldpræference, men ikke kunne forelægge dokumentationen for de pågældende varers oprindelse på indførselstidspunktet. Det fremgår af de konstaterede forhold, at de i punkt 147 til 149 i bekendtgorelsen om FF og toldpræferencer nævnte bestemmelser ikke er overholdt i en række tilfælde, som er anført i de tabeller, der er vedlagt som bilag 5 til 7 i ovennævnte beretning. For at afhjælpe de af Revisionsretten konstaterede mangler vedrorende bestemmelserne i artikel 256, stk. 1, og 258 i EF-toldkodeksen, har alle toldtjenester modtaget de nødvendige instrukser med cirkulære nr. D. D. l 11. 357 af 23. juni 1997 vedrorende FF og toldpræferencer - efterfølgende forelæggelse af dokumenter (D. 1. 520. 5) - jf. bilaget. Punkt 1. 16 Den belgiske told- og afgiftsstyrelse er i øjeblikket ved at revidere de faste toldsatser« der skal anvendes, og fordelingsnøglen mellem de forskellige afgiftsformer. Punkt 1. 17 Dette punkt vedrører ikke de belgiske myndigheder. Punkt 1. 56 Delte punkt vedrører ikke de belgiske myndigheder. Punkt 1. 58 De pågældende loldljenester i (ient vil blive anmodet om en redegørelse for sagen vedrorende NV Poly weave's for sent forelagte afslutningsopgorelse for henforsel under toldproceduren. Revisionsretlen vil blive underrettet om afslutningen af sagen. 1G De pågældende toldtjenester i Gent har undersøgt alle sager vedrørende NV Polyweave's for sent forelagte afslutningsopgørelse for henførsel under toldproceduren, og det fremgik, at alle angivelserne var blevet forlænget med den nødvendige frist i henhold til sag, enten af den kompetente den gældende procedure tolddirektør. Da hovedtoldkontrollør eller efter hans Revisionsretten til henførsel under toldproceduren for aktiv forædling det drejede sig om, kan der ikke gives yderligere detaljerede oplysninger. ikke har angivet nærmere, hvilken angivelse i den pågældende intervention den regionale Punkt 1. 60 I de fleste tilfælde anføre: det i bevillingen til aktiv forædling, at udbyttesatsen skal baseres på oplysninger fra bevillingshaverens virksomhedsregnskaber. S den forbindelse anvendes så vidt muligt det minimumsudbytte, som opstår ved forarbejdningen af importvarerne for stor andel af importvarerne ved udførslen af de forædlede produkter. Kontroltjenesterne skal i henhold i til bekendtgørelsen om aktiv regnskabsvejledningen af afslutningsopgørelscn undersøge, om det faktisk opnåede udbytte er korrekt. fra 1988 (punkt 393 og punkt 45 ved for at undgå, at bevillingshaveren afvikler en suspensionsordningen) kontrollen forædling for ilvis der i bevillingen til aktiv forædling slår, at afviklingen skal ske på grundlag al'antal stykker, vil udbyttesatsen være afhængig af det antal stykker, som taktisk er til stede i forædlingsprodukterne på udførsclstidspiinktcl. Stykantallet af importvarer skal figurere på udførselsangivelsen eller på den eventuelt foreskrevne grundliste, hvori anfores den al" toldvæsenet i forvejen kontrollerede sammensætning af forædlingsproduktet. Hvis den nøjagtige udbyttesats er anført i bevillingen til aktiv forædling, skyldes del. at der i del pågældende tilfælde gælder en fast udbyttesats. eller at de af ansøgeren på grundlag af virksomhedsregnskaberne opgivne produktionsoplysninger er blevet accepteret som en gennemsnitlig udbyttesats. Bortset fra de faste udbytlesatser kan de i ansøgningerne anførte udbyltesalser ved mindste tvivl altid sammenlignes med de udbytlesatser, der ved lignende forædlinger er anført i bevillingerne til aktiv forædling. Der kan altid kræves yderligere oplysninger af ansøgeren. 1 visse tilfælde anmodes der ved meddelelsen af bevillingen samtidig om en kontrol af udbyttesatsen foretaget af inspektoratet for værdi og ekstern regnskabskontrol (IWECC). bor kemiske produkter anmodes der næsten systematisk om en udtalelse fra administrationens eventuelt identificeringen. forbindelse med udbyttesatsen og laboratorium i Det turde fremgå af ovenstående, al den af ansøgeren opgivne udbyttesats ikke uden videre overtages i bevillingen til aktiv forædling. Det skal anføres, al efterfølgende kontrol af udbytlesalserne er fastsat i §42 og 5(> i bekendtgørelsen om akliv forædling (I). 1. 451. 001 ). 17 Alt i alt bidrager bestemmelserne i artikel 42 til 56 og artikel 395 og i punkt 46 i regnskabsvejledningen suspensionsordningen, der er vedlagt ovennævnte bekendtgørelse, til en korrekt bestemmelse af udbyttesatserne på området aktiv forædling. for 18 for i § 42-56 og § 395 og i alt bidrager bestemmelserne (side 4) i Alt ovennævnte regnskabsvejledningen bekendtgørelse, til en korrekt bestemmelse af udbyttesatserne på området aktiv forædling. Disse bestemmelser kræver ingen yderligere kommentarer og kan anvendes umiddelbart af de eksterne tjenester, så at den belgiske styrelse ikke finder det nødvendigt at foretage sig yderligere på området efterfølgende kontrol af udbyttesatser for aktiv forædling. suspensionsordningen, i punkt 46 vedlagt der er Punkt 1. 110 En rapport er et officielt c økumeni, som er udarbejdet af kompetente personer, der vedrørende bevisførelse og efterforskning af strafbare forhold og gerningsmændene indeholder en kronologisk,, nøjagtig og objektiv redegørelse for egne konstateringer og egen efterforskning, aflagte forklaringer og indhentede oplysninger. Ud over redegørelsen for de konstaterede forhold indeholder rapporten også den sammenhæng, som rapportøren fastlægger mellem de omstændigheder, der indgår i det strafbare forhold, og loven. 1 en vis henseende skal den embedsmand, der udarbejder en rapport, give en kvalificeret bedømmelse af overtrædelsen og gore nærmere rede for sine mistanker. Der skal straks eller så hurtigt muligt efter konstateringen af de faktiske forhold udarbejdes en rapport. Deraf følger, at når der som følge af, at kontrolforanstaltningerne strækker sig ud over et vist tidsrum, derefter konstateres forhold, som beviser det samme strafbare forhold, så skal der udarbejdes liere forskellige rapporter. Mellem datoen for den første rapport (de oprindeligt konstaterede forhold) og belalingspåmindelsen, der først kan udsendes, par hele kontrollen er afsluttet og alle beviser er forelagt, kan der i visse undtagelsestilfælde gå tid, f. eks. på grund af HF-kontrolbesog eller efterfølgende kontroller. lang En rapport indeholder en redegørelse for de faktiske forhold og resultater med en konstatering af mistanker og omtale af de strafferetlige og civilretlige folger af de begåede overtrædelser. Den regionale direktør for told og afgifter er den kompetente myndighed, der officielt fastslår toldskylden, udpeger den afgiftspligtige og beregner toldens størrelse. Han træffer den første administrative beslutning, bogfører del skyldige beløb og meddeler del til den/de afgiftspligtige og udsender en betalingspåmindelse. Gentagne gange er regionale direktører blevet gjort opmærksom på. at sager, hvor de i behandlingen, og at der egne indtægter stod på spil, skulle have fortrinsstilling umiddelbart efter modtagelsen af rapporten som afslutning på kontrollen skulle træffes den fastlægges. Centraladministrationen tvivler ikke på, al delle er sket. I visse meget indviklede og/eller juridisk vanskelige sager kan der også være opstået en vis forsinkelse på grund af manglen på (tilstrækkeligt kvalificeret) personale. administrative beslutning og den eventuelle toldskyld første Punkt 1. 110 indeholder for få konkrete oplysninger til al linde frem lil den pågældende sag, hvorfor det ikke er muligt at give yderligere oplysninger om del pågældende tilfælde. 19 Punkt 5. 12 Dette punkt berører foranstaltninger vedrørende kontrollen af virkningen af støtten til De Kanariske Øer og angår derfor ikke de belgiske myndigheder. Punkt 5. 17 og 5. 18 Udstedelsen af attester for oksekød fra voksne handyr hører i Belgien udelukkende ind under sundheds- og instituttet miljøministeriet). veterinærkontrols kompetence (social-, for Punkt 5. 35 Problemet med landbrugsprodukter, der er blevet afvist i et tredjeland, og som midlertidigt er vendt tilbage til Fællesskabet, inden de geneksporteres til et andet tredjeland, drøftes i øjeblikket i forvaltningskomitéen for handclsmekanismer. (sign. ) Generaldirektør C. VAN WALLEGHEM 20 FINANSMINISTERIET Told- og afgiftsstyrelsen TOLDPROCEDURER EF OG TOLDPRÆFERENCER EFTERFØLGENDE FORELÆGGELSE AF DOKUMENTS^ D. I. 520. 5 D. I). 11 Bruxelles, den 23. juni IW Fordeles af de regionale direktører til: - alle afdelinger, der registrerer dokumenter - alt personale på niveau 1 og 2 -\ FORTROLIGT 1. Embedsmænd fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber gennemførte en kontrol over de egne indtægter fra 15. -19. april 1996. Emnet for kontrollen var bl. a. proceduren for forelæggelse af en kautionserklæring ved indførsel af varer, hvortil klarereren gør krav på anvendelse af en toldpræference, men ikke er i stand til at fremlægge dokumentation for de pågældende varers (præference-) oprindelse på indførselstidspunktet. Kontrollen fandt sted i toldstederne Bruxelles Entrepot og Gent. 21 2. I kontrolrapporten hævder Revisionsretten, at den i artikel 256, stk. 1, i EF- toldkodeksen nævnte frist til at fremlægge de dokumenter, som mangler ved antagelsen af angivelsen, ikke er blevet overholdt i en række tilfælde. Revisionsretten anfører ligeledes, at det i henhold til artikel 257, stk. 4, litra a) i EF- toldkodeksen stillede beløb som sikkerhed ikke blev bogført straks i de ovennævnte tilfælde (artikel 258 i EF-toldkodeksen) efter udløbet af den ovennævnte frist. 3. Der gives i det følgende en summarisk redegørelse for importtoldstedets opgaver, fristerne for deres udførelse og pligterne i forbindelse med bogføring af det som sikkerhed stillede beløb. Frister 4. Når klarereren gør krav på anvendelsen af en præferencetoldsats, men ikke kan indførslen, kan indførselsangivelsen antages, hvis fremlægge dokumentation ved klarereren indgiver en kautionserklæring (i lo eksemplarer), hvori han forpligter sig til at fremlægge det krævede dokument (eller oprindelsesccrtifikal) inden for en måned regnet fra datoen for antagelsen af den nævnte angivelse (§ 147 i bekendtgørelsen om EF og toldpræferencer). Kun på udtrykkelig anmodning fra klarereren, der har underskrevet ovennævnte kautionserklæring, kan opkrævningskontoret forlænge denne frist på én måned med højst tre måneder (§ 148 i bekendtgørelsen om EF og toldpræferencerne). Når den ovennævnte kautionserklæring underskrives, skal der stilles sikkerhed for den told og moms, der kan kræves, hvis dokumentet ikke fremlægges inden for den foreskrevne frist, eller hvis det forelægges, når tolden er pålagt igen, eller når det drejer sig om et toldkontingent, grænserne for kontingentet er nået (§ 152 i betænkningen om I •il-' og toldpræferencer). 22 Bogføring 5. Hvis klarereren ikke har forelagt det krævede dokument efter udløbet af ovennævnte frist, skal det som sikkerhed stillede beløb straks bogføres. * * 6. Der henvises til, at det får alvorlige konsekvenser, hvis bestemmelserne i artikel 256, stk. 1, og 258 i EF-toldkodeksen ikke overholdes. 1 så fald kan styrelsen gøres ansvarlig for den manglende eiser for sent gennemførte opkrævning af de egne indtægter. Derfor skal lederne af opkrævningskontorerne sørge for, at de foreskrevne procedurer og frister overholdes nøje. For generaldirektøren: W. BAERT Overkontrollør 23 Svar på Revisionsrettens bemærkning om anvendelsen af artikel 5, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2084/93 i Belgien (Flandern). I kapitel 7, punkt 7. 27, i Revisionsrettens årsberetning for 1996 henvises der til et flamsk projekt, der samfinansieres over ESF's mål 4. Ved et kontrolbesøg i projektet konstateredes det, at der ganske vist var tale om privat investering, men at den ikke kom fra de samme virksomheder, som direkte drog fordel af uddannelsesforanstaltningen. I den forbindelse går Revisionsretten ud fra den opfattelse, at der skal være en direkte forbindelse mellem virksomheden og arbejdstageren, at med andre ord udgifterne i forbindelse med en bestemt arbejdstager kun kan finansieres af hans egen virksomhed. Den private investering i det pågældende projekt stammede fra underleverandører, der frigjorde personale for at medvirke til udvikling af undervisningsmoduler og uddannelse af undervisere. Den private investering betragtes i Flandern ikke som en investering i den enkelte arbejdstager, men som en investering i del operationelle program. Dette skyldes bl. a. de vanskeligheder, som SMV gennemgår for at frigøre de nødvendige midler og tiden til at tilbyde uddannelsen. Inden De flamske SMV er meget små virksomheder, som endnu ikke har nogen rigtig uddannelseskultur. SMV er endnu ikke rigtig klar over betydningen af investeringer i menneskelig kapital. indvendingerne mod økonomiske konsekvenser og tidsinvesteringen kan overvindes, skal der ske en bevidstgørelse om uddannelsens betydning, konceptet om livslang uddannelse og om den systematiske planlægning af uddannelsen ved hja:lp af uddannelsesplaner. Via flere aktioner under tyngdepunkt 11 i mål 4 arbejdes der i Flandern på denne bevidstgørelsesproces og på indførelse af en uddannelseskultur i SMV. Disse aktioner må på lang sigt føre til. al SMV oger deres uddannelsesvirksomhed og selv frigør et større budget til uddannelse. Erhvervslivets pligt til at investere respekteres i vid udstrækning, når det drejer sig om det operationelle program. Også kontroludvalget for mål 4 kan bekræfte, at kravet om privat investering opfyldes. Der vil dog ikke altid være tale om en direkte sammenhæng mellem virksomheders private investering og deres egne arbejdstagere. 24 i \ SKATTEMINISTERIET Departementet 8. kt. 6. marts 1998 Bidrag til opfølgning på Revisionsrettens årsberetning 1996. Egne indtægter. Pkt. 1. 7. Revisionsretten nævner en sag vedrørende forsinket overdragelse af morarenter til Kom missionen i forbindelse med for sen indbetaling af antidumpingtold. Sagen opstod som følge af, at de danske myndigheder ved en gennemgang af regnskabssy- stememe fandt en fejl, der havde medført forsinkelser i overførsler af antidumpingtold. V. n del af forsinkelserne stammede fra før 1991. Forsinkelserne betød, at Danmark blev pålagt at betale morarenter efter art. 11 i forordning 1552/89. Den første del af morarentebeløbet vedrørende forsinkelser efter 1991 blev overført inden udgangen af december måned 1995, mens den resterende del afventede en afklaring af, om der var tale om forældelse, jf. den anvendte administrative praksis i tilsvarende sager. De danske myndigheder har efter drøftelse med Kommissionen om det udestående problem overført den resterende del af morarentebeløbet til Kommissionen den 20. august 1997. Sagen er således afsluttet. Pkt. 1. 17. De danske myndigheder har ingen umiddelbare bemærkninger til dette punkt, idet der ikke er henvist til konkrete danske sager. Det skal dog bemærkes, at de procedurer, der anven des for fastlæggelse og indkassering af egne indtægter er hensigtsmæssige til at sikre, at egne indtægter fastlægges og indkasseres rettidigt. AC Edith Kitzmantel, der er assisterende generaldirektør for GD XIX (forbindelser med Parlamentet, Revisionsretten og medlemsstaterne) har skrevet et brev (00573) til Spaniens faste repræsentant ved EU, hvori hun gengiver en række bemærkninger angående Spanien hentet fra Revisionsrettens beretning for 1996. Efter at have gennemgået bemærkningerne har vi, for at supplere Kommissionens svar, der er anført i beretningen, udarbejdet nedenstående svar, der følger punktinddelingen i beretningen. Svarene for så vidt angår kapitlerne om den fælles landbrugspolitik foreligger endnu ikke, men Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Levnedsmidler har lovet at forelægge dem så snart som muligt. DFX I: EGNE INDTÆGTER KAPITEL I - EGNE INDTÆGTER Traditionelle egne indtægter Økonomisk forvaltning i medlemsstaterne Forsinket fastlæggelse af egne indtægter Punkt 1. 10 og 1. 17: Når Kommissionen opdager forsinkelser i overdrageisen af egne indtægter, pålægger den medlemsstaten at betale morarenter. Medlemsstaten får særskilt skriftlig meddelelse herom, og beløbet beregnes af Kommissionen. Kontrol af varestrømme og godkendelse af virksomhcdsudovelse i en frizone: Punkt 1. 33: Efter Revisionsrettens besøg i 1996 holdt toldmyndighederne et mode med samtlige erhvervsdrivende i Barcelonas frizone. De erhvervsdrivende blev her gjort opmærksom på, at de skulle overholde fællesskabsbestemmelserne i artikel 176 i forordning 2913/92 og artikel 807 i forordning 2454/93. Indtil nu har 29 erhvervsdrivende taget skridt til at opnå den krævede bevilling fra departementet for skatter og punktafgifter. Situationen er følgende: - Antal virksomheder, hvor Departementet for told og punktafgifter allerede har godkendt lagerregnskabet: 6 - Antal virksomheder, hvor departementet er i færd med at behandle anmodningen: 10 - Antal virksomheder, hvor der afventes rapport fra Toldkontrollen: 13. Omstående vises de af toldcenlret udarbejdede formularer til brug ved anmodning om bevilling samt godkendelse af sådanne anmodninger. 2? A ktiv forædling: Afslutningsopgørelser, fastlæggelse og overdragelse af afgiftsbeløbet Punkt 1. 55: Indtil udgangen af Î995 blev bevillingerne kontrolleret manuelt. D&t medførte store forsinkelser med overdragelsen af egne indtægter, især for toldvæsenet, der måtte behandle et meget stort antal transaktioner henhørende under ordningen for aktiv forædling. På det tidspunkt blev der indført en edb-applikation, der letter kontrolarbejdet, og der skulle derfor ikke længere kunne opstå sådanne forsinkelser. Ækvivalensordningcn og forudgående eksport Punkt 1. 63: Der findes nu en edb-applikation, den såkaldte "PENDENCIAS", der forhindrer, at der igen kan ^pstå en situation som den, Revisionsretten opdagede under sit besøg. Den nævnte applikation er ved at blive implementeret med henblik på at forbedre kontrollen med proceduren for aktiv forædling. Hvad angår bevilling til aktiv forædling sir. 63-01039972, vedrørende firmaet "Sandoz. Agro S. A. ", hvor den forudgående eksport fandt sted uden bevilling, og hvor revisorerne opdagede en angivelse af forskellige eksporttransaktioner (IMS 5 med følgende numre og datoer: 044169 af 7. 9. 95, 062902 af 27. 12. 95, 030813 af 30. 1 Î. 95 og 014853 af 25. 3. 96), skal det bemærkes at: forudgående svarende eksport til 4 A) B) C) toldkontoret i Barcelona den 25. 4. 96 sendte firmaet et brev med meddelelse om. at den forudgående eksport ikke var hjemlet i AF-bcvillingen den pågældende ikke har gjort indsigelse mod meddelelsen af 25. 4. 96. der ikke er foregået aktiv forædling på grundlag af den nævnte bevilling siden d 25. 3. 96 D) der i 5 tilfælde er opkrævet afgifter i forbindelse med overtrædeise af proceduren. Datoerne og de fastlagte bek b fremgår af følgende oversigt: Tolddok. -nr. Sagsnr. 0811-5-44169 0811-5-62902 0841-5-30813 0811-6-14853 0811-5-37345! 0841-6-953382 0811-6-953364 0841-6-953355 0811-6-953373 O. knevniiig af EOF udligningstcK*! 673 732 198 378 142 935 2 398 086 209 859 8 486 6 596 107 973 8 071 Fastlwggclsesdato Ovcrdragelse 19. 10. 19^5 5. 12. 19% 5. 12. 1996 5. 12. 1996 5. 12. 1996 dcccmbcr 1995 februar 1997 februar 1997 februar 1997 februar 1997 13 DEL ÏII - STRUKTURFORANSTALTNINGER KAPITEL 6 - DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING Afslutning af interventionerne Bemærkninger om afsluttede programmer og aktiviteter Udgifternes støtteberettigelse Punkt 6. 30: Den foranstaltning, som Revisionsretten henviser til i dette punkt, blev gennemført i den første periode, hvor den spanske stat anmodede om samfinansiering af foranstaltninger gennem strukturfondene. Det betyder, at man på det tidspunkt, hvor sagerne om samfinansiering via fællesskabsfondene blev behandlet, først var i færd med at planlægge og indkøre de procedurer, der skulle gælde for forvaltning og overvågning af fællesskabsmidler, og der blev for de samfinansierede foranstaltninger og på den dokumentation, der skulle forelægges til stotte herfor. lagt stor vægt på den kvantitative begrundelse Efterhånden er der sket en væsentlig forbedring af procedurerne for samordning, forvaltning og evaluering af de samfinansierede foranstaltninger. Så nu vedrører de oplysninger, der forelægges om de forskellige samfinansierede foranstaltninger, både kvantitative og kvalitative forhold. Hvad angår Revisionsrettens bemærkning skal der gøres opmærksom på, at det der blev foreslået Europa-Kommissionen som led i RESIDER I-programmet, var renovering af industribygning, som på det tidspunkt, hvor der blev ansogt om en forladt samfinansiering, tænktes anvendt til et håndværkscenter. i forbindelse med denne De bilag, der blev foranstaltning, svarede nøje til udgifterne til renovering af den forladte bygning, som indgik i RESIDER I-programmet. tilsendt Europa-Kommissionen Den ændrede brug af bygningen blev først besluttet langt senere. Hvad angår sidstnævnte punkt skal det bemærkes, at der siden den 29. juli 1988, hvor RESIDER-programmet for Baskerlandet blev forelagt for Europa-Kommissionen, og hvori indgik delforanstaltning 1. 1: "Renovering af forladte industribygninger", er indtruffet en række begivenheder, der har bevirket tilsvarende successive ændringer i rapporterne til Kommissionen. Således blev der i november 1()9() talt om Elkartegi- forladte projektet industribygninger", og fremgik af det tidligere RESlDER-program for Baskerlandet. i foranstaltning 1. 1. 2: "Renovering af i Bilbao, der indgik I beskrivelsen af foranstaltningen hed del således, at man ønskede at konsolidere og effektivisere håndværkssektoren ved at stille de nødvendige midler til rådighed, så der kunne ske. en omlægning af dens produktion og markedsstruktur. Desuden skulle det offentliges bidrag i form af bygninger til servicefaciliteter til virksomheder bidrage til en økonomisk genoplivning af Bilbao-området, hvor placeringen af aktiviteter af denne art bestemmes af spekulationsbevægelser på markedet for jord og byggegrunde. K Det ændrede RESIDER-prograni blev godkendt af Kommissionen den 26, september 1991, altså på et tidspunkt, hvor de regionale myndigheder i Bizkaia havde planer om, at bygningen, når den var blevet renoveret, skulle huse Elkartegi-centret for små og mellemstore virksomheder i Bizkaia. Det var først langt senere, at der på grund af en simpel administrativ fejl ikke blev givet Europa-Kommissionen meddelelse om den ændrede brug af bygningen, der nu er sæde for Lantik S. A. Sammenfattende kan det i forbindelse med denne sag siges: • at de regionale myndigheds; i Bizkaia ikke har gjort sig skyld i svigagtige handlinger © at de regionale myndigheder i Bizkaia og Azpiegitura, det regionale organ der har stået for gennemførelsen, hele vejen igennem bar handlet i god tro • at det selskab, der har stået for forvaltningen af de modtagne midler, ikke har gjort sig skyldig i misbrug af rettigheder. IVÆRKSÆTTELSE AF FORANSTALTNINGER. 11IDEN FOR RAMMERNE AF EFRU TIL FORDEL FOR v^KSOMMEDE^ OG NAVNLIG SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER Støtte til virksomhedernes drift Kumulation og overlapning Punkt 6. 61: Der. er tale om projektet "ALFAGRAN", hvor der ganske rigtigl var ci sammenfald af støtte fra forskellige kilder. Støtten omfattede bl. a. et lån, der blev godkendt af regionaludviklingsinstituttet i Mureia den 24. 4. 92. På det tidspunkt havde instituttet kendskab til samtlige de tilskud, der var tildelt projektet, tilskud der var indbyrdes forenelige, og som sammenlagt ikke overskred nettosubventionsækvivalentet. Den eneste undtagelse var netop den støtte, der senere blev ydet af Europa-Kommissionen inden for rammerne af LIFE-programmet. RIOP-støtten, der blev bevilget d ,n 6. 5. 92, lå også inden for en margen svarende til nettosubventionsækvivalentet, nv. n da det ko. n frem, at der også var andre stotlckildcr, besluttede man, ved attesteringen af udgifter i forbindelse med programmet, at holde dette udenfor. Hvad angår støtten fra LIFE-programmet, der blev ydet sidst, skal det bemærkes, at den blev tildelt direkte af Europa-Kommissionen, uden al denne på forhånd bad de spanske myndigheder om oplysninger om den støtte, der fra anden side var ydet til projektet. Så vidt vi ved gav Kommissionen heller ikke, ved ydelsen af stolte via LIFE-programmet, virksomheden meddelelse om, at støtten var uforenelig med andre former for EU-stølte. 3 Hvad angår de skridt, der nu skal tages, mener vi, at man ud over at udelukke RIOP- tilskuddet som ovenfor nævnt, bør se på LIFE-støtten, men dette afhænger naturligvis fuldstændig af Kommissionens reaktion. Det vil være nyttigt at indføre en ordning, der forhindrer den slags tilfælde i at opstå igen, og Kommissionen har derfor anmodet de spanske myndigheder om at gennemføre foranstaltninger, der sikrer gennemsigtighed i tilfælde, hvor der ydes støtte fra flere kilder. Med det formål meddelte de spanske myndigheder den 21. juli 1997 Kommissionen, at de ville indføre en sådan kontrol med kumuleret støtte som led i det samlede tilskud fra Udviklingsagenturet for Castilla y Léon. Ordningen omfatter følgende elementer: • særskilte regnskaber, så støttemidlerne kan opdeles efter kilde, fond og type på hvert administrativt niveau • et regnskabssystem, der gør det muligt at krydschecke de bogførte transaktioner med hinanden med henblik på at kortlægge samfinansiering (belob, procentdele osv. ) og andre aspekter ved de berørte programmer. Når først dette system er færdigudviklet, vil det blive forelagt Kommissionen til godkendelse; det vil desuden komme til at tjene som pilotprojekt, der på et senere tidspunkt vil kunne udbredes til de andre autonome regioner, der ikke allerede har et sådant system. Punkt 6. 62-6. 63: Der opstår ofte tvivl om, hvorledes der kan skelnes mellem forste og anden forarbejdning, når der er tale om investeringer i forbindelse med markedsforing og forarbejdning af land- og skovbrugsprodukter. Det skyldes bl. a. , at der ikke findes nogen lovgivning på nationalt plan eller fællesskabsplan, der giver klare kriterier for en sådan skelnen. Det betyder imidlertid ikke, at et projekt får støtte fra den ene eller den anden fond afhængigt af, hvad der er mest fordelagtigt for den pågældende, men tværtimod at man nøje anvender fællesskabsreglerne, og det vil i dette tilfælde sige reglerne for EUGFL, udviklingssektionen, der indeholder kriterier for udvælgelse af projekter vedrørende forarbejdning af land- og skovbrugsprodukter. Det skal understreges, at Udviklingsinstituttet for regionen Murcia arbejder på at gore de forskellige støtteordninger indbyrdes forenelige og på at anvende dem hensigtsmæssigt. Dette er særlig relevant i forbindelse med støtte fra EFRU og EUGFL, da disse ikke er indbyrdes forenelige, og der er derfor oprettet et organ for gensidigt samarbejde og information mellem Udviklingsinstituttet og Rådet for Miljø, Landbrug og Vandressourcer, der er de organer, der står for forvaltningen af disse fonde. Hvad angår Generaldirektoratet for Regionale Økonomiske Incitamenter skal det nævnes, at samordningen af de forskellige støtteordninger er sikret på højeste lovgivningsmæssige plan. Ifølge artikel 4 i lov nr. 50/1985 af 27. december 1985, der vedrører økonomisk udligning mellem regionerne, er det Styringsrådel for regionale incitamenter, der har ansvaret for samordningen af sektoriel støtte med virkning på regionalt plan. Rådets beføjelser i så henseende omhandles i artikel 20. 1 b) i kongeligt dekret nr. 1533/1987 om gennemførelsesbestemmelser til lov. nr. 50/85. Artikel 23. 1 d) i samme dekret omhandler de autonome regioners forpligtelse til at indberette den støtte, der ydes på deres område, især støtte fra EUGFL. Når Styringsrådel bolder møde for at beslutte, hvilke tilskud der 3 s skal ydes via programmet, deltager også en repræsentant for Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Levnedsmidler med tilknytning til EUGFL-styringsenheden, der arbejder fuldt koordineret med RIOP. Det betyder, at der findes hensigtsmæssige ordninger, der skal forhindre overlapning mellem støtte fra de to fonde. Støtte til virksomhedernes finansiering til her, er ved at blive ændret i Punkt 6. 80: Det globaJån, der henvises overensstemmelse med konklusionerne af Revisionsrettens beretning om den finansielle kontrol, der blev udført i tidsrummet 6. -17. maj 1996, I mellemtiden er udbetalingerne fra Fællesskabets fonde blevet suspenderet. Det indebærer, at rentegodtgørelsen i forbindelse med globaliånet fuldt ud skal overføres til SMV, hvorved dm godkendte betaling bringes i overensstemmelse med den faktisk betaling. Der er samtidig givet det betalingsformidlende organ instrukser om udgifters støtteberettigelse, så der ikke foretages bogføring af beløb svarende til dårlige lån, som der henvises til i det af Kommissionen godkendte program. Således elimineres enhver mulighed for at få attesteret sådanne udgifter med henblik på EU-samfmansiering. Foranstaltningernes iværksættelse: Punkt 6. 83: Hvad angår PITMA, som er det program, der henvises til i første del af denne bemærkning, er det rigtigt, at beløb svarende til fejlslagne projekter skulle trækkes fra den endelige udgiftsopgørelse for programmet for miljø og vandressourcer, hvilket medførte, at det samlede godkendte beløb blev nedsat med ca. 9 mio. ECU. Vi føler imidlertid, at Revisionsrettens formulering af bemærkningen får det til at se ud, som om denne situation er det normale, mens det tværtimod er en undtagelse, idet • nationale myndigheder gennem stikprøvekontrol har opdaget analoge tilfælde, der derefter er blevet berigtiget på behørig vis. Vi er ikke enige i Rettens bemærkning om opfyldelse af betingelserne vedrørende jobskabelse. Når det drejer sig om RIOP fastsættes der ved ydelsen af støtte en bestemt overvågningsperiode, normalt to år, ved hvis udløb samtlige betingelser skal være opfyldt. Hvis samtlige betingelser (herunder kravet om oprettelse af arbejdspladser) er opfyldt ved overvågningsperiodens udløb, kan støtten udbetales. Men hvis der ikke er tale om en permanent arbejdsplads kræves del, at den opretholdes i mindst tre år regnet fra det tidspunkt, hvor den oprettes, og dette kan ligge efter udløbet af ovennævnte periode. Det betyder med andre ord, at når overvågningsperioden er udløbet, kan der være ikke-permanente arbejdspladser, der endnu ikke har eksisteret i tre år siden de blev oprettet, og det kræves da, at de opretholdes indtil udløbet af kontrakterne. For at tage højde for dette forhold og for en række andre faktorer fastsættes det i artikel 33. 2 i gennemførelsesbestemmelserne til lov nr. 50/85, at overvågning og inspektion kan finde sted i indtil 5 år efter, at overvågningperioden for den pågældende støtte er udløbet. På denne måde og ved at kræve bestemte typer af arbejdskontrakter og udelukke visse andre 33 er det muligt at sikre, at stillingerne opretholdes adskillige år efter programmernes afslutning, uanset om de er besat af samme person eller af flere successive arbejdstagere. M i Endelig skal det nævnes, at der overensstemmelse med artikel 81 og 82 i den konsoliderede udgave af loven om det almindelige budget, er fastsat en procedure for inddrivelse af støtte i tilfælde, hvor betingelserne for modtagelse af støtte ikke er opfyldt, og - i de følgende artikler - en sanktionsordning, der gælder i tilfælde af svig eiler uagtsomhed. i ovennævnte retsforskrift, i artikel 37 KAPITEL 7: DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND Revision af særlige aspekter Partnerskabet Punkt 7,18 og 7. 19: Overvågningsudvalgene er et meget vigtigt instrument for UAFSE (Administrationsenheden for Den Europæiske Socialfond), når det drejer sig om at styrke samarbejdet, idet det fungerer som forum for den nødvendige interaktion mellem alle parter, der deltager i forvaltningen af ESF's foranstaltninger i Spanien. ESF's målsætninger med hensyn til udvikling af de menneskelige ressourcer og forbedring af arbejdsmarkedets funktion er i sig selv af en sådan art, at det er yderst nyttigt, at arbejdsmarkedets parter, både arbejdsgiver- og fagforeningsrepræsentanter, deltager i overvågningsudvalgene, idet de kan tilføre udvalgenes drøftelser og arbejde en række betragtninger og synspunkter, der repræsenterer de endelige modtagere af ESF- støtten, nemlig virksomhederne og arbejdstagerne. Det er baggrunden for, at repræsentanter for arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger i 1994, 1995 og 1996 blev inviteret til at deltage i alle møder i de overvågningsudvalg, der drejer sig om ESF, og fik udleveret samme dokumentation og forhåndsoplysningcr som de øvrige mødedeltagere. Ifølge forretningsordenen for overvågningsudvalgene har arbejdsmarkedsrepræsentanterne samme ret til at tale og stemme som andre medlemmer. Der er tale om følgende overvågningsudvalg for ESF: © Overvågningsudvalget for den flerrcgionale dclramme for mål 1 © Overvågningsudvalget for den flerrcgionale dclramme for mål 2 « Overvågningsudvalget for støtterammen for mål 3 © Overvågningsudvalget for støtte ammen for mål 4 I de første tre år af EF-støtterammen for perioden 1994-1999 holdt mål I-udvalget lo møder om året. De tre andre udvalg holdt kun et møde om året, men dette har ændret sig, så også de i 1997 holdt to møder. Antallet af udvalgsmedlemmer afhænger af de forskellige partnere, der er involveret i hvert enkelt mål. Udvalgene for mål 1 og 3 har ilesl medlemmer, idet de omfatter 30 organisationer inkl. Kommissionen, arbejdsmarkedets parter og UASFE selv. Udvalgene for mål 2 og 4 er derimod meget små. 1 mål 2-udvalget deltager seks partnere og i mål 4-udvalgel kun én. "S J Hvad angår Revisionsrettens bemærkning om, at udvalgene ikke har revideret og videreudviklet de indikatorer, hvormed man måler ESF-foranstaltningernes effektivitet, har Spanien i forståelse med Kommissionen og efter at have drøftet spørgsmålet i overvågningsudvalgene vedtaget, at man for at bestemme effektiviteten og virkningen af de forskellige ESF-interventionsformer overdrager det til hold af eksterne, uafhængige eksperter at udføre de vurderings-, overvågnings- og evalueringsopgaver, der er fastsat i de relevante bestemmelser (bl. a. artikel 6 i forordning 2081/93). Sådanne hold har allerede aflagt foreløbige evalueringsrapporter om alle EF-støtte- rammerne og tilsvarende interimsrapporter. Der gives heri en analyse og vurdering af de indikatorer, der henvises til i OP og i SPD, og der foreslås nye, altsammen forud for den fuldstændige evaluering af interventionerne og de deraf følgende konklusioner og henstillinger. Disse rapporter blev forelagt i slutningen af 1996 og i 1997. Alle overvågningsudvalg, der har holdt møde siden da, har taget rapporterne til efterretning og anvendt bidrag herfra i deres eget arbejde. Der er ingen tvivl om, at de overvågningsudvalg, der undersøger ESF-foranstaltninger i forhold til de foranstaltninger, der gennemføres af de øvrige strukturfonde (regionale delrammer for mål 1, 2 og 5b), bør være det ideelle forum for tilvejebringelse uf den nødvendige koordination af de forskellige fondes indsats. Hidtil har de i højere grad koncentreret sig om at analysere de enkelte fondes økonomiske ressourcer end om det, der egentlig var meningen, nemlig at udforme og planlægge foranstaltninger, der kræver mere integration og koordination mellem fondene. Den private sektor, mål nr. 4 og ADAPT: Punkt 7. 27: Det er vanskeligt at nå det oprindelige mål, der blev fastsat i programmeringen af mål 4, nemlig at SMV skal deltage i 80% af de herunder horende foranstaltninger. I interimsrapporten fra juni 1997 fremhævedes imidlertid den meget store indsats, der blev gjort fra periodens begyndelse: i 1994 udgjorde repræsentanter for SMV således 22% af deltagerne, mens de i 1995 udgjorde 50%. Den senere udvikling peger i samme retning. Hvad angår spørgsmålet om SMV's deltagelse i finansieringen af projekter er det rigtigt, at denne til uddannelsesplaner, og dette er baggrunden for, at så få af dem figurerer som modtagere af denne form for støtte. i Spanien har svært ved at skaffe penge type virksomheder Disse virksomheders reelle bidrag til uddannelsesplaner (jf. additionalitetsprincippet) er dog betydeligt større end det fremgår af de foreliggende data, men det er umuligt at dokumentere dette, for det første fordi virksomhederne ikke forelægger dokumentation for planen som helhed, men kun for de foranstaltninger, der opnår samfinansiering, og fol det andet fordi bestemte udgifter ikke klassificeres som stølteberettigede udgifter, for hvilke der skal fremlægges dokumentation. F. eks. viste ovennævnte evaluering, at 44,8% af de virksomheder, der arrangerer uddannelseskurser for deres personale (nu er måske over 50% af disse SMV), lægger dem i arbejdstiden. Den tid, der anvendes til uddannelse, udgør en alternativ omkostning med en vis værdi. Dertil kommer, at man i nogle tilfælde, hvor uddannelsen foregår uden for den normale arbejdstid, aflønner denne som overtid. Dette forekommer i 12,6% af tilfældene og medfører for virksomhederne en direkte lønomkostning, som derfor heller ikke viser sig som uddannelsesomkostning. Additionalitet: Punkt 7. 31: Spanien finder det meget vigtigt, at kravene om additionalitet i forbindelse med ESF overholdes. Det er derfor et af de aspekter, der er blevet lagt størst vægt på under overvågnings- og kontrolforanstaltningerne, der i øvrigt er blevet stadig hyppigere og mere omfattende i de senere år. Disse foranstaltninger går som regel ud på at foranstaltninger, som kontrollere de samlede omkostninger projektledere har erklæret for afsluttede. Det sker gennem en analyse af de relevante bilag (fakturaer eller andre dokumenter med tilsvarende beviskraft), der er forelagt til stolte for gennemførelseserklæringernc, for således klart at fastslå, om de procentsatser for national medfinansiering, der er fastsat for de forskellige interventionstyper, er overholdt. i forbindelse med Den gennemførte kontrol har kun afsløret ubetydelige uregelmæssigheder i forbindelse med additionalitetsprincippet, og vi tror, at Kommissionen ville være kommet til samme resultat, hvis den havde færdiggjort dm påbegyndte undersøgelse. Undersøgelse af systemerne: Punkt 7. 39: Det er korrekt, at der i Spanien, ud over den del af ESF-støtten, der går \'. i samfinansiering af FPE (specifikke erhvervsuddannelser), der foregår inden fo; rammerne af det nationale uddannelsessystem, anvendes støttemidler til samfinansiering af en afgrænset del af sekundær-undervisningen, nemlig den del, som LOOSE, udddannelsesloven, definerer som FPB (grundlæggende erhvervsuddannelse), og son; ? forskellig fra FPE og drejer sig om erhvervelse af viden og færdigheder, der er erhvervsrelevante og giver det videnskabelige og tekniske grundlag for de faglige færdigheder og kvalifikationer, der senere skal erhverves under FPE. FPE, der udgør en del af sekundæ undervisningen, og hvortil der ydes ESF-stottc, er dog begrænset til de tekniske moduler, der tilbydes elever på det obligatoriske sekundærtrin, som er ved at forberede deres bat nillerato. Punkt 7. 41: 1 kongeligt dekret 631/93 af 3. maj 1993 om den nationale plan for erhvervsuddannelse og integration på arbejdsmarkedet (FIP), fastsættes i artikel 13 støtteordningen for de centre, der afholder kurserne i ovennævnte plan, og i punkt 2 hedder det: "tilskuddet skal dække udgifterne til undervisning, idykkesforsikring for elever, undervisningsmidler og -materialer, afskrivninger på anlæg og udstyr, faktisk afholdte og dokumenterede generelle udgifter. Det således beregnede belob kan for ho je s med 10% til dækning af udgifter, som det er vanskeligt at dokumentere. Støtten kan dog under ingen omstændigheder overstige de samlede omkostninger for det pågældende modul. " programmer, afgørelsen af, hvilke udgifter der er støtteberettigede, har INEM som administrator af de i operative anmodningerne om endelig betaling for 1996 trukket 10% fra de implicerede centres omkostninger. INEM har endvidere givet udgiftscentrene instruks om, at udgifter, som det er vanskeligt at dokumentere, i fremtiden ikke må konteres EFS-støtten. FIP-foranstaltningerne samfinansieres, hvorunder Punkt 7. 42: Siden slutningen af 1996 har Spanien gjort en stor indsats for at forbedre koordinationen mellem de vigtigste program-ledere, UAFSA og Kommissionen med henblik på at forbedre procedurerne for anmodning om saldoudbetaling og så vidt muligt bringe dem finansielle gennemførelsesbestemmelser, der figurerer som bilag til OP, så anmodningen baseres på de udgifter, der faktisk er afholdt af dem, der gennemfører foranstaltningerne. forordning 2082/93 og de i overensstemmelse med På den baggrund blev der opnået enighed om en melode til udarbejdelse af anmodninger om saldoudbctalinger, og denne blev godkendt af Kommissionen den 11, marts 1997. Den er baseret på bogføringsfase P eller K, så anmodningerne udelukkende svarer til endelige betalinger af udgifter, der faktisk er afholdt og udbetalt på grundlag af fakturaer eller regnskabsbilag med tilsvarende beviskraft, for faktisk gennemførte foranstaltninger. Systemet blev anvendt allerede ved udarbejdelsen af anmodningerne om saldoudbetaling for 1996, der blev forelagt i juni 1997. Desuden er der foretaget en kontrol af anmodningerne for 1994 og 1995 for at checke, at de virkelig svarer til faktisk afholdte udgifter i det pågældende gennemførelsesår. 3^ SPANIENS SVAR Skattestyrelsen Departementet for told og punktafgifter Flinkt i årsberetningen: 133 Ref. skrivelse, sektors RT0451E1 Afsmit 14-Ï6 Fisnkter, der har konsekvenser for medlemsstaten: l>umkt C3-P2. Efter Revisionsrettens besøg i 1996 holdt toldmyndighederne et mode med sanu'iuv- erhvervsdrivende i Barcelonas frizone. De erhverv':drivende blev her gjoil opmærkson: på, at de skulle overholde fællesskabsbestemmelserne i artikel 176 i forordning 2913/r'/ og artikel 807 i forordning 2454/93. For øjeblikket har 29 erhvervsdrivende taget skridt til at o-. „l. im krævede bevilling fra departementet for skatter og punktafgifter. Situationen er ? ' j. - Antal virksomheder, hvor Departementet for told og punktafgifter alierede hr/ godkendt lagerregnskabet: 6 - Antal virksomheder, hvor depar. ;mentei er i færd med at behandle anmodningen: 10 •••- Antal virksomheder, hvor der ii ventes rapport Ira Toldkontrol len: 13. Omstående vises de af toldcentret udarbejdede formularer til brug ved anmodning om bevilling samt godkendelse af sådanne anmodninger. ,:)3 Madrid, den 19. september 1997 Tjeneste RAE Expte. 8/97 Vedr. : Godkendelse af lagerregnskab Til: Chefen for Toldkontoret i for erhvervsdrivende i frizone 08071 BARCELONA Departementet for told og punktafgifter har - under henvisning til Deres brev af 11. juli 1997, hvori De, i overensstemmelse med artikel 176 i forordning (EØF) nr. 2913/92 (toldkodeksen) og artikel 807 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (gennemførelsesbestemmelserne hertil), anmoder om godkendelse af lagerregnskabet med henblik på at kunne foretage oplagring og salg af varer i almindelighed, både fællesskabsvarer og varer fra tredjelande; i betragtning af den positive rapport, som Departementet for told og punktafgifter i Barcelona har afgivet om denne anmodning, specielt om det lagerregnskabssystcm, der vil blive anvendt, og som består i et særligt program, der indføres og køres af den erhvervsdrivende selv; under henvisning til ovennævnte bestemmelser samt til bekendtgørelsen af 2. december 1992 og cirkulære nr. 1/1994 af 22. marts 1994 (den spanske statstidende af 30. 3. 1994) - besluttet at efterkomme anmodningen. Dette meddeles hermed den pågældende virksomhed, samtidig med at der sendes kopi til Toldkontrollen. DIREKTØREN (C ANMODNING OM BEVILLING FOR ERHVERVSDRIVENDE I FRIZONEN I BARCELONA Artikel 807 i forordning 2454/93 Undertegnede, anmoder hermed, i sin egenskab af Direktør , med ID-nummer for virksomheden med momsregistreringsnummer om bevilling til at agere som erhvervsdrivende i frizonen i Barcelona som defineret i artikel 799 i forordning 2454/93. Det lagerregnskab, der kræves i henhold til artikel 176 i Toldkodeksen (forordning 2913/92), vil blive ført ved hjælp af et edb-system, der stilles til rådighed og forvaltes af frizone-konsortiet. Ansøgeren forarbej dning/køb/salg agter at beskæftige sig med følgende aktiviteter: oplagring/- (det ikke-relevante overstreges) Ovennævnte aktiviteter vedrører følgende varer: De nævnte varers status i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan være: varer fra tredjelande/varer med fællesskabspræference (det ikke-relevante overstreges) Lagerets placering i frizonen: (dato og underskrift) (modtagelsesstempel) Toldkontrollens rapport På grundlag af de oplysninger, som ansøgeren har forelagt, og efter at have undersøgt det regnskabssystem, som ansøgeren agter at bruge, finder Toldkontrollen det rimeligt at efterkomme anmodningen. Der vedlægges en prøve på de regskabsregistre, der skal bruges. diverse stempler og påtegninger • i\ Skattestyrelsen Departementet for skatter og punktafgifter BILAG II Punkt i årsberetningen: 1. 63 Ref. skrivelse, sektor: 3. februar 1997 Afsnit 27 Punkter, der har konsekvenser for medlemsstaten: C4. D3 Punkt C4 Der findes nu en edb-applikation, den såkaldte "PENDENCIAS,\ der forhindrer, at der igen kan opstå en situation som den, Revisionsretten opdagede under sit besog. Den nævnte applikation er ved at blive implementeret med henblik på at forbedre kontrollen med proceduren for aktiv forædling. Punkt D3 Hvad angår bevilling til aktiv forædling nr. 63-01039972, vedrørende firmaet "Sandoz Agro S. A. ", hvor den forudgående eksport fandt sted uden bevilling, og hvor revisorerne opdagede en angivelse af forskellige eksporttransaktioner (IMS 5 med følgende numre og datoer: 044169 af 7. 9. 95, 062902 af 27. 12. 95, 030813 af 30. 11. 95 og 014853 af 25. 3. 96), skal det bemærkes at: forudgående svarende eksport til 4 a) Toldkontoret i Barcelona den 25. 4. 96 sendte firmaet et brev med meddelelse om, at den forudgående eksport ikke var hjemlet i Al*-bevillingen. b) Den pågældende ikke har gjort indsigelse mod meddelelsen af 25. 4. 96. c) Der ikke er foregået aktiv forædling på grundlag af den nævnte bevilling siden den 25. 3. 96. t t <) U. ) d) Der er i 5 tilfælde opkrævet afgifter i forbindelse med overtrædelse af proceduren. Datoerne og de fastlagte beløb fremgår af følgende oversigt: ToIddok. -nr. Sagsnr. Opkraevning af EOF Fastlaegelsesdato Overdragelse udltgningstold 0811-5-44169 0811-5-373451 673 732 19. 10. 1995 december 1995 0841-6-953382 198 378 8 486 5. 12. 1996 februar 1997 0811-5-62902 0811-6-953364 142 935 6 596 5. 12. 1996 fcbruar 1997 0841-5-30813 0841-6-953355 2 398 086 107 973 5. 12. 1996 februar 1997 0811-6-14853 0811-6-953373 209 859 8 071 5. 12. 1996 februar 1997 4J> KOMMENTARER TIL REVISIONSRETTENS BEMÆRKNINGER OM LANDBRUGSKAPITLET I ÅRSBERETNINGEN Punkt 3. 19: Den spanske landbrugsgarantifond (FEGA) har gentagne gange instrueret de autonome regioner om, at de skal beholde kopier af den database, som anvendes, når der skal udarbejdes oplysninger til Kommissionen, og når der beregner eventuelle sanktioner for overskridelser afgrundarealerne. Punkt 3. 39: Man har i forbindelse med forskellige besøg anmodet om en konkretisering af kravene til databasernes ensartethed, og da vi ikke mener, al vi har fået uddybende svar, er vi af den opfattelse, at de pågældende afvigelser skyldes beskrivelser og kriterier, som sendes til de forskellige organer for offentlige arbejder, og som ajourføres ved begyndelsen af hvert produktionsår, således at dé tilpasses de gældende bestemmelser. indført et brandsikringssystem og et nødstrømsanlæg Punkt 3. 40: Der er til katastrofesikring af datasystemerne. Desuden er der oprettet et system, hvorefter kun autoriserede personer har adgang, og der laves dagligt sikkerhedskopier. Disse kopier opbevares i brandsikre skabe, der er anbragt uden for datarummel. Der er undersøgelser i gang for al linde ud af, hvorledes man kan give autoriseret personale elektronisk adgang til datarummcl. Man er nået langt med udarbejdelsen af en kriseplan. Punkt 3. 46: I Spanien har man efterhånden udvidet det område, der omfattes af krydskontrol ved hjælp af de officielle landbrugsmatrikelregistre mellem 1993. hvor det blev indført i visse autonome regioner, og i 1996, hvor det blev indfort i hele landet. Desuden har man i dette tidsrum også foretaget krydskontrol ved hjælp af andre databaser end landbrugsmatrikelregistret, som vedrører andre former for stotte og andre disponible oplysninger i de autonome regioner. Med hensyn til informationsudveksling mellem forskellige regioner er man i gang med al forbedre systemet til overførsel af fakta og tidsplaner, til trods for de vanskeligheder delte medfører. Punkt 3. 47: Vi formoder, at Revisionsretten for Spaniens vedkommende henviser til krydskontrol ved hjælp af andre baser end landbrugsmatrikelregistret. Sådanne former for kontrol udføres reelt i de autonome regioner (se punkt 3. 46), såsom at parcellerne sammenholdes med andre tilgængelige oplysninger. Det er en stor forbedring af den administrative kontrol, da man ikke begrænser sig til landbrugsmatrikelregistret, og da krydskontrollen omfatter alle tilgængelige data i landet, og man således undgår, at der fejlagtigt udbetales udligningsbeløb. Punkt 3. 48: Vi tror, al Revisionsretten har fejlfortolket eller misforstået situationen, da den tilladte afvigelse, når det deklarerede parcelareal sammenholdes med det officielle areal, som er anført i landbrugsmatrikelregistret, er på 1 ar og ikke på 50 ar. Da det officielle areal i landbrugsmatrikelregistret er udtrykt i kvadratmeter eller hektar med lire decimaler, og det deklarerede areal er udtrykt i hektar med to decimaler er den tilladte afvigelse en enhed i den sidste decimal, dvs. 1 ar. m Punkt 3. 54: Hvad angår markkontrollen i 1995 og 1996 i De Baleariske Øer, bør det understreges, at der er tale om et meget specielt tilfælde, som i det følgende vil blive redegjort for. Siden 1992 er der i Spanien foretaget kontrol ved hjælp af fjernanalyser via satellit. Dette system anbefales også af Kommissionen. I begyndelsen var de billeder, der blev anvendt ved fortolkningen af afgrøder og til at måle arealerne, udelukkende satellitbilleder. I 1995 forsøgte man imidlertid at forbedre systemet ved at kombinere satellitbillederne med luftfotos med stor opløsningsevne, som blev taget i løbet af året, for på denne måde at opnå større præcision ved målingen af arealerne. Derfor havde man brug for et område med små parceller og så vidt muligt kun spredte træer samt en ikke for stor mængde sager. Dette var nødvendigt for, at dette valg af fjcrnanalyseområdet skulle kunne betale sig. Derfor valgte man regionen De Baleariske Øer, som hvis disse kriterier ikke havde været opfyldt, ikke ville have egnet sig til en fjernanalyse. Derfor måtte regionen foretage et stort antal kontrolforanstaltninger - 872 -, hvilket var 23,5% mere end de 5%, der er fastsat i forordningen, og derfor måtte der også afsættes mere personale og liere ressourcer. Det giver store vanskeligheder både personale- og tidsmæssigt, hvis den kontrol, en region skal foretage, stiger med over 20%. Det betyder dog ikke, at antallet af kontrolforanstaltninger i visse mindre områder og regioner eller administrative enheder kan øges. I 1995 var det muligt at nå op dette kontrolniveau i De Baleariske Øer, fordi grundlaget for at foretage fjernanalyse var perfekt. I den nationale kontrolplan, som garantifonden fastsatte på basis af aftalen de foregående år, blev minimumsantallet af kontrolforanstaltninger i De Baleariske Øer derfor nedsat. Med hensyn til Rioja-regionen er nedsættelsen af antallet af kontrolforanstaltninger i løbet af 1996 ikke repræsentativ, og vi skal meddele Revisionsretten, at antallet af kontrolforanstaltninger som følge af de resultater, der var opnået i de foregående år i denne region i 1997 nåede op på 35% af de behandlede sager. Punkt 3. 55: For at forbedre kontrollen med de deklarerede parceller og for at gore det lettere for landmændene al deklarere parcellerne indførte Spanien det integrerede system og tog allerede det første år parceller med bælgplanter med i ansøgningerne om arealstøtte. I henhold til forordning (EØF) nr. 762/89 er der imidlertid forpligtelse til kontrol på stedet, hvilket ikke er tilfældet i det integrerede system, hvorfor man forsøgte at samle de forskellige forpligtelser i den nationale kontrolplan. Punkt 3. 63: Med hensyn til opmålingen af parcellerne i kontrolrapporterne vil vi gore opmærksom på, at den spanske garantifond flere gange har gjort opmærksom på, at det er nødvendigt, at de autonome regioner foretager en sådan opmåling, hvilket også fremgår af den nationale markkonlrolplan. Kapitel 8: 1 løbet af 1996 foretog Revisionsretten en kontrol af de vigtigste forvaltnings- og kontrolsystemer for støtte fra EUGFL, Udviklingssektionen i henhold til forordning (EF) nr. 951/97 ((HOF) nr. 866/90) og (EØF) nr. 867/90. Undersøgelsen blev, både på centralt og regionalt plan, foretaget af det spanske Direcciôn General de Politica Alimentaria e Industrias Agarias y Alimentarias (styrelsen for levnedsmiddelpolitik og landbrugs- og levnedsmiddelindustri), af ministeriet for landbrug, fiskeri og levnedsmidler i Madrid, der har ansvaret for den administrative koordinering og dokumentation for udgifter over for EUGFL, Udviklingssektion samt af det spanske Direcciôn General de la Producciôn Agropecuaria e Industrias Agroalimentarias (styrelsen for landbrugsproduktion og levnedsmiddelindustrien) i Galicias regionale regering. Revisionsretten undersøgte grundigt ti sager, og i forbindelse med to af disse sager blev der foretaget kontrol på stedet. Resultatet af undersøgelsen blev sendt til den spanske revisionsret den 21. februar 1997. Ifølge den spanske revisionsret så denne rapport ud til at være indledende, idet der var tale om eventuelle svar fra myndighederne på oplysningerne samt kommentarer til disse. Punkt 8. 13: Med hensyn til kommentaren om at "visse nationale myndigheder. imidlertid ikke havde udarbejdet sådanne rapporter" bør det understreges, al del ved fordelingen af ansvaret er de regionale og ikke de nationale myndigheder, der skal vurdere, om de støtteberettigede virksomheder er levedygtige. Der skal for hvert projekt udarbejdes en erklæring, hvori man forpligter sig til bl. a. at undersøge støttemodtagerens økonomiske situation ved hjælp af en revideret årsopgørelse eller bestemte økonomiske oplysninger, således at man kan være sikker på, at investeringen kan betale sig. I denne sammenhæng bør det understreges, al virksomheden kun kan fortsætte, hvis den overholder visse miljøkrav eller andre krav om tilpasning til særlige bestemmelser. Sådanne krav bidrager ikke lil at forbedre virksomhedens økonomiske resultater. Der er her tale om andre målsætninger, som er sværere at måle, men som ikke af den grund er mindre vigtige. Når det drejer sig om kooperativer eller grupper af landmænd måles rentabiliteten ikke normalt i overskuddet i slutningen af budgetåret, men i udbetalingen til medlemmerne i form af priser, der er højere end gennemsnitsprisen på markedet, hvilket er et direkte resultat af forarbejdningen og markedsføringen af medlemmernes produktion. I visse tilfælde refererer de tab, der figurerer i regnskaberne, til året efter det år virksomheden startede og er derfor ikke repræsentative. I ingen af tilfældene er de undersøgte virksomheder blevel nedlagt eller har standset deres virksomhed, og de har heller ikke haft alvorlige økonomiske problemer, som kunne medføre tvivl om deres overlevelsesevne. Punkt 8. 20: Få de attester, der udfærdiges af de ansvarlige myndigheder på regionalt plan, og som vedlægges alle de udgiftsbilag, stollemodtageren indleverer for at få udbetalt støtte, anføres navnet på den tjenestemand, som har foretaget kontrol på stedel af, om investeringerne reelt er foretaget, og om de stemmer overens med del støttemodtageren har bevidnet. Denne kontrol på stedet foretages mindst én gang pr. godkendt projekt uafhængigt af ministeriets arbejde, der består i en præcis og udtømmende kontrol af de udgiftsbilag, der indsendes af støttemodtageren. H- Det ser ud, som om Revisionsretten i ingen af de ti tilfælde, der er blevet undersøgt, har fundet punkter i budgettet, der ikke var støtteberettigede, af hvilken grund det ikke er muligt ud fra bemærkningen om "at der var meget få beviser for at ikke-støtteberettigede udgifter var fratrukket i betalingsanmodningerne". at konkludere, at der er medtaget udgifter, som ikke er støtteberettigede. Hvis Revisionsretten havde fundet frem til sådanne udgifter, mener vi, at den burde have påpeget det i sin beretning af 21. februar 1997, hvilket ville have kunnet gjort det muligt at styrke overvågnings- og kontrolprocedurerne. I denne sammenhæng skal vi påpege, al Revisionsrettens bemærkninger i beretningen fra den 21. februar 1997 er blevet sendt til samtlige forvaltningsorganer på regionalt plan for at understrege, hvilke bestemmelser der skal opfyldes, og hvilke foranstaltninger, der er fastsat på nationalt plan i forbindelse med forvaltningen af støtten, hvilket, selv om det i de fleste tilfælde ikke ændrer ved, om udgifterne er støtteberettigede, forbedrer og letter arbejdet med den efterfølgende kontrol, som foretages af de myndigheder, der har ansvar herfor. Punkt 8. 36: Uddelegeringen af ansvaret for de fleste foranstaltninger til modernisering af til de autonome regioner bevirker, at kontroludøvelscn og landbrugsstrukturerne kontrolbeføjelserne deles. Derfor kontrollerer de spanske myndigheder ansøgningerne for forskellige former for støtte, samtidig med at der foretages kontrol på stedet i en række landbrugsvirksomheder i overensstemmelse med en stikprøveplan. Der foretages kontrol af mindst et repræsentativt udvalg af foretagne udbetalinger og både af repræsentanter fra de nationale myndigheder og den autonome regions myndigheder. Både støttetildelingen og støttemodtagerens foranstaltninger kontrolleres, og der gennemføres i øvrigt kontrol af landbrugsvirksomheden på stedet. Dette foregår uafhængigt af den kontrol, der foretages i samarbejde med andre institutioner som Intervenciån General (den spanske stats generelle forvaltningsstyrelse) og den spanske revisionsret mv. Der gælder særlige kriterier der sikrer en bred geografisk dækning og et tilstrækkelig stort udvalg. M> Parametre, pålidelighedsniveau, præcision og procenter for fejl bestemmes ved hjælp af stikprøvetabeller opstillet af Intercenciôn General de la Administraciôn del Estado (den spanske stats almene forvaltningsstyrelse) før undersøgelsen af tilskuddene. Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 af 15. oktober 1997 om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 vedrørende medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, som medfinansieres af strukturfondene, indføres der en ændring af kriterierne for, hvorledes de støttemodtagere, som skal kontrolleres, udvælges, således at kontrollerne kommer til at omfatte mindst 5% af de samlede støtteberettigede udgifter. De spanske bestemmelser har overtaget efterfølgende kontrol af støtten. fællesskabsbestemmelserne, også. den Forhåndskontrol Den årlige forhåndskontrol udføres af tjenestemænd fra de autonome regioner og altid på grundlag af standardansøgningen, der indeholder følgende informationer: Oplysninger om modtageren Den underskrevne originalansøgning Fotokopi af modtagerens identitetskort Fotokopi af ægtefællens identitetskort Bekræftelse af, at modtageren har ret til at drive bedrifter Oplysninger om indtægter (selvangivelse) Medlemsbevis og kvitteringer fra landbrugernes socialforsikring Oplysninger om bedriften Modtagerens adresse, hvis den ikke er den samme som på identitetskortet Udskrift af folkeregistret Fortegnelse over kvægbestande 4£ • Offentlige dokumenter om ejendommen, forpagtningskontrakter og andre dokumenter, som bekræfter modtagerens ret til at drive bedriften. Disse dokumenter er officielle bekræftelser på løsørets eller den faste ejendoms fysiske eksistens samt på ejeren eller brugeren, således at kontrollen reelt finder sted i denne fase. Kontrollen udføres i to trin: Ved undersøgelse af ansøgningerne og besøg på bedriften. I første trin undersøges de bilag, der er vedlagt ansøgningerne. Disse skal være fuldstændige. Man går ud fra det direkte kendskab, som personalet i de autonome regioner har til de pågældende bedrifter. Personalet varetager sammen med det tekniske personale for rådgivning, opfølgning og behandling af alle typer af støtte, både fra EUGFL, Garantisektionen og Udviklingssektionen. Der findes ca. 800 kontorer til udfærdigelse af ansøgninger, som råder over et system for kontrol og overvågning. Ud over, at landbrugerne kendes personligt, kan de også identificeres ved hjælp af identitetspapirer. Kendes de derimod ikke personligt, indkaldes ansøgerne til gennemgang af de dokumenter, som de har fremlagt. Foreløbig vurdering Delte er et afgørende element i den videre behandling, da den foreløbige undersøgelse gør det muligt at højne forvaltningens kvalitet og foretage de nødvendige tilpasninger under gennemførelsen. På det uformelle ministermøde i Madrid den 30. november til 1. december 1995 fremlagde det spanske formandsskab et spørgeskema vedrørende de enkelte medlemsstaters praksis med hensyn til den foreløbige vurdering. Nogle stater med storre erfaring på dette område udtrykte ønske om, at deres landes erfaringer mere direkte skal indgå i vurderingen, idet dette kan vise udviklingsniveauet for medlemsstaternes bestemmelser og vurderinger. For denne type vurderinger bærer medlemsstaterne direkte ansvaret. De skal foretages af eksterne konsulenter eller selskaber, der til de berørte administrationer, således som det også sker i forbindelse med forbedringen af landbrugsstrukturerne. tilknytning ikke har De foreløbige vurderinger udførtes i det løbende regnskabsår af opfølgningsudvalg, som vurderede de enkelte programmers muligheder. I budgetårets lob tilrettelagdes der fiere møder af de generaldirektører, som har ansvaret for landbrugsstrukturerne i de autonome regioner ligesom der arrangeredes særskilte møder eller oprettedes bilaterale opfølgningskommissioner for hver autonom region. Med hensyn lil de anførte uoverensstemmelser, må det påpeges, al udbyltel pr. arbejdskraftsenhed eller bedriftsarbejdsenhed kan være lavere end den, som angives i den oprindelige forbedringsplan på grund af særligt vanskelige situationer, f. eks. et prisfald 43 for sektoren i løbet af året. Med hensyn til at beregningen af landbrugsarbejdsenheden er ukorrekt, skal det anføres, at referenceudbyttet for landbrugsbedrifter har været en nødvendig indikator for bevillingen af den udbetalte støtte, som altid sker efterfølgende, og udbyttet eller produktionen kan af forskellige årsager ligge meget højere end forventet, da støtten bevilgedes. Derfor kan der opstå forskelle i det økonomiske slutresultat, når det sammenlignes med det referenceafkast, som anvendtes som indikator, da støtten bevilgedes. Disse konjunkturbetingede årsager kan opstå et år, måske det år, som vælges til kontrol af de ansvarlige enheder, men uden at dette betyder, at støtten er fejlagtigt bevilget, eftersom det bør betænkes, at man ved beregningen har taget hensyn til andre og mere pålidelige faktorer som f. eks. den gennemsnitlige produktion i fiere regnskabsår. Støtten godkendes på grundlag af en bestemt arbejdsopgave eller produktion (et bestemt fast arbejdskraftindsats målt vandel areal i for en kultur kræver en helt fastsætter myndighederne de landbrugsarbejdsenhcder) og på denne måde landbrugsarbejdsenheder, som er nødvendige for bestemt landbrugsaktivitet eller opdrætsform. Dette kriterium kræver pålidelig dokumentation fra den berørte om arbejdsindsats (f. eks. dokumentation fra landbrugets socialforsikring). Drives landbruget af en familie, er det ofte umuligt at identificere arbejdsbyrden for en vis opgave, hvis man tager hensyn til de forskellige kriterier, som de behandlende organer og konlrolorganerne anvender. Modtagerens og hans families arbejdsindsats stemmer ikke overens med den officielle dokumentation, som kræves af dem til et bestemt tidspunkt. Derfor forekommer det, at der ikke foreligger dokumentation for arbejdsindsats på trods af, at arbejdsbyrden er i overensstemmelse med eller overstiger den krævede. Med hensyn til den manglende gennemsigtighed ved kontrollen af investeringerne er del nødvendigt at skelne mellem løsøre og fast ejendom. For løsøre (maskiner eller kvæg) forekommer der ikke uregelmæssigheder, og den anførte mængde stemmer overens med det beløb, som findes på fakturaen. Ved investeringer i forbindelse med fast ejendom stemmer det investerede belob også med de krævede fakturaer ved de installationer, som ikke kræver arbejdskraft i forbindelse med selve driften af installationen (installation af el, transformatorer, landbrug mange motorpumper, køleanlæg osv. ). Derimod findes der investeringer, som på grund af, at de er offentlige, kræver en stor arbejdskraft af landbrugeren og hans familie (grøftegravning, opførelse af mure, transport af materialer med egne køretøjer som traktorer og anhængere samt eget arbejde og egen medhjælp). ikke tagel hensyn til Derfor har man ved beregningen af en arbejdskraftsenhed værdistigningen af indsatsen for jordbrugeren, hans egen maskinpark og familien med henblik på udfærdigelsen af den krævede dokumentation, idet denne måske kun delvis kan påvises, og man i de fleste tilfælde ikke helt har kunnet beregne omfanget af det udførte arbejde. inden for Efterfølgende vurdering Disse vurderinger foretages systematisk af ministeriet for landbrug, fiskeri og fødevarer. Der foregår i øjeblikket en videreuddannelse af det tekniske personale og øvrige i C personale, ligesom der gennemføres en tilpasning til de nye forordninger, som allerede er trådt i kraft. som vedrører EUGFL, Program 94ES06016 under budgetkonto B2-1000, Udviklingssektionen, forvaltes i øjeblikket af styrelsen for uddannelse og innovation (la Subdirecciôn General de Formaciôn e Innovaciôn) under ministeriet for landbrug, fiskeri og fødevarer. Dette program forvaltes efter omstruktureringen af ministeriet for landbrug, fiskeri og fødevarer i 1997 af styrelsen for udvikling af landdistrikter (la Subdirecciôn General de Acciones de Desarrollo Rural) for så vidt angår kompensationer og af styrelsen for uddannelse og innovation (la Subdirecciôn General de Formaciôn e Innovaciôn) med hensyn til de øvrige bestemmelser i forordning (EØF) 950. Selv om stikprøverne kan fortolkes på forskellig måde, er den mest hensigtsmæssige formentlig dog det, som fremgår af stikprøvetabellen fra statsforvaltningen (la Intervenciôn General de la Administracion del Estado). Herved opnås der et resultat, som er statistisk underbygget, og som med en rimelig sikkerhed og præcision angiver de fejlbehæftede ansøgninger i det foregående år. Det fastsættes i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) 2064/97, at kontrollen skal omfatte mindst 5% af de samlede støtteberettigede udgifter. Denne situation opnåedes allerede i 1998 for de betalinger, som blev foretaget i det foregående budgetår. Punkt 8. 42-8. 45: I 1996 blev der udført kontrol af udligningsgodtgørelser for 1994 og 1995, fordi der ikke i 1995 var blevet udført kontrol af 1994. Kontrollen omfattede 1621 tilfældigt udvalgte modtagere (samme antal for begge regnskabsår), hvilket svarer til 1% af det samlede antal modtagne ansøgninger og af det antal, som havde modtaget støtte. Disse kontroller udførtes af de forskellige autonome regioner. Regionen Kastilien-La Mancha havde gennemført kontrollen, men ikke på 1%, hvilket medførte, at man blev tvunget til at foretage flere kontroller for at opnå samme procenttal som for de øvrige regioner. Følgende tabel viser de kontroller, som blev udført i regionerne fra 1994 til 1995. DE AUTONOME RECKONERS NAVN I 1994 I 1995 ~~~~ 1 ANDALUSIEN ARAGONIEN '' ASTURIEN BALEARERNA DEKANARISKE0ER KANTABR1EN 81 f22 J28 1 9 46 8l 122 128 I 9 46 SA KASTILIEN-LA MANCHA KASTILIEN-LEON KATALONIEN EXTREMADURA GALICIEN MADRID _ _ _ __ _____ VALENCIA I ALT " T218 489 79 88 288 5 __ _ 50 1*621 [218 ~489 79 ""88 288 5 _ _ 50 Toli Efter at de autonome regioner havde afsendt kontrolrapporterne, blev de endnu en gang gennemgået, og der blev i visse tilfælde konstateret mangler. 1 det følgende vises antallet af mangelfulde kontroller, som førte til tilbagebetaling af støtte: De Kanariske Øer 1 Kastilien-La Mancha 2 3 Katalonien 2 Galicien 1 Murcia 1 Valencia Andalusien 1 Kasti lien-Leon 6 Generaldirektøren har sendt en skrivelse til regionerne, hvori han har meddelt, at de skal udfærdige et afslag på ansøgningen for således al kunne kræve tilbagebetaling fra den berørte part. I følgende liste vises tilbagebetalingerne fra de berørte, som er overført til statskassen i 1997 (antal modtagere og modtagne beløb): 1994 Andalusien Murcia Katalonien 1 1 1 (35 000 (18 918 (38 038 pesetas) 1995 Y ); pesetas) pesetas) Andalusien Murcia Katalonien Valencia 1 1 3 1 (36 750 (19 287 (39 942, (37 949 pesetas) 36 979 og 64 056 pesetas) pesetas) pesetas) De øvrige regioner har endnu ikke udfærdiget afslaget. Punkt 8. 58: Revisionsretten aflagde den 15. -19. juli 1996 et kontrolbesøg vedrørende forvaltningen af midlerne fra EUGFL, Udviklingssektionen i Galicien. Med hensyn til bemærkningerne til de operative programmer (punkt 6) i slutrapporten om det operative program P. O. 90. ES. 06. 013 udarbejdedes der et dokument, som for hver modtager angav de beløb, som var blevet udbetalt under de år, hvor programmet var gyldigt, og derfor er taget med i de respektive årsberetninger. a) Listen over gennemførte projekter omfatter derfor alle investeringer, som blev betalt under støtteperioden, angivet efter opgavetype. Opgaverne følges op efterhånden som de planlagte udbetalinger sker, og opfølgningen omfatter eventuelle ændringer under udførelsen, som er begrundet med forskellige forhold, som bekræftes i en tilsvarende administrativ akt. b) Opfølgningen af, hvorledes arbejderne er blevet gennemført, foretages af myndighederne i provinserne. En fagmand udvælges til chef for hver enkelt opgave i lighed med det, som er fastsat i kontrakterne, og han overvåger derefter, at arbejderne udføres korrekt. Han udarbejder nøjagtig dokumentation for hver enkelt tilfælde: Månedlig bekræftelse af de udførte anlægsarbejder, ordrebog, foretager materialeprøver, belastningsforsøg, målinger osv. Således blev den krævede tekniske dokumentation fremlag for den kontrollerede opgave XR-2715: Asfaltprøver fra de asfalterede veje, betonstyrker og komprimeringsgrad osv. Punkt 8. 59. a): Opgave "XR-2715, Concentration Parcelaria de Santa Maria de Dodro (sammenlægning af mindre bedriftsenheder i Santa Maria de Dodro)" vedrører gennemførelsen af et vejprojekt som led i et program for jordforbedring i Dodro. Dette projekt udførtes på et tidspunkt, hvor selve sammenlægningen endnu ikke var gennemført. På grund af situationen for sammenlægningsprocessen i det område, som revisorerne besøgte, var de besøgte gårde gamle gårde, og vejnettet kommer til at betjene nyudstykningernc. Den nye arealfordeling er endnu ikke foretaget. Eftersom befolkningen er så spredt i Galicien, er det normalt, at landbrugerne har huse på de marker, som de afleverer. Det er lige så lidt muligt, at dele af markerne kan anvendes til industriformål, fordi der endnu ikke lindes udstykkede marker i disse områder. Yderligere fremgår det af artikel 26 i las Normas complementarias y subsidiarias del Planeamiento Provincial (supplerende regler for støtte til regionplanlægning) vedrørende tildeling af land, som ikke må bebygges, at som sådant betragtes land, som skal have særlig beskyttelse på grund af sin nuværende eller potentielle produktionskapacitet inden for landbrugssektoren og derfor skal have sit anvendelsesformål bevaret. « I denne kategori indgår under alle omstændigheder: - Marker, som har været genstand for sammenlægning, eller marker, som vil blive det i fremtiden. Punkt 8. 59. b): 1. 1 mødereferatet af 15. juni 1993 fra opfølgningskomitéen for de operative programmer inden for mål 4. 4 i regionen Galicien findes der en ansøgning med hensyn til dette mål om, at der inden for mål 1 "produktionsomstillinger og forbedringer inden for vinsektoren" skal indføres et underprogram med henblik på støtte til markeder, herunder til opførelse afstande. EU-Kommissionens repræsentant accepterede enhver art udstilling og præsentation af galiciske vine på nationalt plan, dog uden at reklame indgår. 2. Galiciens perifere beliggenhed, de ikke optimale trafikforbindelser, en høj andel af befolkningen beskæftiget med landbrug og andre faktorer er hovedgrundene til, at Galicien ikke kan producere på markedsvilkår, dvs. egenforbruget er meget højt, og der er ingen erfaringer med at handle på markedsvilkår. Det var derfor nødvendigt at fremme nye handelsformer med henblik på at lette overgangen til markedsvilkår: Deltagelse i fagmesser, forbedring af produktivitet, oprindelsesbetegnelser, fælles kvalitetsmærkning osv. , som kan være forretningsmæssige incitamenter af stor værdi med hensyn til konkurrencen og derfor kompensere for de ulemper, som regionen har på det konkurrencemæssige plan. 3. På denne måde vil man udvikle forskellige økonomiske aktiviteter og bestemte områder og arbejde for, at produkterne kommer ud på markederne, forst og fremmest de produkter, som der ikke er overskud af og alternative produkter for at differentiere produktionen. Den støtte, som tildeles til dette formål, skal ikke fremme salget, men kvaliteten via kollektive aktioner eller aktioner, som gælder produkter med et specielt marked, og som har en kvalitetsbetegnelse, eller landbrugsprodukter, hvis kvalitet er tilstrækkelig bekræftet. ^i FINLAND FINLAND FINANSMINISTERIET Budgetafdelingen 10. 3. 1998 REVISIONSRETTENS ÅRSBERETNING FOR REGNSKABSÅRET 1996 Punkten som gælder Finland - Finlands svar Generaldirektorat XIX (Budget) i Europa-Kommissionen har i en skrivelse af den 22. januar 1998 (XIX/0l/AP D(97)) anmodet om svar på følgende bemærkninger vedrørende Finland i Revisionsrettens årsberetning for 1996: • Kapitel 3 - Markedsordningerne - Vegetabilske produkter; Statistikkens pålidelighed -punkt 3. 29. • Kapitel 6 - Den Europæiske Regionaludviklingsfond; Det nye mål 6 - punkterne 6. 7 6. 8. Finansministeriet har i anledning af skrivelsen bedt land- og skovbrugsministeriet samt indenrigsministeriet om en redegørelse og fremsender hermed på grundlag af disse Finlands svar. Kapitel 3 - Markedsordningerne - Vegetabilske produkter; Statistikkens pålidelighed - punkt 3. 29. På grundlag af land- og skovbrugsministeriets redegørelse konstateres følgende: Finland tvivler på, at årsagen til, at landet i nedadgående retning afviger fra sit basisareal, skulle være, at dette areal fra begyndelsen har været forkert opgjort. Finlands basareal er blevet beregnet efter samme kriterier som for de øvrige medlemsstater. Det basareal, som i øjeblikket udnyttes i Finland, er mindre end det, som blev aftalt under forhandlingerne om tiltrædelsen. Dette skyldes, at man før EU-medlemskabet indgik langsigtede aftaler om produktionsbegrænsninger, som der blev taget hensyn til ved opgørelsen af basisarealet ifølge forordning nr. 1765/92, og at alle disse arealer ikke blev taget i brug igen, efter at medlemskabet begyndte. 1 de seneste år er der dog taget en større del af basisarealet i brug. Finland mener ikke, at der bør foretages ukritiske nedskæringer af den uudnyttede del af basisarealct, fordi der er tale om en aftale, der blev indgået under tiltrædelsesforhandlingerne, og fordi den udnyttede del af dette areal til stadighed vokser også i Finland. Skal basisarealerne omvurderes i nedadgående retning, må det gøres for alle medlemsstaterne. I dette tilfælde må det bl. a. kontrolleres, hvor nøje kriterierne for fordeling af afgrøderne som omhandlet i artikel 9 i forordning (EØF) nr. 1765/92 er blevet opfyldt. Kapitel 6 - Den Europæiske Regionaludviklingsfond Det nye mål 6 - punkt 6. 7-6. 8 &f På grundlag af indenrigsministeriets redegørelse konstateres følgende: I årsberetningen kritiseres Finland og Sverige for, at mål 6 gennemføres for langsomt. Ved revisionen for 1996 vurderede Revisionsretten imidlertid, at projekterne for bedrifterne under programmet generelt set forløb ret godt. Finland har siden 1960'erne på nationalt plan investeret betydeligt i udviklingen af dette område. Derfor har det nu en god infrastruktur, som er et godt udgangspunkt for de mange forskellige udviklingstiltag. Formålet med mål 6 er at udvikle bedrifterne forbedre deres konkurrencedygtighed og sikre livskvaliteten i de landbrugsområde, der er beliggende i Fællesskabets yderste randzoner. Mål 6-områderne i Finland, som omfatter de tyndest befolkede og nordligste dele af EU, har et konstant konkurrencemæssigt handicap i forhold til alle EU-områder. Dette har medført en ringe produktion, en høj strukturelt betinget arbejdsløshed og stigende udvandring. i området, Som anført i punkt 6. 5 godkendte Kommissionen den 11. juli 1995 det samlede programmeringsdokument for 1995-1999 fra den finske regering, og programmet kunne derfor indledes i slutningen af 1995. 1 øvrigt er der under arbejdet inden for programmet med at reformere strukturerne for regionaludviklingsarbejdet oprettet nye organer både inden for central- og regionalforvaltningerne. På denne måde blev programmets nye administrationstrukturer indført samtidig med, at det blev sat i gang. Desuden blev en del af de nationale støtteordninger, der indgår i programmet, først anmeldt i sommeren 1996. Det skal i øvrigt understreges, at det har taget mere tid at få programmet sat i gang, på grund af at det ikke er sket ved hjælp af den fastlagte udviklingsstrategi, dvs. over store infrastrukturprojekter, men i højere grad ved hjælp af mindre udviklingsprojekter. På trods af ovennævnte må programmets nuværende gennemførelsesstade anses for tilfredsstillende. Ved udgangen af 1996 og i 1997 kunne der konstateres et stadig stigende tempo for afgørelserne om udnyttelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger til programmet, og dermed for gennemførelsen afmål 6. Ved udgangen af 1997 havde de kompetente myndigheder truffet afgørelse om udnyttelse af 52,5 % af de bevillinger, som EU havde tildelt for hele programmets løbetid. For EFRU var der tale om 48,6 %. Betalingsbevillinger androg på samme tidspunkt 159 mio. ECU, hvoraf EFRlFs andel androg 28%. For visse projekter er udbetalingerne dog gået langsomt. Man har forsøgt at løse disse problemer, og der er givet en forklaring på de EU-bevillinger, der er opført på budgettet. Finland vil påse, at de EU-bevillinger, der tildeles projekterne, anvendes effektivt i den periode, hvor programmet løber. ^ FRANKRIG n NOTAT FRA DEN FRANSKE DELEGATION Vedr. : De franske myndigheders bemærkninger til Revisionsrettens årsberetning Del 1: Egne indtægter Punkt 1. 60 Manglende efterfølgende kontrol af udbvttesatsen ved aktiv forædling Der er blevet sendt en påmindelse til alle afdelinger i direktoratet for told og indirekte afgifter om, at det er nødvendigt at kontrollere, at ordningen om aktiv forædling nøje overholdes. I denne forbindelse mindes der om: at enhver udstedelse af autorisation (og fornyelse af en sådan) kræver en forudgående henvendelse til toldvæsenets laboratorium for at kontrollere den udbyttesats, der foreslås af selskabet, at det er nødvendigt at foretage regelmæssige prøveudtagninger af indførselsvaren og forædlingsproduktet, tilstedeværelsen af eventuelle sekundære forædlingsprodukter skal kontrolleres, der skal også foretages en kontrol af udbyttesatsen i selskabets bøger. Punkt 1. 74,1. 75 og 1. 77 Tun fra Côte d'Ivoire: Forældelse af inddrivelsesfrist Med bestemmelser i protokol nr. 1 til Lomé-konventionen er der blevet indført en EUR 1 - kontrolprocedure, der pålægger myndighederne i importlandet at afvente svarerne fra eksportlandet, før de indleder rekurs. De franske toldmyndigheder kunne således ikke foretage sig noget inden for den frist, der løber fra fremsendelsen af anmodningen om kontrol indtil 6 måneder efter fremsendelse af ny anmodning. Dette betyder, at fristen for forældelse sættes i stå. Sagen befinder sig nu ved domstolene, og man afventer disses afgørelse. De importerende virksomheder har i øvrigt, som de er berettiget til i henhold til artikel 450 i den franske toldlov, indsendt en klage til CCED (Commission de consiliation et d'expertise douanière). En sådan klage kan betragtes som en unødig forlængelse af nogle procedurer, der kan sidestilles med en administrativ forhalclse af inddrivelsen af unddragne afgifter. Artikel 450 i toldloven er en lovbestemmelse, der giver operatørerne mulighed for i tilfælde af indsigelser mod tarifmæssig beskaffenhed, varernes værdi eller deres B oprindelse at indhente en udtalelse fra CCED. Denne kommission har en dommer som formand, og den kan kræve revision af en hvilken som helst person samt udførelse af undersøgelser og analyser, som den anser for nødvendige for sagens behandling. CCED's udtalelse skal meddeles parterne inden for en frist på 12 måneder, og i den periode sættes forældelsesfristen i stå. Da CCED havde bekræftet, at de omstridte oprindelsecertifikater var ugyldige, anmodede toldmyndighederne om, at de involverede blev dømt til at betale afgifter svarende til disse certifikater med udsættende virkning, indtil det EØS/AVS-udvalg, der var kompetent med hensyn til afgørelse af tvister vedrørende fortolkningen af børne konventionen, havde truffet sin afgørelse. Indførsel af tekstilprodukter fra Jamaica De undersøgelser, der er blevet gennemført af toldmyndighederne (DNRED - direction nationale du renseignement et des enquêtes dounanicres) hos liere af importørerne af de tekstilprodukter, Jamaica, viste, at stemplerne på som angiveligt kom oprindelsescertifikaterne ikke svarede til de officielle modeller. fra De pågældende certifikater blev fremsendt til myndighederne i Jamaica til kontrol, men disse myndigheder bekræftede gyldigheden af en stor del af stemplerne. Det blev derfor besluttet at tilbagebetale de opkrævede beløb, at hæve de igangværende sager ved domstolene og henlægge eventuelt resterende sager. Punkt 1. 107 Revisionsrettens bemærkning om at udarbejdelsen af en toldrapport svarer til en meddelelse af beløbet for toldskylden og bevirker, at forældelsesfristen udskydes, skal nuanceres. Konstatering af en overtrædelse i form af en toldrapport vedrører normult komplicerede sager, og udarbejdes efter undersøgelse af sagerne. 1 denne forbindelse er det kun den endelige toldrapport vedrørende den omstridte sag, i hvilken overtrædelsens elementer og det skyldige beløb angives, der udgør det dokument, hvormed skyldneren meddeles beløbet. Toldrapporter i forbindelse med undersøgelser, som anvendes til at indsamle oplysninger om overtrædelsen (f. eks. fremsendelse af dokumenter, revision osv. ), indeholder ikke en meddelelse om beløbet for toldskylden. Punkt 1. 109 realiteten 1 cfteropkrævningsprocedurcn udskyder de franske toldmyndigheder gennemførelsen af A. 1. Dette punkt indeholder to påstande: I toldrapporten skal angives, at toldskylden skal betales inden for en frist på 10 dage (EF-toldkodeksen artikel 222, stk. 1). ÔO Som meddelt Revisionsretten i besvarelse på undersøgelsesrapport vedrørende DNRED og le Havre den 2. til 7. juni 1996, vil der snart blive udsted instruktioner vedrørende dette punkt. 2. Er toldskylden ikke anerkendt af debitor eller fastlagt af en domstol, udskyder de franske toldmyndigheder efteropkrævningen, selv om de i EF-toldkodeksens artikel 244 (navnlig kravet om sikkerhedsstillelse) ikke er opfyldt. fastsatte betingelser for udsættelse Denne påstand er ikke korrekt. Som angivet i ovennævnte svar til Revisionsretten, betyder det forhold, at toldrapporten ikke indeholder en opfordring til at betale, ikke at efteropkrævningen udsættes. Med hensyn til ovennævnte frist på 10 dage kan anføres: hvis skylden ikke bestrides foretages inddrivelse ad rettens vej, f. eks. ved hjælp af et betalingspålæg (jf. artikel 345 i den nationale toldlov), og hvis inddrivelsen af skylden vil kunne sætte debitor i en vanskelig økonomisk situation, kan toldmyndighederne albetalingsordning mod sikkerhedsstillelse vedkommende tilbyde en efteropkrævning stilles i bero, hvis det skyldige beløb ikke kan fastsættes med sikkerhed, fordi det bestrides af debitor, dvs. : *hvis skylden inddrives via et betalingspålæg, kan sagens realitet bestrides, og domstolen vil kunne annullere gælden, * his CCED er kompetent (artikel 44 og efterfølgende i den nationale toldlov), har debitor en frist på to måneder til at indbringe sagen for dette organ til opsat eller efterfølgende kontrol (artikel 450). I dette tilfælde udsættes efteropkrævningen af toldskylden, og denne opføres på en separat post i regnskaberne. B. Med hensyn til betingelserne for udsættelser fremsættes bemærkninger. følgende generelle De franske myndigheder har flere gange gjort opmærksom på problemerne med anvendelsen af EF-toldkodeksens artikel 244 vedrørende efteropkrævninger. I forbindelse artikel 243, stk. 2, litra a), er det vanskeligt at begrunde forpligtelsen til at stille sikkerhed i tilfælde af efterfølgende klage; sikkerhedsstillelsen modsvarer varerne, som i dette tilfælde ikke længere befinder sig i tolden og ikke længere udgør et pant. Krav om sikkerhedsstillelse går også ud over debitors ret til at forsvare sig, hvis den bestridte skyld ikke er fastslået. Dette er grundene til, at der i fransk lovgivning kræves en dommerkendelse for at kræve sikkerhedsstillelse, hvis den afgiftspligtige ikke anerkender det skyldige beløb. I forbindelse med artikel 243, stk. 2, litra b), kan klage indgives enten til en uafhængig instans, nemlig CCEI) (commission de conciliation et d'expertise douanière) eller til domstolene. 1 sidstnævnte tilfælde skal klagen indgives i overensstemmelse med de regler, der er gældende i medlemsstaten. <tf Der er ingen bestemmelser i den nationale toldlov om, at der skal stilles garanti, når der indgives klage kontrol. Hvis domsmyndighederne inddrages, er det alene dem, der kan træffe afgørelse vedrørende de sikkerhedsforanstaltninger, som toldmyndighederne foreslår. forbindelse med efterfølgende til CCED i I princippet er kravet om sikkerhedsstillelse også diskutabelt, idet kreditinstitutionerne ikke vil kautionere, når toldskylden kun er eventuel, fordi afgiftselementerne bestrides af den afgiftspligtige. Det samme gælder for sager, der indbringes for domstolene, idet disse kun hvis den foreligger en meget kraftig formodning, vil kræve sikkerhedsstillelse. Kapitel 3: markedsordninger - vegetabilske produkter Punkt 3. 17 (b) (c) (f): (b) Det er rigtigt, at Frankrig for så vidt angår små producenter ikke råder over idet disse oplysninger for 1994 om majsarealet oplysninger ikke indgik i de pågældende formularer. Revisionsretten vurderer, at udeladelsen af disse oplysninger medførte, at overskridelsen blev ansat for lavt. Dette er korrekt, men de samme arealer indgår sammen med andre afgrøder i det nationale basisareal. Hvis man henfører dem til basisarealet for majs, kan man trække dem ud af det nationale basisareal, hvilket mindsker overskridelsen i dette basisareal. i forbindelse med foderarealer, (c) Det er også korrekt, at Frankrig har afsat en del af jordudtagningen til majs, nemlig 15%. Det skal bemærkes, at fællesskabsreglerne ikke er klare med hensyn til, hvilke jorudtagningssatser, der skal anvendes for majsbas i sarealer. EUGFL anmodede os udtrykkeligt om fra 1995 at afsætte jordudtagning proportionelt med arealerne, og Frankrig efterkom med den samme denne instruks. Den franske praksis har i øvrigt ikke medført flere udgifter på budgettet, men har derimod kostet Frankrig penge. Hvis man tager gennemsnitssatsen for jordudtagning af majsbasisarealer for hvert departement, forøger man de arealer, der hører ind under majsbasisarealer. men majsarealerne skal trækkes fra arealerne til andre afgrøder. Dette betyder, at hvis overskridelsessatsen for majsarealerne øges, vil de nationale basisarealer for andre afgrøder formindskes. Betalingerne ibr majs formindskes, men denne formindskelse kompenseres al en forøgelse afbetalinger til producenter inden for nationale basisarealer for andre afgrøder. For så vidt angår punkt (b) og (c) har Frankrig gennemført en simulation af de afgiftsmæssige konsekvenser af de dispositioner, som Revisionsretten har anfægtet. Ved for departementerne at anvende en gennemsnitssats for jordudtagning af majsbasisarealer uden at globalisere overskridelsen af basisarealet, og ved at anvende tallene for de små producenters antal hektar for foddermajs fra 1995 (8000 ha), vil overskridelsesprocenten være 8,3% for de samlede majsbasisarealer (i stedet for 2,7% som angivet), men kun 1,0% for de samlede basisarealer (i stedet for 1,3% som angivet). Disse tal viser, at der samtidig med at overskridelserne for majs i 1994 er blevet reduceret, har været et indtægtstab for basisarealerne for andre afgrøder. Hvis man tager ^2. hensyn til betalingerne for alle basisarealerne, er den franske metode i sin helhed til ugunst for medlemsstaten og til fordel for Fællesskabet. Det samme kan konstateres for høsten 1995, hvor fællesskabets budgetmæssige interesser er tilgodeset. Punkt 3. 22 På den ene side nævner Revisionsretten forøgelsen af det nationale gennemsnitlige udbytte for alle kornsorter fra august 1992 til 31. marts 1993, idet dette er steget fra 5,95 tons/ha til 5,97 tons/ha. Denne forøgelse er ikke, som Revisionsretten anfører, ubegrundet. Frankrig har faktisk anført, at man for perioden august 1992 til marts 1993 har integreret arealer og produktion for sukkermajs, og at de tal, der var fremsendt til Eurostat faste produktionsdata, der ikke integrerer produktionen på vildtarealer. Dette er grunden til, at produktionen fra vildtarealer har skullet reintegreres i tallene for den samlede produktion. Indregningen af sukkermajs (berettiget til godtgørelse) og produktionen fra vildtarealer forklarer forskellen på 0,2 tons/ha. Disse data er i øvrigt blevet fremsendt til Kommissionen. integrerer vildtarealer, men at de fremsendte produktionstal er På den anden side er medlemsstaternes statistikker over udbytter baseret på årene 1986 til 1990. Som følge af princippet om udjævning skal forskellige år udelukkes for forskellige af de udbytteregioner, der indgår i regionaliseringsplanen, og det resulterer i mindre forskelle på nationalt plan. Punkt 3. 23-3. 24-3. 26. 3. 28 Det historiske franske udbytte på 59,7 centner pr. hektar er hele tiden blevet fastholdt, uanset hvilke ændringer der er blevet foretaget i planen. For så vidt angår praksis med udbvtteudligning og kunstvandingslofter er disse blevet godkendt af Kommissionen. Der har fundet overskridelser sted i Frankrig. I markedsføringsperioden 1994/95 var der overskridelser for majsbasisarealet på 2,7% og for basisarealet for de andre afgroder på 1,3%. I 1995/96 blev basisarealet for tør majs overskredet med 0,4%, det nationale kunstvandede basisareal med 3,8% og det nationale ikke-kunstvandede areal med 1,5%. Udbyttestabilisatoren er blevet indført for ikke at straffe medlemsstater, der har indført en mere enkelt plan, men for at straffe medlemsstater, der har indført en kompliceret regionaliseringsplan. Udbyttet på 6,02 tons/ha er gennemsnitsudbyttet på grundlag af regionaliseringsplanen anvendt i 1993 i henhold til forordning nr. 1765/92, artikel, slk. 1, 5. led. Dette udbytte er blevet fastlagt i forordning nr. 1237/95 af 31. maj 1995. Punkt 3. 29 Som angivet i svaret til punkt 3. 22, er der er forskel mellem de statistiske data meddelt Eurostat og de data, der er blevet anvendt til beregning af udbylter og basisarealer. Det forekommer risikabelt at anvende standardafvigelser på de tal, der er meddelt Eurostat, og på det grundlag vurdere overskridelser eller det modsatte af udbytter og basisarealer. a, Punkt 3. 36 I Frankrig tillader ansøgningsformularerne ikke at relatere marker i parceller tilsået med to eller flere afgrøder til registret i matrikelbogen Denne påstand er ikke rigtig: der findes i Frankrig 2 metoder til angivelse af oplysninger en forenklet ordning for små producenter en almindelig ordning for producenter, der er underlagt forpligtelsen til jordudtagning. For så vidt angår den forenklede ordning angiver landmanden for hver parcel i matrikelbogen den pågældende afgrøde. Hvis en parcel i matrikelbogen er tilsået med to eller flere afgrøder, angives arealet for hver af disse for hver parcel i matrikelbogcn. For så vidt angår den almindelige ordning gives oplysninger efter enheder af sammenhængende marker med fælles varig afgrænsning i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EØF) nr. 3887. Denne enhed kan nøjagtigt identificeres som en enhed bestående af parceller i matrikelbogen, som let kan identificeres i det alfanumeriske enhedssystem, der er fælles for de to oplysningsmetoder: matrikelbogen. Identifikationssystemet kan ikke fungere på basis af landbrugsparccller: Disses afgrænsning er pr. definition variabel, når en mark opdeles i 2 landbrugsparccller (=forskellig jordanvendelse). Uanset om man benytter metoden med oplysninger pr. enheder af sammenhængende marker eller parceller i matrikelbogcn, bliver det, når den administrative enhed (parcel i matrikelbogen eller enhed af sammenhængende marker) opdeles i 2 (eller flere) landbrugsparceller, umuligt at bestemme deres placering, hvis man ikke ved, hvor i den administrative enhed (parcel i matrikelbogen eller enhed af sammenhængende marker), de er beliggende. Det gør således ingen forskel, om oplysningerne angives pr enhed af sammenhængende marker eller pr. parcel i matrikelbogen. Hvis den administrative enhed svarer nøjagtigt til landbrugsparcellen, kan denne nøjagtigt lokaliseret. Hvis den administrative enhed derimod anvendes til 2 forskellige formål, er det kun enheden som helhed, der kan lokaliseres, mens arealerne til de to forskellige formål ikke kan placeres nøjagtigt indenfor enheden. Punkt 3. 37 Bemærkningen vedrører det faktum, at den fortrykte "MSA-formular" (MSA ^ Mutualité sociale agricole) ikke systematisk er blevet indgivet af de oplysningspligtige, idet dette dokument for så vidt angår det sidste af de omhandlede år, var blevet indsendt af de Heste af disse. Frankrig har truffet passende foranstaltninger for at sikre, at denne situation ikke går ud over omfanget af den kontrol, der forelages vedrørende arealopgivelserne. 1 denne forbindelse er der truffet passende foranstaltninger i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3887/92, idet man har anmodet landmændene ornat dokumentere deres ret til at udnytte de arealer, som de har opgivet, for at sikre sig mod risikoen for dobbelt angivelse, og idet man har fordoblet antallet af kontrolbesøg. Revisionsrettens revisorer, der har foretaget grundige undersøgelser for at sikre sig, al de franske landmænd ikke havde opgivet for store arealer i 1993 og 1994, for derefter al ændre holdning fra 1995, bvor den automatiske parcelkontrol blev operationel, har 6à kunnet forvisse sig: der er ikke blevet påvist noget tilfælde, der kan berettige den tvivl, der er blevet sået af Revisionsretten. Punkt 3. 40 Frankrig ved ikke, hvad det er for nogle svagheder, Revisionsretten tænker på. Punkt 3. 42 I Frankrig og det var for sent til, at det kunne anvendes før i 1996. men det endelige markmatrikelregister var først udarbejdet medio 1995, Frankrig undrer sig over formålet med denne bemærkning, der afslutter et rent deskriptivt afsnit vedrørende de metoder, der anvendes til identifikation af parceller for at opbygge det alfanumeriske identifikationssystem, der kræves i henhold til det integrerede kontrolsystem. i de forskellige medlemsstater Det ville sikkert have været mere relevant, hvis denne bemærkning, der ikke bestrides, havde været anført i punkt 3. 46, hvor det, efter at det er anført, at Italien er den eneste medlemsstat, hvor der er udført krydskontrol siden 1993, bemærkes at: til udtømmende arealkontrol, bor I England er der foretaget datamatiseret krydskontrol hvert år siden 1993, men det program, der skal anvendes forbedres yderligere. De besøgte regioner i Tyskland og Spanien havde i 1996 endnu ikke fået indfort dataudveksling på nationalt plan, men var eller klar til at tage datamatiseret krydskontrol i brug (mens Frankrig i slutningen af 1995 gennemførte en ajourført kontrol af de 26 millioner opgivne parceller). Ved udgangen af 1996 var databasen og det alfanumeriske system i Grækenland. Irland og Portugal stadig ikke tilstrækkeligt udviklet, og derfor kan der ikke foretages effektiv administrativ kontrol, som f. eks. en krydskontrol. Punkt 3. 47 Ved færdigudviklingen af programmet til krydskontrol af parceller var der uheldigvis en fejl, der ikke blev opdaget før lanceringen af den nationale udgave. Man fandt frem til denne fejl, og der blev straks korrigeret for den i form af supplerende lister udsendt til de pågældende landbrugere og DDAF den 22. marts 1996. Disse lister omfattede alle parceller, som der var blevet givet advarsel om ved den indledende behandling (programmet kunne ikke linde dobbeltanmeldclser, når en parcel var beliggende i en sammenlagt kommune, fordi delte forudsalte at præfikset for en sektion indgik, således i to sammenlagte man kunne skelne mellem parceller med samme betegnelse kommuner). Selv om denne fejl gjorde sagen kompliceret for de administrative tjenester, blev den hurtigt identificeret og korrigeret, således at den globale kvalitet af kontrollen blev sikret. Frankrig er forbavsel over, at Revisionsretten udtrykker tvivl om kvaliteten af den parcelkontrol der blev gennemført på grundlag af arealangivelserne for 1995, idet de mangler, der blev konstateret af en revisor fra Revisionsretten ved et besøg i Bar le Due den 20. marts, blev forklaret over for denne, og den dokumentation, som han anmodede om, blev fremsendt til ham i Luxembourg den 22. marts 1996. & Punkt 3. 48 I Frankrig accepteres der afvigelser på op til 5 000 m2 ved sammenholdelse af de anmeldte arealer og matrikelregisteret. I Frankrig foretages parcelkontrollen med en margin, der ikke overstiger 2 ar (100 m2), og denne grænse er den lavest mulige med en regel om anmeldelse af ned til 1 ar, hvis man tager hensyn til afrundinger. Punkt 3. 49 Frankrig udbetaler en stor del af arealstøtten (90 til 95%) den 16. oktober. Udbetalingerne omfatter ikke industribraklægning, som kun betales den 16. oktober til de producenter, hvor der er udført den kontrol, der er nødvendig for at kunne afslutte den administrative kontrol. De berigtigelser, der følger efter den nødvendigvis langvarige parcelkontrol, og som normalt vedrører små beløb, har i nogle tilfælde først kunne foretages efter hovedudbetalingen i slutningen af oktober, enten ved forlods fradrag i saldoen for olieholdige produkter eller ved anmodning om tilbagebetaling. Tilfælde af svig indgår naturligvis ikke i dette scenario, og alle uregelmæssigheder over en vis størrelse, der påvises ved den administrative kontrol, indebærer at der ikke foretages udbetalinger i den pågældende sag. Punkt 3. 52 I Frankrig udvælges de fleste af de sager, der skal kontrolleres på stedet, ved en edb- baseret risikoanalyse, hvor der foretages en tilfældig udvælgelse af sager ifolge en formel, som dels sikre en præferentiel udvælgelse af sager med den største risikofaktor, og dels en tilfældig udvælgelse i de andre sagsgrupper, der opdelt i risikoklasser. Parallelt hermed kontrolleres sager efter udvælgelse hos de tjenester, der behandler sagerne. Det er uundgåeligt at man på det tidspunkt, hvor edb-programmet udvælger de sager, der skal kontrolleres, ikke nødvendigvis har behandles alle sagerne. Hvis alle sagerne skulle være behandlet, ville kontrol på stedet blive udført for sent i sæsonen. For at imødegå dette problem udvælger DDAF blandt de behandlede sager et antal, der kontrolleres, enten samme år eller det efterfølgende år. Et af de nævnte departementer blev således i 1996 kontrolleret ved telemåling, således at programmet til risikoanalyse kun skulle udvælge et begrænset antal sager, idet den væsentligste del af udvælgelsen afhænger af valget af det område, der har været gjort til genstand for telemåling. Desuden foretages en målrettet udvælgelse af sager til kontrol på stedet efter den administrative kontrol. I betragtning af det begrænsede antal af udvalgte sager blev udvælgelsen ved hjælp af edb-programmet foretaget i juli, mens behandlingen af ca. 1000 sager endnu ikke var afsluttet (8% af det samlede antal). Punkt 3. 56 Det har kunnet forekomme at fristen på 48 timer i nogle tilfælde ikke er blevet overholdt de første år. Dette var dog ikke tilfældet i 1996. Det er forekommet, at nogle producenter har anmodet om en frist på 48 timer, idet fristen er fastfrosset, og er et resultat af postgangen. En udsættelse af kontroldatoen accepteres normalt ikke af myndighederne. Det er dog sket i nogle tilfælde. I helt usædvanlige tilfælde, når landmanden ikke er disponibel, foretager kontrolløren med det samme en kontrol af jordudtagning, men gennemfører først de resterende målinger og anden kontrol nogle dage senere. Punkt 3. 57 1 forbindelse med den i departementerne Ardennes og Vosges blev det konstateret, at studerende i en række tilfælde havde rapporteret om kontroller, der i virkeligheden ikke havde fundet sted. revision vedrørende regnskabsåret 1995 finansielle Denne påstand er meget alvorlig, idet den efterlader det indtryk, at markinspektionerne i Frankrig er fiktive. De franske myndigheder kan ikke mindes, at der ved Revisionsrettens besøg i 1996, er blevet konstateret sådanne forhold. I betragtning af anklagens alvorlige karakter, bedes Revisionsretten meddele Frankrig de faktuelle oplysninger, der ligger til grund for denne anklage, således at man straks kan indlede en administrativ undersøgelse, som ville være blevet gennemført tidligere, hvis man var blevet gjort opmærksom på de rapporterede forhold, enten ved et møde som afslutning på besøget eller i en note. Punkt 3. 62 1 Frankrig kontrolleres reglen om, at et udtaget areal i mindst to produktionsår forud or ansøgningen skal have været dyrket af ansøgeren, ikke administrativt, ikke engang under markinspektioner. Dette er ikke korrekt. Forpligtelsen til at kontrollere, at et udtaget jordstykke er blevet dyrket af ansøgeren de 2 forudgående år, er udtrykkeligt anført i de kontrolinstrukser, der er udsendt til de regionale afdelinger af ON IC (Office national interprofessionnel des céréales), og de instrukser, som enhver markinspektør fra ON1C har fået udleveret. Det kan nævnes, at ud af de konstateringer, der blev foretaget ved markinspektioner, og som førte til at en del af eller et helt udtaget areal ikke blev godkendt i 1995, vedrørte o> tilfælde, svarende til et samlet areal på 148,4 ha, manglende opfyldelse af 2 års-reglen (1996: 49 tilfælde, 61,92 ha). Kapitel 4; Markedsordninger - Animalske produkter - Præmieordningerne for oksekød og udvalgte BSE-relaterede foranstaltninger Punkt 4. 43 Det er ikke korrekt, hvad der er anført for ikke-præmieberettigede dyr. Belægningsgraden for ammekøer beregnes på grundlag af antallet af anmeldte dyr med den individuelle kvote som loft. Punkt 4. 55 Som Kommissionen understreger i sit svar, pålægges det ikke i ordningen for ammekopræmier at kontrollere identiteten af hvert enkelt dyr. Ved besøg på stedel skal det kontrolleres, at de dyr, som der er anmodet om præmie for, er til stede. Ved kontrollen skal man således tælle alle de pågældende dyr. bor så vidt angår optælling al O kvægets identifikationsmærker er det, som Kommissionen anfører, ikke nødvendigt at foretage en kontrol omfattende alle dyrene, hvis en prøveudtagning gør det muligt at sikre sig, at den besætning i hvilken man har optalt køerne, virkelig er anmelderens besætning, og at de køer, som han anmelder, er indført i hans kvægregisteret. Kapitel 5: Visse proceduremæssige aspekter ved eksportrestitutioner for oksekød Punkt 5. 28 - 5. 29 Selv om havnen i Caen i 1994-95 endnu ikke var godkendt som grænsekontrolsted, skal det dog understreges, at de varer, der henvises til i Revisionsrettens rapport, var varer af fransk oprindelse. Disse varer var blevet eksporteret til Ægypten, og blev derefter af myndighederne der sendt tilbage til Frankrig. I øvrigt er havnen i Caen ved en beslutning af 26. juli 1995 blevet opført på listen over grænsekontrolsteder, der kan udføre veterinære undersøgelser af varer fra tredjelande. Kapitel 6: De Europæiske Fond for Regionaludvikling Punkt 6. 24,6. 27,6. 28 Disse punkter vedrører OP-02 "Baskerlandet" og henhører derfor under Spanien. Punkt 6. 66 For så vidt angår det faktum, at virksomheden i januar 1996 tilbagebetalte et belob på 100 000 ECU, og at dette beløb stadig figurerer på en udgiftsanmeldelse fra marts 1996. skal det præciseres, at denne anmeldelse blev afsluttet pr. 31 december 1995, på et tidspunkt hvor en fremtidig tilbagebetaling ikke kunne bogføres. For så vidt angår anden national støtte svarende til 6 mio. ECU, henvises der i den procedure, som Kommissionen indledte den 17. januar 1995, til en støtte på 160 000 FF under PAT og EFRU og en støtte på 40 000 FF til rensning af forurenet areal. Der er ikke indledt en procedure med hensyn til andre former for støtte. Under alle omstændigheder skal det bemærkes, at støtteloftet for en investering på over 840 000 FF er på 285 000 FF (34% ESB), og at man langtfra er nået op til dette loft. Punkt 6. 69 Støtte på 2 mio. FF tildelt under RESIDER 1-programmet er blevet anvendt til at købe lokalcplads på 742 m2 i teknologiparken i Metz til brug for Apeilor-sammenslutningen. Denne sammenslutning arbejder til fordel og regionen Lorraine, der dækkes fuldstændigt at strukturfondene (RESIDER eller mål nr. 2 og 5b). Under alle omstændigheder svarer subventionsgraden på 25% til den del af området, der er omfattet af RESIDER-programmet (50% af Lorraine) til EFRU-satsen på 50%. I øvrigt kan erhvervelse af forvaltningers driftsudgifter". ikke betegnes som "offentlige lokaler vel Punkt 6. 75 Da EUREFI er en tværnational organisation (Frankrig, Belgien, Luxembourg), kan man fra fransk side ikke besvare Kommissionens bemærkninger, der vedrører belgisk praksis. Punkt 6. 95 b) Nord-Pas-de- Caiais De analyser, der nævnes af Revisionsretten stammer fra en undersøgelse vedrørende praksis for behandling af uopdyrket jord i mineområder og en bredere analyse på grundlag af UNEDICs beskæftigelsesdata af kommuner, der havde modtaget støtte eller ikke havde modtaget støtte til behandling af uopdyrket jord. I den oprindelige rapport er der tale om tab af 62% af de arbejdspladser, der blev oprettet, inden for en periode på to år - ikke 65% inden for en periode på et år. Ved direkte henvendelser til virksomhederne og til kommunekontoret i Onnaing er det også blevet understreget, at virksomhederne i det renoverede industriområde er meget sårbare. For at undgå disse virkninger er politikken vedrørende behandling af uopdyrket jord i industriområder i højere grad blevet orienteret mod en "miljømæssig" behandling, der sikrer en varig vækst (mindst 75% af støtten), snarere end mod en målrettet behandling med henblik på økonomisk aktivitet. Kapitel 7: Den Europæiske Socialfond Punkt 7. 18 Frankrig lægger ligesom Kommissionen stor vægt på samråd og partnerskaber. 1 overvågningsudvalgene deltager ud over statens repræsentanter (tiere ministerier involveret vedrørende mål nr. 3) regionalrådene og arbejdsmarkedets parter. Man har også overvejet at inddrage sektoren erhvervsdrivende foreninger og NGO'erne, men dette forslag blev dog ikke til noget. Punkt 7. 19 Det er Revisionsrettens opfattelse, at overvågningsudvalgenes rolle skal forbedres, og især at udvalgene skal inddrages i programmeringsfasen. Det er korrekt, at udvalgene endnu ikke var konstituerede, da programmeringen fandt sted i forbindelse med iværksættelsen af forordningerne i 1993. Siden da har udvalgene regelmæssigt holdt møder, til trods for at de rent administrative er ret tunge, og de modtager al information, som vedrører dem. I 1995 mødtes udvalgene undtagelsesvis kun en gang, idet det som følge af forsinkelser i programmets gennemførelse ikke var nødvendigt med endnu et møde. Siden 1996 er der blevet afholdt to møder om året. Desuden modtager udvalgene for de 4 store programmer, der tegner sig for 80% af midlerne (mål nr. 3 og 4, ADAPT-initiativet og EMPLOYMEN1-initiativet), alle de detaljerede rapporter og undersøgelser. Vigtige spørgsmål drøftes ofte på uformelle møder med de forskellige medlemsgrupper i udvalgene. Informeringen af udvalgene og deres rolle kan dog uden tvivl forbedres. Punkt 7. 27 Det er rigtigt, at de slore virksomheder i højere grad end SM Verne modtager støtte fra ESF under mål nr. 4, og delle gælder også for den statsstøtte, som modsvarer støtten fra ESF. Der er tre grunde til delte forhold: 63 vanskelighederne ved udarbejdelse af ansøgninger og disse kompleksitet; vanskelighederne med at erstatte lønmodtagere på efteruddannelse; nødvendigheden af at lægge penge ud i flere måneder, hvilket er muligt for store virksomheder men kun i mindre grad for SMV'er. For så vidt angår de to første grunde er det givet, at store virksomheder4 med dygtige personaleafdelinger har et fortrin. For at kompensere for disse uligheder tilbydes der teknisk assistance i samarbejde med partnere som handels- og industrikamrene, AGEFOS PME osv. Punkt 7. 42 Hvis der de forudgående år er foretaget anmodninger om udbetalinger på grundlag af administrationernes overførsler, må antallet af sådanne sager være blevet reduceret betydeligt, idet principperne regelmæssigt indskærpes over for de administrationer, der foretager den første anmeldelse; ved kontrol mindes der også om disse principper. Punkt 7. 51 Den sag, der nævnes af Revisionsretten har ført til afslutning af de pågældende foranstaltninger. Støtteberettigede udgifter og betalinger af disse er blevet suspenderet af Kommissionen. Punkt 7. 52 For Frankrigs vedkommende er forholdet blevet korrigeret. Kapitel 8: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) for Landbruget, Punkt 8. 37 1) Det skal præciseres, at de decentraliserede landbrugstjenester, der findes i hvert departement, efter ordre fra ministeriet foretager efterfølgende kontrol vedrorende støttemodtagernes overholdelse af fællesskabslovgivning og national lovgivning i forbindelse med rentegodtgørelse under investeringsprojekter. Denne kontrol udføres for en række lån og planer i overensstemmelse med de normer, der er fastlagt i fællesskabsbestemmelserne, dvs. hvert år: - i en række tilfælde kontrol på grundlag af fakturaer (i kreditinstitutionerne og eventuelt på landbrugsbedrifterne) svarende til mindst 5% af antallet af godkendte lån det forudgående år. - i en række tilfælde på grundlag af planer (planer for udstyr og forundersøgelser vedrørende installation) svarende til mindst 3% af antallet af godkendte planer del forudgående år. Disse kontrolforanstaltninger supplerer den kontrol, der udføres ved sagernes behandling. 2) Kontrollen er, som det da også er formålet med den, al påvise og sanktionere uregelmæssigheder og overtrædelser af de gældende regler, i henhold til hvilke fc støttemodtagere, der lægger deres landbrugsvirksomhed om, skal meddele de kompetente myndigheder dette. Kapitel 9: Den fælles fiskeri- og havpolitik Punkt 9. 11 Revisionsretten bebrejder Frankrig, at man har anmodet om udbetaling af forskud i forbindelse med programmerne for 1994 og 1995 med henblik på udbetaling til de endelige støttemodtagere, men inden for rammerne af de indgåede forpligtelser. Ved skrivelse af 22. september 1995 anmodede Kommissionen (GD XIV) de franske myndigheder om at fremsende en anmodning om udbetaling af forskud for 1994 og 1995. I betragtning af forsinkelser i programmets gennemførelse, dels som folge af den sene meddelelse om programmet (slutningen af december 1994), og dels som folge af oprettelsen af administrative og finansielle strukturer til administration af FIl. ll*' på nationalt plan, var det ikke muligt for Frankrig at efterkomme Kommissionens anmodning. Kommissionen, der ønskede at afvikle disse forskud og undgå, at programmets gennemførelsesmekanismer blev blokeret, foreslog, at Frankrig attesterede de projekter, for hvilke de franske myndigheder havde indgået en juridiske og finansielle forpligtelser. Det er således med fuldt kendskab til sagens forhold, at Kommissionen har udbetalt forskud for 1994 og 1995. GD XVI var informeret om, at de franske myndigheder kun kunne attestere indgåede forpligtelser. Årsagen var, at Kommissionen ønskede at udbetale forskud under FIUF-programmet. Siden da er situationen i det store og hele blevet normaliseret. Den 2. acontoudbetaling i overensstemmelse med for 1995 og den 1. acontoudbetaling for 1996 blev fællesskabsreglerne foretaget på grundlag af støtteberettigede udgifter, som de endelige støttemodtagere rent faktisk havde pådraget sig. Punkt 9. 14 Frankrig tilslutter sig Revisionsretten konstatering af den langsomme og problemfyldte iværksættelse af PESCA-programmet. Frankrig er også enig i Kommissionens synspunkt om de vanskeligheder, der er forbundne med et initiativ, der finansieres via forskellige fonde. Frankrig understreger desuden forsinkelsen med hensyn til etableringen af den finansielle struktur. Selv om Frankrigs program kunne godkendes i juni 1995, blev midlerne forst stillet til rådighed af Kommissionen i juni 1996. Frankrig er i færd med at revidere landets PESCA-program, med henblik på at gorc delte mere dynamisk og opfylde de forventninger, som operatører inden for fiskerisektoren har givet udtryk for det sidste års tid. Denne omlægning af programmet skulle gøre det lettere og hurtigere at optage de PESCA-bevillinger, der tildeles Frankrig. Punkt 9. 17 til 9. 22 t I Frankrig har ingen særlige bemærkninger til de fiskeriaftaler, der er indgået med tredjelande. Man gør dog opmærksom på, at de finansielle procedurer på dette område, bør gennemføres korrekt for ikke at det ikke skal gå ud over aftalernes gennemførelse eller fiskeriet. Punkt 9. 31 Selv om Frankrig den 30. september 1996 endnu ikke havde fremsendt data vedrørende fiskerflåderne i de oversøiske departementer, er disse senere blevet meddelt Kommissionen og foreligger nu i deres helhed. De ajourføres i øvrigt regelmæssigt og fremsendes i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning nr, 109/94 om Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer hver måned til Kommissionen af Centre Administratif de Affaires maritimes. Forsinkelserne i fremsendelsen skyldes den nøjagtige tælling, der er foretaget for at indsamle data om fiskerflåderne i de oversøiske departementer, der består af et væld af mindre både. Med hensyn til aktiviteten var det således nødvendigt at bestemme, i hvilke enheder fiskeskipperne driver professionelt havfiskeri. Frankrig har i øvrigt den 13. juni 1997 fremsendt Kommissionen data vedrørende fiskeriindsatsen. Punkt 9. 34 Af hensyn til sikkerhed og optimal udnyttelse af skibsmotorer tilrådes det, at man ikke udnytter den nominelle maskineffekt. Teknikken med neddrosling er en interessant løsning på dette problem. Den optimale neddrosling er på 80% af maskineflekten. Neddroslinger til under 80% kontrolleres nøje af skibsfartens sikkerhedscentre. Punkt 9. 35 til 9. 36 Frankrig erkender, at man er forsinkede med hensyn til tallene for fartøjer med en længde på over 24 meter, men der ydes en stor indsats for at opfylde forpligtelserne på dette område. I september 1997 var ca. 85% af fartøjerne i denne kategori således blevel målt. Frankrig vil hurtigst muligt meddele Kommissionen bruttotonnagen (BT) for fartøjer med en længde på over 24 meter. Punkt 9. 37 til 9. 38 1. Kontrol af fiskerikapaciteten Fartøjernes effekt kontrolleres af skibsfartens sikkerhedscentre (under Ministère de l'équipement) både på tegnebordet, ved bygningen og ved senere periodiske besøg på fartøjerne. Måling af fartøjerne foretages af toldvæsenets målebureau (bureau de la jauge). Enhver væsentlig ændring af et fartøjs karakteristika kræver en godkendelse fra det kompetente sikkerhedscenter, der også udfører en efterfølgende kontrol af ændringerne. 2. Kontrol af fiskeriindsatsen overensstemmelse I Frankrigs kontrolmekanisme på fartøjernes logbøger som informationskilde. Denne mekanisme vedrørende fartøjernes aktivitet giver somme tider anledning til problemer, fordi fællesskabsbestemmelserne bygger med li, logbøgerne ikke er tilpasset de gældende bestemmelser, især ikke med hensyn til fiskeriindsats. Ændringer er på vej, men Kommissionen har endnu ikke afsluttet arbejdet. Den nuværende logbog omfatter kun to rubrikker, der vedrører fiskeriindsatsen: togtets varighed, regnet fra afsejling fra havn til anløb af havn; varigheden af selve fiskeriet, der svarer til det tidsrum, hvor fiskeudstyret anvendes. Til gengæld er der ingen rubrik, til besvarelse af kravene i henhold til forordning nr. 2027/95, hvor fiskeriindsatsen defineres som produktet af fartøjets effekt og varighed af opholdet i de fiskerizoner, der er fastlagt i forordningen, og uden medregning af de zoner, som fartøjet blot sejler igennem. For at opfylde bestemmelserne i denne forordning skal skipperen udfylde rubrikker, der ikke indgår i den oprindelige logbog. Disse oplysninger er ofte meget lidt anvendelige som følge af deres store forskelligartethed. Dette er grunden til, at Frankrig arbejder med en rekonstruktion af varigheden al opholdet i fiskerizonen ved anvendelse af dataene for "togtets varighed" og "varigheden af selve fiskeriet" i henhold til en særlig omregningskvotient fangstplads for fangstplads. 3. Kontrol af fiskeriaktiviteten Inden for rammerne af reduktionen af fiskeriaktiviteterne har Frankrig bestræbt sig på at opnå målene for at reducere flådens kapacitet i henhold til FUP III. Der er således i andet halvår af 1996 blevet iværksat en omfattende plan til reduktion af flåden. Bestræbelserne, der baseres på frivillighed, har imidlertid ikke gjort det muligt fuldt ud at opfylde målene i FUP III, selv om det er lykkedes at foretage en reduktion på 33 000 kW. Man kan således konstatere en forsinkelse på 9352 kW pr. 2. 12. 1997, svarende til mindre en 1% af den samlede flåde. Pr. 31. 12. 1996 blev der imidlertid konstateret et tonnagemæssig forspring på 1118 BRT. Punkt 9. 40 I forbindelse med den fastfrysning af støtten, som Kommissionen har anmodet om. fordi de mellemliggende mål i FUP III ikke blev opfyldt, har de franske myndigheder truffet alle de nødvendige foranstaltninger for at standse alle udbetalinger af støtte på dette område. Det skal dog bemærkes, at der allerede var truffet beslutning om nogle af projekterne før Kommissionens meddelelse. Staten var derfor juridisk forpligtet til at gennemføre disse. Punkt 9. 41 For at forbedre kohærensen i tildelingen af støtte til projekter, der indebærer ophør med fiskeri, understreger Revisionsretten nødvendigheden af at harmonisere definitionen al fiskeriaktivitet på fællesskabsplan, som i øjeblikket hører ind under de enkelte medlemsstaters kompetence. til nødvendigheden af al Frankrig deler Revisionsrettens opfattelse med hensyn harmonisere definitionen af fiskeriindsatsen, idet der findes tre forskellige definitioner på fællesskabsniveau. Den ordning, som Kommissionen foreslår, forekommer relevant for større enheder (med en længde på over 18 m), hvis indsejling i og udsejling af zoner vil kunne kontrolleres teknisk med passende udstyr. Det forekommer dog mere hensigtsmæssigt at anvende fiskeridage og ikke havdage for ikke at indregne transporten i beregningen af fiskeriindsatsen. Kapitel 20: Analyse af udgifterne afholdt over EUGFL, Garantisektionen« og af udgifterne til fiskerisektoren Punkt 20. 4 Proceduren til attestering af regnskaberne blev første gang anvendt med den nye struktur i budgetåret 1996. De franske myndigheder fremsendte før den 10. februar 1997, hvilket er den frist, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne, revisionsrapporter og attesteringer af regnskaberne for de udbetalende organer samt årsregnskab. Derefter anmodede Kommissionen Commission de Certification des Comptes om at supplere arbejdet og senest den 30. juni 1997 fremsende supplerende rapporter. Dette gjorde de franske myndigheder den 13. juni 1997. Efter gennemgang af disse dokumenter godkendte Kommissionen den 31. juli 1997 de franske udbetalende organers regnskaber. 17 GRÆKENLAND v BIND I - ÅRSBERETNINGEN FOR 1996 Kapitel 1: Egne indtægter PUNKT 1. 10,1. 31,1. 40,1. 104 Finansministeriet, direktorat 19 (toldprocedurer) Kapitel 3 - Markedsordninger - vegetabilske produkter PUNKT 3. 29, 3. 46, 3. 89, 3. 91 Dok. nr. 109/A 806/A 1366 af 10. marts 1998 - det nationale tobaksråd Kapitel 6 - Den Europæiske Fond for Regionaludvikling PUNKT 6. 63, 6. 95 Dok. nr. DEFE 33/12. 1. 1998 - Økonomiministeriet, direktoratet for EFRU-gennemførelse og udbetalinger Kapitel 7 - Den Europæiske Socialfond PUNKT 7. 19,7. 34 Dok. nr. 105048 af 9. januar 1998 - Arbejdsministeriet, direktoratet for planlægning og gennemførelse af ESF-programmer Kapitel 8 Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, PUNKT 8. 13, 8. 20, 8. 24, 8. 25, 8. 35, 8. 42, 8. 43, 8. 53, 8. 54, 8. 55, 8. 56, 8. 57 Dok. nr. 1827 af 16. marts 1998 - Landbrugsministeriet, direktoratet for planlægning og administrative spørgsmål. ^6 Skrivelse nr. T2020/28 af 15. april 1998 fra direktorat 19, Generaldirektoratet for Told og Punktafgifter, Finansministeriet, Athen til statens regnskabskontor, direktorat 41, Athen Opfølgning af EU's beretning I forlængelse af Deres skrivelse af 27. marts 1998 vedrørende opfølgningen af Revisionsrettens årsberetning for 1996 skal vi meddele Dem, at vores afdeling allerede i dokument A296/51 af 31. marts 1998, hvoraf der vedlægges en kopi, har afgivet svar med hensyn til punkt 1. 10, 1. 31 og 1. 104 i kapitel I i bilaget til skrivelse nr. 1290 af 6. februar 1998 fra Kommissionens GD XIX. Med hensyn til punkt 1. 40 er vore synspunkter som følger: Punkt 1. 40 Med hensyn til den toldskyld, der opstår ved fraførsel af varer fra frizonen i Piræus har det relevante inspektionstoldsted allerede gennemført bestemmelserne om opkrævning af skyldig told og skyldige afgifter. De er endnu ikke blevet opkrævet, eftersom den skyldige virksomhed har appelleret til domstolene. Fire sider vedlagt. Pan. Frangos Direktør -a Skrivelse nr. 29881 af 31. marts 1998 fra direktorat 19 (toldprocedurer), Generaldirektoratet Finansministeriet, Athen for Told og Punktafgifter, til GD XIX, Kommisisonen, Bruxelles Som svar på Deres skrivelse nr. XIX/493 af 22. januar 1998 vedrørende de spørgsmål, der blev rejst i Revisionsrettens årsberetning for 1998 skal vi oplyse Dem følgende: Punkt 1. 10(c) Alle de omhandlede importangivelser fra både toldstedet i Elcfsina og toldkontor H i Thessaloniki er blevet færdigbehandlede ved opkrævning af den skyldige told, som det fremgår af de to vedlagte oversigter, der indeholder alle de oplysninger, Deres tjenestegrene behøver for at kunne beregne eventuelle renter. Punkt 1. 31 Med hensyn til identiteten af de varer, der transporteres under anvendelse af containere i frizonerne skal vi meddele, som det fremgik af Revisionsrettens dokument nr. 6272 af 21. i Piræus' og Thessalonikis frizoner giver marts 1997, at inspektionstoldstederne mulighed for at identificere varer når som helst og folge deres bevægelser. Vores afdeling mener derfor ikke, at der er nogen grund til at træffe yderligere foranstaltninger med hensyn til den praksis, der følges på dette område. lagerregnskabsordningen Punkt 1. 104 Da dette punkt ikke indeholder nogen eksplicit reference til Grækenland, er vi af den opfattelse, at bemærkningerne fra Revisionsrettens embedsmænd må vedrøre ordningen til opfølgning af tilfælde af svig og uregelmæssigheder. Artikel 6, stk. 4, i forordning nr. 1552/89 om Fællesskabernes egne indtægter, senest ændret ved forordning nr. 1355/96, fastslår, at der ud over en beskrivelse af tilfældene af svig og uregelmæssigheder også skal udarbejdes en supplerende beskrivelse til opfølgning af undersøgelserne vedrørende hvert enkelt tilfælde. Uanset ovenstående og eftersom der som allerede nævnt ikke er nogen særlige bemærkninger vedrørende Grækenland under dette punkt i beretningen, står vi til Deres rådighed med alle yderligere oplysninger, De måtte ønske. P. Frangos Direktør ti Skrivelse F 109/A, 806/A, 1336 af 10. marts 1998 fra afdeling A og D, Direktoratet for Tobaksfremstilling - det fælles marked, det nationale tobaksråd, Athen til Afdelingen for Budget og Indtægter, Direktorat III, Afdelingen for Industriprodukter, Direktorat II, Generaldirektoratet for Markedet for Landbrugsprodukter Revisionsrettens beretning 1996 Réf. : C 348 af 18. november 1997 Under henvisning til ovenstående beretning fra EU's Revisionsret og bemærkningerne vedrørende tobak under punkt 3. 89(a) og 3. 94 skal vi efter modtagelsen af EU\s dokument nr. 573 af 22. januar 1998 meddele Dem følgende: Punkt 3. 89(a) Revisionsretten Eftersom artikel 9 i forordning (EØF) nr. 2075/92 i sin oprindelige form åbnede mulighed for tildeling af kvoter til nye producentvirksomheder, som ikke havde produceret tobak i referenceperioden, op til et loft på 2% af den samlede kvote, og eftersom kvoterne blev tildelt direkte til producenterne, havde de græske myndigheder analogt hermed og mutatis nm tand i s ret til at tildele en kvote til nye producenter, som der var langt færre af end 4 751, men som havde dyrket tobak på bestemte områder året før, dvs. i 1992. Eftersom der i ovrigt var betragtelige kvoter til rådighed (artikel 11 i forordning (EØF) nr. 3477/92), havde de græske myndigheder ret til at tildele de pågældende kvoter også til nye producenter (artikel 13 i forordning (EØF) nr. 3477/92). Den anvendte procedure ved tildeling af kvoter var derfor fuldt forenelig med de nye EU-regler, hvilket de relevante tjenestegrene i Kommissionen endte med at acceptere. 2. Forarbejdningsprogrammet for Mavra- og Tsebelia-sorterne blev faktisk anvendt overalt, dengang dyrkningen af disse sorter blev opgivet, og den jord, der var benyttet til formålet, derefter blev ledig, et forhold, som både Kommissionen og Revisionsrettens inspektorer forstod og accepterede. 3. Eftersom der ikke findes nogen matrikel til let at identificere producenternes market, behandlede de græske myndigheder problemet ved med Kommissionens samtykke at indføre supplerende foranstaltninger med hensyn til måden at anmelde brug på. I områderne som Nordgrækenland, hvor der eksisterer kort over markerne, dyrkes disse derfor allerede. Resultatet af anvendelsen af disse supplerende foranstaltninger har været en mærkbar nedgang i antallet af producenter, der indgiver eventuelt falske angivelser og dermed også i antallet al producenter, som potentielt var involveret i uregelmæssigheder eller svig. Vi fortsætter med at samarbejde med Kommissionen om at forbedre de supplerende foranstaltninger. "IV Punkt 3. 94 Vi skal understrege, at Kommissionens beretning om virkningen af svig og uregelmæssigheder på eksporten af tobak til Albanien og Bulgarien indeholdt mange unøjagtigheder og mange tilfældige elementer og derfor nåede frem tilfældige konklusioner. til Det nationale udvalg og de særlige hold i finansministeriet, der blev oprettet til formålet, undersøgte punkterne i dokument nr. 46413 af 22. december 1994 et efter et og svarede i deres dokumenter af 28. februar 1995, 8. februar 1996 og 11. marts 1996, som står til Revisionsrettens rådighed, hvis den ønsker det. Kommissionens anklager blev hovedsagelig fremsat i to dokumenter, nemlig nr. 4135 af 20. april 1993 og nr. 46413 af 22. december 1994, som indeholdt en længere redegørelse for de konklusioner, Kommissionen var nået frem til på grundlag af de undersøgelser, den gennemførte under to kontrolbesøg i Grækenland i juli 1994. Rapporten dannede grundlag for de korrektioenr, der blev pålagt Grækenland for 1991. Undersøgelser foretaget af det nationale udvalg og de særlige hold i finansministeriet har ikke fundet bevis for, at der skulle være begået uregelmæssigheder og svig. Man har alene fundet indicier for skatteovertrædelser, og den lovmæssige straf er blevet pålagt i disse tilfælde. Revisionsretten støtter i sin beretning uden at tænke sig om udelukkende Kommissionens synspunkter og tager hverken hensyn til medlemsstaternes synspunkter eller de undersøgelser, de græske myndigheder har foretaget, og som Kommissionen har modtaget alle oplysninger om. Revisionsretten tilslutter sig også Kommissionens synspunkt om, at de græske myndigheder ikke foretog kontrol, hvilket Kommissionen endnu ikke har bevist. Med hensyn til den supplerende korrektion på 7 305 mio. DRA for perioden 1986 til 1989, som fra Kommissionens side var baseret på rapporten i ovennævnte dokument nr. 46413 af 22. december 1994, har de græske myndigheder vedlagt endelig godkendelse af korrektionen efter afgørelse fra højesteret, som Den Hellenske Republik appellerede til, for finansåret 1991. EU-Domstolen afviste i sin dom af 29. januar 1998 (sag C-61/95) den pålagte korrektion for finansåret 1991 for eksport til Albanien og Bulgarien og krævede, at Kommissionen skulle tilbagebetale 3,5 mio. DRA til Den Hellenske Republik. Vi står til rådighed, hvis De ønsker yderligere oplysninger eller forklaringer og anmoder Dem om at træffe de nødvendige foranstaltninger. N. Malissiovas Formand :. C Skrivelse nr. 2008941/490/A0041 af 13. marts 1998 Fra Direktorat 41 (Finansielle forbindelser med Den Europæiske Union og Internationale Organisationer), Generaldirektoratet og Finanskontrol, Statens Regnskabskontor, Generalsekretariatet for Finanspolitik, Finansministeriet, Grækenland for Administration Til Edith Kitzmantel, assisterende generaldirektør, GD XIX (Budgetter), Kommissionen, Bruxelles SEM 2000 - Opfølgning af Revisionsrettens årsberetning for 1996 Som svar på Deres skrivelse af 22. januar 1998 til hr. P. Apostolidis, Grækenlands faste repræsentant ved Den Europæiske Union, vedrørende bemærkningerne om Grækenland i Revisionsrettens beretning for 1996, fremsendes omstående svarene fra de relevante ministerier. Efter ordre fra statssekretæren (underskrevet) E. Nikoloudaki Direktør BIND I - ÅRSBERETNINGEN FOR 1996 Kapitel 1 - Egne indtægter PUNKT 1. 10,1. 31,1. 40,1. 104 Finansministeriet, Direktorat 19 (Toldprocedurer) Kapitel 3 - Markedsordninger - Vegetabilske produkter PUNKT 3. 29,3. 46,3. 89,3. 91 Dok. nr. 109/7/A60 af 8. januar 1998 - Det Nationale Tobaksråd Kapitel 6 - Den Europæiske Fond for Regionaludvikling PUNKT 6. 63, 6. 95 Dok. nr. DEFE 33 af 12. januar 1998 - Økonomiministeriet, Direktoratet for EFRU- gennemførelse og -udbetalinger Kapitel 7 - Den Europæiske Socialfond PUNKT 7. 19,7. 34 Dok. nr. 105048 af 9. januar 1998 - Arbejdsministeriet, Direktoratet for planlægning og gennemførelse af ESF-programmer Kapitel 8 Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, PUNKT 8. 13, 8. 20, 8. 24, 8. 25, 8. 35, 8. 42, 8. 43, 8. 53, 8. 54, 8. 55, 8. 56, 8. 57 Dok. nr. 1827 af 16. marts 199[Oversætterens anmærkning: den her anførte dato er ufuldstændig. Dokument nr. 1827 er udateret, men blev fremsendt pr. fax den 11. marts 199S. J - Landbrugsministeriet, Direktoratet for Planlægning og Administrative Spørgsmål &Z-> Skrivelse nr. 1827, udateret, men sendt pr. fax den 11. marts 1998 fra Direktoratet for Planlægning og Administrative Spørgsmål, Landbrugsministeriet, Athen til Direktorat 41, Afdeling A, Statens Regnskabskontor, Finansministeriet, Athen Revisionsrettens beretning 1996 Vedr. : Deres skrivelse 2014927/848/A0041 af 4. marts 1998 Som svar på Deres skrivelse og med henvisning til de forskellige punkter vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, i ovenstående beretning, skal vi oplyse følgende: 8. 13 I Grækenland vedrører 80% af investeringerne modernisering af eksisterende enheder, hvis situation (finansielt, teknologisk, omsætningsmæssigt osv. ) er de regionale myndigheder bekendt, fordi de ofte har kontakt med hinanden i forbindelse med kvalitetskontrol, udførsel osv. Det forhold, at de regionale myndigheder er bekendt med enhederne, har ofte en positiv indvirkning på de rapporter, de indsender til landbrugsministeriet. I ovrigt har rapporterne siden 1995 været detaljerede og indeholdt mange finansielle og tekniske data, og for der opnås godkendelse, udarbejder Direktoratet for Planlægning og Administrative Spørgsmål samt ministeriets tekniske direktorat rapporter. De rapporter, der udarbejdes, er i alle henseender identiske med de rapporter, der er 8. 20 fastsat i forordning nr. 1685/78, og virksomhederne udfylder de relevante formularer og giver de i forordningen fastsatte oplysninger. Yderligere kontrol foretages så af Direktoratet for Planlægning og Administrative Spørgsmål, hvor rapporterne også opbevares. 8. 24 finansministeriets bogførings- og datakodeks. Kontant udbetaling er en anerkendt metode inden for offentlig regnskabsføring og i Spørgsmålet om offentlige udbudsprocedurer for halvoffentlige virksomheder er et 8. 25 mere generelt spørgsmål og vedrører flere brancher inden for landets erhvervsliv. Uanset størrelsen af det involverede budget har resultatet af sådanne procedurer imidlertid ikke nogen indvirkning på retten til at opnå støtte. Denne ret i forbindelse med et projekt afspejles klart i et godkendt budget for projektet indeholdende de kategorier, de forskellige arbejder honhorcr under, de relevante mængder i forbindelse med hvert enkelt projekt og omkostningerne i forbindelse hermed. Hvis resultatet af udbuddet derfor bliver et mindre budget til det arbejde, der skal udføres, og projektet gennemføres med færre omkostninger, vil der blive ydet mindre støtte, denne vil med andre ord blive afpasset efter omkostningerne. Hvis de endelige omkostninger i forbindelse med et projekt på grund af justeringer bliver hojcre end det godkendte budget, vil virksomheden modtage støtte op til det godkendte beløb. De ekstra omkostninger vil alene blive båret af virksomheden. 8. 35 Siden 1996 har der eksisteret en ordning, i henhold til hvilken Grækenlands landbrugsbank udstederen betalingskvittering til modtageren med angivelse af beløbets storrelse og underskrevet af en bankmand og modtageren. Hvis modtageren i øvrigt ikke kommer for at hæve det beløb, han har ret til, inden for en rimelig frist, deponeres beløbet i henhold til ministerielle afgørelser om betalingsmetoden på en sparekassekonto, der åbnes i den pågældendes navn til formålet. 8. 42, 8. 43 Med hensyn til kompensationsbelob kan et medlem af den kooperative virksomhed i det pågældende område på grund af det store antal modtagere lå tilladelse til at opkræve konipeusationsbelobene for alle modtagerne. Hvis dette sker, underskriver det enkelte medlem S»3 betalingsopgørelsen på alles vegne; han overlader imidlertid banken modtagernes tilladelse, som skal hæftes på betalingsopgørelsens bagside. 8. 53 Det er ikke videnskabeligt korrekt eller muligt at begrænse kunstvandingen til specifikke afgrøder i hele Grækenland. De undersøgelser om økonomisk gennemførlighed, der udføres i forbindelse med hver enkelt jordforbedringsplan, indeholder oplysninger om både afgrøderne og de arealer, der berøres af projektets gennemførelse og er blevet godkendt af de relevante EU-organer som f. eks. udviklingsprogrammerne (PEP - Preferret Exploitation Plan, foretrukken driftsplan osv. ) som det pågældende officielt godkendte jordforbedringsarbejde er et led i. 8. 54 Det er korrekt, at intensiv og rigelig brug af grundvand medfører, at der siver havvand ned, specielt i kystområder, og at der derved opstår saltproblemer. Lovgivningen om vandressourcer (lov nr. 1739/87) anvendes imidlertid, og der tages de nødvendige skridt til at behandle de problemer, der opstår ved tankeløs og grov udnyttelse af vandførende lag i undergrunden. Private interesser og staten borer huller, efter at der er foretaget hydrogcologiske undersøgelser. 8. 55, 8. 56 Erfaringer med opførelse af dæmninger har indtil dato vist, at det stort set er umuligt, at man ved undersøgelse kan forudse alle de problemer, der vil opstå under opforeisen. 8. 57 De standardomkostninger, der finder anvendelse i Grækenland (og således også i landbrugsministeriet), fastsættes af Ministeriet for Miljø, Regionalplanlægning og Offentlige Arbejder, og udgiftskontrollen foretages på grundlag af de udgifter, der er fastsat i henhold til græsk lovgivning. V. Skandalis Direktør Sk Skrivelse nr. 105048 af 3. januar 1998 fra Afdeling III, Direktoratet for Planlægning og Gennemførelse af ESF-programmer, Arbejds- og Socialministeriet, Athen til Afdeling I, Direktorat 41, Statens Regnskabskontor, Finansministeriet, Athen Revisionsrettens årsberetning 1996 Réf. : Deres dokument 2086713/363 l/a0041 af 10. december 1997 Som svar på ovenstående skal vi med hensyn til vores afdelings synspunkter vedrørende Revisionsrettens bemærkninger finansåret 1996 og Luropa- Kommissionens bemærkninger meddele Dem følgende: i dens årsberetning for Med hensyn til punkt 7. 9 i beretningen, der handler om gennemforeisen af budgettet I. og Rettens bemærkning om, at der i 1996 fandt en ringe udnyttelse sted af de belob, F. SF havde afsat til Grækenland, skal vi understrege, at årsagen til, at EU-stotten ikke blev udnyttet fuldt ud. var, at EU indstillede støtten. EU indstillede betalingen af indgåede forpligtelser med vores land efter at have foretaget kontrol af midlertidigt godkendte centre - kontorer til udforelse af FSF- foranstaltninger - hvor man fandt, at nogle af dem ikke opfyldte betingelserne for godkendelse. Rent konkret var det imidlertid kun 13 ud af 332 kontrollerede uddannelsescentre, man fandt ikke opfyldte betingelserne i vores afdelings afgørelse nr. 115372/94, og vi mener derfor, at det forhold, at EU indstillede støtten til alle de kontorer, der gennemførte FSF-foranstaltningcr, var et usædvanligt barsk skridt i modstrid med, hvad der er fastsat i de relevante juridiske bestemmelser (artikel 24 i forordning (EØF) nr. 2082/93. Med hensyn til punkt 7. 48-7. 51 i Revisionsrettens beretning lå ansvaret for kontrol og II. evaluering af programmer, der i Grækenland finansieres af ESF, hos Direktoratet for Kontrol og Evaluering i Arbejds- og Socialministeriet, som blev oprettet ved lov nr. 2224/lM (Den Græske Lovtidende 112/A af 6. september 1994). I dette arbejde bistås det af embedsmænd fra generalsekretariaterne for regionerne, når de regionale forvaltningsprogrammer kontrolleres. Det udfører også kontrol sammen med kontrolkoordineringsorganet (ESOF). som er blevet oprettet under Statens Regnskabskontor (punkt 6, lov nr. 2187/94, præsidentdekret nr. 3°3 af 14. december 1994), og som gennemfører planlagt kontrol inden for rammerne af Europa-Kommissionens kontrolkoordineringsorganet samarbejdsaftalen generaldirektorat XX. mellem og Denne form for kontrol gennem fores eller el årligt program, der hvert år udarbejdes inden for rammerne af samarbejdsaftalen mellem de nationale myndigheder (arbejds- og socialministeriet og finansministeriet) og EU-Kommissionen (GI) XX. B. 2 og GI) V/3), som ovenfor nævnt. Forvalningsprogrammernc udvælges og kontrollens hyppighed afgøres efter drøftelser mellem de nævnte nationale og FU-kontrolmyndigheder. III Med hensyn til de andre punkter er vores afdeling dækket af Kommissionens svar. De bedes træffe de nødvendige foranstaltninger. P. Christofilopoulou Generalsekretær df Skrivelse nr. DEFE 33 af 12. januar 1998 fra Direktoratet for EFRU-gennemførelse og -udbetalinger, Generaldirektoratet for Offentlig Investering, Regionalpolitik og Udvikling, Generalsekretariatet for Investering, Regionalpolitik og Udvikling, Økonomiministeriet, Athen til Direktorat 41, Statens Regnskabskontor, Finansministeriet Revisionsrettens beretning, 1996 Som svar på bemærkningerne i Revisionsrettens beretning, særlig punkterne vedrørende Grækenland, skal vi meddele Dem følgende: punkt 6. 63 Finansiering af investeringer i forbindelse med EFRU's forarbejdning af landbrugsprodukter Oprindeligt vedrører aftalen om støtte til produktionsinvesteringer i Grækenland finansiering af investeringer, der kan omfatte et udsnit af den primære sektor, men i henhold til de betingelser, der er fastsat i den fælles landbrugspolitik med hensyn til landbrugsvarer. Med hensyn til investeringer af denne art er det ikke muligt at udskille den sektion, der vedrører den første forarbejdning af landbrugsprodukter fra det samlede investeringsprogram. I tilfælde, der alene vedrører den første forarbejdning af landbrugsprodukter, kan der ikke til sådanne investeringer ydes støtte fra de regionale forvaltningsprogrammer 1994-99, med særlig henvisning til kontroludvalgenes program og afgørelser. punkt 6. 95d Udskiftning af moderniseringsforanstaltninger med mere traditionelle foranstaltninger Med hensyn til gennemførelsen af moderniseringsforanstaltninger ville det være en planlægningsfejl at insistere på disse, hvis der ikke er den ringeste udsigt til succes. Da det ikke klart fremgik af virksomhedsplanerne, at gennemførelsen af de pågældende foranstaltninger på nogen måde ville være effektiv eller nyttig, var det helt rimeligt ikke at gå videre med at gennemføre dem og derved spilde ressourcer, som der inden for andre sektorer var uhyre stor brug for til gennemførelse af foranstaltninger, som var både effektive og nyttige. K. Anastasiou Direktoratschef $f Skrivelse F. 109/7/A60 af 8. januar 1998 fra Afdeling A og D, Direktoratet for Tobaksfremstilling - Det Fælles Marked, Det Nationale Tobaksråd, Athen til Generaldirektoratet for Markedet for Landbrugsprodukter, Direktorat II, Afdelingen for Industriprodukter, Direktorat III, Afdelingen for Budget og Indtægter Revisionsrettens beretning 1996 Réf. : C 348 af 18. november 1997 Under henvisning til ovenstående beretning fra EU's Revisionsret og bemærkningerne vedrørende tobak under punkt 3. 89(a) og 3. 94 skal vi meddele Dem følgende: 3. 89(a) 1. Tildelingen af tobakskvoter i Grækenland blev foretaget i benbold til Kadets forordning nr. 2075/92 og Kommissionens forordning nr. 3477/92, som Kommissionen og Revisionsretten erkender. Grækenland var det første land, som på trods af den komplicerede kvotaordning og det forhold, at det var meningen med ordningen, at kvoterne skulle gives til forarbejdere af tobak, gav kvoterne direkte til tobaksproducenter fra starten. I henhold til tredje afsnit i artikel 9, stk. 3 i forordning (EØF) nr. 2075/92 i dets oprindelige form, kunne kvoter tildeles nye producenter, (som ikke havde produceret tobak i referenceperioden), op til et loft på 2% af den samlede kvote. Eftersom Grækenland tildelte kvoten direkte til tobaksproducenterne fra begyndelsen, tildelte landet analogt hermed og mutatis mundis kvoter til nye producenter (færre end de 4751, der er omtalt i berctninuen), efter at man havde tildelt gamle producenter de relevante kvoter i henhold til bestemmelserne, og kun for de sorter, der var eftersporgsel efter, specielt dem, hvor garantitærsklen gav mulighed herfor. Dette forstod EU-Kommissionen, dvs. at tildelingen af kvoter til nye producenter ikke medførte nogen egentlig overtrædelse eller forvridning af EU-bestemmelserne. og af den grund foreslog den ikke nogen korrektion, og vi tror, at Revisionsretten også vil skifte standpunkt, når den har læst, hvad vi har sagt. 2. Forarbejdningsprogrammet for Mavra og Tsebelia-sortcrne blev faktisk anvendt overalt, dengang dyrkningen af disse sorter blev opgivet, og den jord, der var benyttet til formålet, derefter blev ledig, et forhold som Kommissionen accepterede. 3. Eftersom der ikke tindes nogen matrikel til let at identificere producenternes marker, behandlede de græske myndigheder problemet ved med Kommissionens samtykke at indfore supplerende foranstaltninger med hensyn til maden at anmelde brug på. I tilfælde som Nordgrækenland, hvor der eksisterer kort over markerne, dyrkes disse derfor allerede. 9\ Resultatet af anvendelsen af disse supplerende foranstaltninger har været en mærkbar nedgang i antallet af producenter, der indgiver eventuelt falske angivelser og dermed også i antallet af producenter, som potentielt var involveret i uregelmæssigheder eller svig. Vi fortsætter med at samarbejde med Kommissionen om at forbedre de supplerende foranstaltninger. '6* 3. 94 På baggrund af Kommissionens anklager om, at der blev begået uregelmæssigheder og svig i forbindelse med tobakseksport til Albanien og Bulgarien, blev der nedsat et nationalt udvalg i Grækenland bestående af embedsmænd fra landbrugsministeriet, finansministeriet og Det Nationale Tobaksråd (økonomer, toldere, skatteinspektører og tekniske eksperter) til at foretage kontrol af den pågældende eksport. Der blev også oprettet særlige hold i finansministeriet til at foretage mere detaljeret kontrol af de skattemæssige aspekter for at bistå det nationale udvalg i dets arbejde. Kommissionens anklager blev hovedsagelig fremsat i to dokumenter, nr. 4135 af 20. april 1993 og nr. 46413 af 22. december 1994, som kom med en længere redegørelse for de konklusioner, Kommissionen var nået frem til som følge af den undersøgelse, den foretog under to kontrolbesøg i Grækenland i juli 1994. Vi skal understrege, at Kommissionens rapport indeholdt mange unøjagtigheder og mange tilfældige elementer og derfor nåede frem til tilfældige konklusioner. Det nationale udvalg og de særlige hold i finansministeriet undersøgte punkterne i dokument nr. 46413 af 22. december 1994 el efter et og svarede i deres dokumenter af 28. februar 1995, 8. februar 1996 og 11. marts 1996, hvoraf der er vedlagt kopier til fremsendelse til Revisionsretten. Undersøgelser foretaget af det nationale udvalg og de særlige hold i finansministeriet har ikke fundet bevis for, at der skulle være begået uregelmæssigheder og svig. Man har alene fundet indicier for skatteovertrædelser, og den lovmæssige straf er blevet pålagt i disse tilfælde. Det er imidlertid slående, at Revisionsretten i sin beretning uden at tænke sig om udelukkende støtter Kommissionens synspunkter og hverken til medlemsstaternes synspunkter eller de undersøgelser, de græske myndigheder har foretaget, og som Kommissionen har modtaget alle oplysninger om. Revisionsretten tilslutter sig også Kommissionens synspunkt om, at de græske myndigheder ikke foretog kontrol, hvilket Kommissionen endnu ikke har bevist. tager hensyn Med hensyn til den supplerende korrektion på 7 305 millioner drakmer for perioden 1986 til 1989 vedlægger de græske myndigheder endelig godkendelse af korrektionen efter højesterets afgørelse for finansårene 1990 og 1991. De græske myndigheder linder, at Revisionsretten bør revidere sin opfattelse og fra Kommissionen få alle de oplysninger, denne har modtaget fra den undersøgelse, som del nationale udvalg og de særlige hold i finansministeriet gennemførte, hvilket den allerede burde have gjort. Vi står til Deres rådighed, hvis De ønsker yderligere oplysninger eller forklaringer og anmoder Dem om at træffe de nødvendige foranstaltninger. N. Malisiovas Formand %°) Skrivelse nr. Y 387/39 af 18. marts 1997 fra Afdeling A og C, Direktorat 19 (toldprocedurer), Generaldirektoratet for Told og Punktafgifter, Finansministeriet, Athen til Afdeling 4, Revisionskontoret, Justitsministeriet, Athen Svar på det dokument, der på grundlag af kontrollen den 9. -13. september blev udarbejdet af Revisionsretten om frizoner og aftaler for varer, der var ankommet til Piræus og Thessaloniki ad søvejen. Réf. : (a) Den Europæiske Revisionsrets dokument nr. 14/97 af 17. januar 1997 (b) Det Græske Revisionskontors dokument nr. 2465 af 6. februar 1997 Med hensyn til det dokument, vi har modtaget, skal vi fremsætte følgende bemærkninger: A. FRIZONER Før vi fremkommer med svar til de forskellige punkter i dokumentet, vil vi gerne understrege, at mekanismen til kontrol af frizonen ikke kun beror på, at der fores lagerregnskab, men også på at området omkring og frizonens til- og fraførselspunkter overvåges (artikel 168, stk. 1, 2 og 3 i kodeksen). Selv om lagerregnskaber er et vigtigt led i toldovervågning, er de en supplerende mekanisme til kontrol af varer, der passerer gennem frizonen. På grundlag af dette generelle princip vil vi svare som følger på punkterne i Revisionsrettens dokument: i Piræus og Thessaloniki, er De entreprenører, der er etableret havnestyrelserne, der som offentligretlige juridisk personer er omfattet af forskellige love og bestemmelser. Styrelserne både driver og administrerer havnene. i frizonen Arbejdet i forbindelse med indgående varer består i at opmagasinere de varer, der far adgang til de pågældende havne, indtil de afhentes af personer uden for frizonen. Vores afdeling har ansvar for driften af frizoner i Grækenland for så vidt angår told, eftersom frizonerne administrativt og forvaltningsmæssigt er en del af de havne, hvor frizonerne er etableret og hører ind under de pågældende styrelsers jurisdiktion, under marineministeriets kontrol. Vi har noteret os, al den konklusion der drages i det dokument fra Den Europæiske Revisionsret, som vi har modtaget, er, at der ikke foretages korrekt toldkontrol af indgående varer i frizonerne i Grækenland. Efter vores opfattelse er toldkontrollen i frizonerne - uanset eventuelle mangler, der kan skyldes personalemangel eller manglende infrastruktur - strengere end krævet i toldbestemmelserne af en aftale, der hovedsagelig har til formål at tjene samhandlen med 3® udlandet. Vi skal tilføje følgende kommentarer vedrørende de enkelte punkter, som Revisionsrettens inspektører fremhæver: 1. Frizonen i Thessaloniki. Bemærkningerne i dokumentet vedrørende frizonen i Thessaloniki vedrører: - det lagerregnskab, der føres; i*i - det forhold, at omladede varer ikke opføres i lagerregnskabet; - udstedelse af toldattester for EU-varer. 1. 1. Føring af lagerregnskabet. (1) (a) I henhold til punkt 14, 15, 16 og 17 i dokumentet sikrer det lagerregnskab, der føres, af følgende grunde ikke toldkontrol: Posteringerne vedrørende containere indeholder ingen indgående beskrivelse af de varer, de indeholder (punkt 15). Vi skal bemærke følgende: Den måde, Thessalonikis havnestyrelse (OLT) fører lagerregnskab på, betyder, at to regnskabsbøger attesteres af Thessalonikis toldsted B, som har ansvar for kontrol af frizonen i Thessaloniki. Transportdokumenterne i én af bøgerne, og dokumenterne for varer, der ankommer i konventionel indpakning i den anden. for containere indføres transport Hver postering skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 817 i kodeksens gennemførelsesbestemmelser. Undtagelsesvis kan man af administrative grunde i forbindelse med containere, der indeholder mange typer varer, og forudsat at de er beseglet på en måde, som også er omtalt i transportdokumenterne, undlade at udarbejde en liste over alle varerne, idet det i så fald blot er nødvendigt med en angivelse af, at de er "blandede". Vi mener ikke, at denne undtagelse udgør nogen egentlig overtrædelse af kodeksen, for som vi for nævnte, er toldinspektionen ikke blot baseret på lagerregnskaber, men også på overvågning af de omkringliggende områder og til- og fraførselspunkterne. Eftersom varerne i containerne er bestemt til andre mennesker, ville et krav om en fuldstændig beskrivelse af indholdet betyde en alvorlig hindring for entreprenørens udøvelse af sin forretningsmæssige aktivitet og tilsidesætte formålet med frizonen, som netop er at lette samhandlen med udlandet. Inspektionstoldstedet har mulighed for at undersøge transportdokumenter, der vedrører containere og ikke indeholder nogen fuldstændig beskrivelse af varerne. Når en container ikke er forsynet med sådanne segl som ovenfor anført, skal den åbnes, og der skal udarbejdes en fuldstændig liste over varerne. (b) Med den nuværende ordning er det ikke muligt at garantere, at uretmæssigt forbrug, anvendelse eller fjernelse af varer vil blive opdaget (punkt 16 og 17). Vi skal fremsætte følgende bemærkning til dette punkt: Eftersom alle varerne indføres i lagerregnskabet, kan alle tilfælde af uretmæssigt forbrug, anvendelse eller fjernelse af varer opdages. I forbindelse med varer i forseglede containere, som ikke er beskrevet i lagerregnskabet, kontrolleres disse i forbindelse med indgivelse af den angivelse, hvorved de henføres under en toldprocedure. Indholdet kontrolleres derefter på grundlag af beskrivelsen i angivelsen, og kontrollen gennemføres for at sikre, at seglene på containerne er intakte. M? Der foretages ingen kontrol for at afgøre, om kopierne af de skibsmanifester, der (c) indgives til toldvæsenet, er fuldstændige (punkt 18). Vi skal fremkomme med følgende bemærkning: Kopier af skibsmanifesterne eller andre transportdokumenter for varer, der indføres i frizonen, indgives, efter at de er blevet indført i lagerregnskabet. Ved at indlevere dem forpligter den pågældende virksomhed af transportdokumenterne. Når man finder en pakke eller container, som er brudt op eller hvor seglene er brudt, inspicerer virksomheden indholdet og udarbejder et dokument. sig med hensyn indholdet til På den måde kan toldstedet i henhold til første afsnit i kodeksens artikel 176 kende varer, som er indført i frizonen og vil efterlade dem i overensstemmelse med den foreskrevne procedure. 1. 2. Kontrol af varer bestemt til omladning (punkt 19 og 20) Andet afsnit i artikel 176 i kodeksen fastslår, at når varer omlades i en frizone, skal de dokumenter, de er omfattet af, være tilgængelige for toldvæsenet. Kortvarig oplagring ai" varer i forbindelse med omladning er en del af omladningsproceduren. På grundlag af denne bestemmelse giver Thessalonikis havnestyrelse ikke i regnskaberne nærmere oplysninger om containere, der i henhold til transportdokumenterne er bestemt til omladning til et andet skib. Transportdokumenterne opbevares af styrelsen, eftersom dette organ som ovenfor anforl samtidig er havneforvalter og i den egenskab stiller garantier for den korrekte behandling af varer bestemt til omladning. Til trods for dette kan kontroltoldstedet og andre kontroltoldsteder få adgang til dokumenterne. Varer bestemt til omladning skal opbevares inden for et bestemt område, således at de kan blive kontrolleret. Varer, der er bestemt til omladning, og som derfor ikke opfores i lagerregnskabet ligesom også andre varer, der ikke opføres i dette regnskab, må ikke forlade frizonen gennem udgangene på landsiden, eftersom der kræves tilladelse fra operatøren (Thessalonikis havnestyrelse) hver gang varer forlader frizonen, og tilladelsen bl. a. skal give nærmere oplysninger om kontonummeret for det lager, varerne oprindeligt kom fra. Hvis en vare bringes til udgangen uden at være ledsaget af en fraforselstilladelse eller lagerets kontonummer ikke er anført på tilladelsen, må varen ikke forlade frizonen, og der kan anvendes tvangsforanstaltninger. Selvfølgelig udgør enhver fjernelse af varer ad andre veje i området omkring frizonen til Fællesskabets toldområde ulovlig udførsel. 1. 3. Attest for tdldslatus (punkt 21, 22 og 23) (a) I henhold til kodeksens artikel 170, stk. 4, attesterer toldmyndigheden efter anmodning fra den pågældende part, om de varer, der er tilfort frizonen, har Eli-status eller ej. I henhold til artikel 313, stk. 2, (b) i kodeksens gennemførelsesbestemmelser, anses varer, der tilføres frizonen om bord på et skib, der går lige til frizonen, som ikke-EU-varer, og der skal føres bevis for deres EU-slatus som anfort i artikel 314 til 323. litra e), fjerde led, 33 På grundlag af disse bestemmelser har det græske toldvæsen fastsat en procedure, hvorved man beviser EU-statussen af varer, der transporteres ad søvejen, og som tilføres frizonen direkte. Fraførsel af EU-varer er underlagt proceduren med bevis for EU-status med anvendelse af en attest for toldstatus, som skal vedlægges den specifikke T2L-attest om EU-status eller et andet hermed ligestillet dokument. Denne procedure sikrer, at dokumenterne kontrolleres og der undgås ulovlig praksis. 2. Frizonen i Piræus 2. 1. Føring af lagerregnskab (punkt 24 og 25) Ligesom i Thessaloniki er det i Piræus Piræus's havnestyrelse (OLP), der står for oplagringen af varer, som ankommer til frizonen i Piræus. Intet andet firma har laet tilladelse til at føre lagerregnskab i zonen. OLP's lagerregnskaber føres på samme måde som OLT's i Thessaloniki, som ovenfor anført. Derfor gælder de nærmere oplysninger under punkt 1. 1 også for lagerregnskaber i frizonen i Piræus. Transportdokumenterne registreres i to almindelige bøger, alt afhængigt af den anvendte transportform. Den ene bog føres for varer, som transporteres ad søvejen og den anden for varer, der transporteres ad landevej. indeholder nogen fuldstændig beskrivelse af varerne. Hvert Ingen af bøgerne transportdokument indeholder oplysninger om den særlige behandling, varerne underkastes, med alle oplysninger. Det er således muligt at spore varernes bevægelse, eftersom den almindelige bog henviser til de mere specialiserede regnskaber, der fores i pakhuse eller andre områder, hvor varerne oplagres. 2. 2. Opkrævning af afgifter i forbindelse med anvendelse, forbrug eller fraførsel af varer fra frizonen (punkt 26, 27, 28, 29, 30 og 31). Toldvæsenet anvender reglerne om en toldskylds opståen og anvender derfor kodeksens artikel 205. Den forskel mellem toldsted H og havnestyrelsen, der omtales under punkt 28. skyldes en forkert opfattelse hos sidstnævnte gående ud på, at frizonen er udenlandsk territorium, og at der derfor ikke opstår nogen toldskyld for varer, der går tabt. Så snart vores afdeling fik kendskab til tvisten, gav den toldsted II instrukser om at anvende alle reglerne for opkrævning af skyldig told og skyldige afgifter for varer, som er blevet forbrugt eller anvendt eller er gået tabt inden for frizonen. Instruksen var indeholdt i dokument P. 6198/102 af 19. november 1996, hvoraf en kopi vedlægges. Piræus's havnestyrelse står for oplagringen af varer som et offentligt pakhus og skal derfor betale told ligesom enhver anden person. Vores afdeling finder det ikke tilrådeligt i øjeblikket at tilbagekalde tilladelsen til at fore lagerregnskaber, eftersom det er første gang, en sådan situation er opstået. Hvis OLP imidlertid fortsætter med at nægte at deponere de pågældende skyldige beløb, kan spørgsmålet om tilbagekaldelse af tilladelsen tages op. 54 Vores afdeling har ikke anmodet havnestyrelsen om at påtage sig ansvaret for den skyldige told, eftersom dette ansvar fremgår af de eksisterende regler og ikke afhænger af skyldnerens accept heraf. De tilfælde af skyldig told, der omtales i vedlagte kopi, er dem, som er fastslået af toldsted H, og tolden vil blive opkrævet i henhold til gældende regler. Toldstedet har endnu ikke fortalt os, om de pågældende beløb er blevet opkrævet. 2. 3. Lagerkontrol af varer i frizonen (punkt 32 og 33). I henhold til kodeksens artikel 168 udføres lagerkontrol af varer inden for frizonen på grundlag af kopien af det transportdokument, der er indleveret til kontrol toldstedet. I forbindelse med hver kontrol skal virksomheden bevise, hvilke varer, der er blevet fraført omfattet af tolddokumenter eller, når direkte fraførsel finder sted, omfattet af et af virksomhedens dokumenter påtegnet af det ansvarlige toldsted. til artikel 804 I henhold i kodeksens gennemførelsesbestemmelser kontrolleres lagerregnskaberne i frizonerne i Grækenland mindst én gang om året. Kontrollen baseres på kopier af de transportdokumenter, der indleveres til kontroltoldstedet og udfores af et panel bestående af tre medlemmer, nemlig en embedsmand fra regionaldirektoratet og to embedsmænd fra kontroltoldstedet. Panelet foretager kontrollen for at finde ud af, om de varer, der er omhandlet i transportdokumentet, har fået en lovlig bestemmelse i henhold til de eksisterende toldregler. Når man finder, at varer har forladt frizonen, uden at de foreskrevne formaliteter er gennemført, rapporteres dette til kontroltoldstedet, som tager skridt til at opkræve tolden. Hvis der er nogen forbehold, kan der foretages stikprøvekontrol. I frizonen i Piræus har man ikke hidtil rapporteret om alvorlige undladelser, der kunne gøre det berettiget igen at se på godkendelsen af lagerregnskabet. De mangler, der fremgår af vedlagte kopi, er ikke opstået på grundlag af kontrol af lagerregnskabet, men på grundlag af kontrollen af varerne på det tidspunkt, da angivelsen om frigivelse af varerne til fri omsætning eller henføring af disse under en anden toldprocedure blev indgivet. Det forhold, at der var mangler ved pakkerne eller containerne, kan ikke være grund til at tilbagekalde tilladelsen, eftersom en mangel kan skyldes grunde, som virksomheden ikke er ansvarlig for. Under alle omstændigheder kontrollerer vores afdeling sådanne mangler, og hvis det viser sig, at havnestyrelsen er ansvarlig for dem, vil den rejse spørgsmålet om igen at se på godkendelsen af lagerregnskaberne. Det juridiske argument, som havnestyrclsen har fremsat om, at styrelsen ikke er ansvarlig for varer, der går tabt, som anført under punkt 2. 2, kan vores afdeling ikke acceptere. 2. 4. Attester for varers EU-status (punkt 34, 35 og 36) Bemærkningerne under punkt 1. 3 vedrørende frizonen ovenstående punkter. i Thessaloniki gælder for 3. Generelle punkter Historisk set blev frizonen som en institution først oprettet i Grækenland i begyndelsen af det 20. århundrede. Den første frizone blev oprettet i Thessaloniki i 1914. Frizonen i Piræus begyndte sin aktivitet i 1950, og frizonen i Heraklion i Î958. Indtil 1995 fungerede de græske frizoner på en anden måde end fastsat i EU-reglerne. Medens en frizone blev anset for at udgøre udenlandsk territorium, var overvågningen af varer baseret på indgivelse af en angivelse til toldstedet, som skulle kontrollere varebevægelserne og færdigbehandle angivelsen med tolddokumenterne med henblik på fraførsel fra frizonen. Derved opstod den opfattelse, at varers forsvinden fra frizonen ikke skulle medføre nogen toldskyld. Fra maj 1995 fik havnestyrelserne i Piræus og Thessaloniki, som har hele ansvaret for oplagringen inden for deres respektive frizoner, tilladelse til at føre lagerrcgnskaber. Havnevæsenet i Heraklion anmodede ikke om tilladelse til at fore lagerregnskaber, og vores afdeling anmodede derfor om, al denne frizone blev slettet fra bilag 108 til gennemførelsesbestemmelsen, hvilket har medført, at al aktivitet i frizonen i havnen i Heraklion nu har været indstillet i nogen tid. Derefter anmodede havnevæsenet i Heraklion om tilladelse til at føre lagerregnskaber, og samtidig anmodede de om, at grænserne for frizonen blev ændret på en sådan måde, at læsnings- og aflæsningsmolen for varer kom til at befinde sig uden for frizonen. Aktiviteten i frizonen vil starte, så snart direktiverne om dens drift er offentliggjort. Den eneste virksomhed, der far tilladelse til at håndtere varer, vil være havnevæsenet i Heraklion, der ligesom havnestyrelsen i Piræus og Thessaloniki er en offentligretlig juridisk person henhørende under marineministeriet. Med hensyn til den del af havnen, som ikke befinder sig inden for frizonen, gælder de eksisterende regler om tilførsel og midlertidig oplagring af varer. B. AFTALE FOR VARER, DER ANKOMMER AD SØVEJEN Med hensyn til punkt 39 om brugen af det oplysningsblad (YC 12), der er omhandlet i artikel 313 i kodeksens gennemførelsesbestemmelser, har toldvæsenet med ansvar for det sted, hvor den pågældende kontrol fandt sted, fortalt os, at de ikke kan tilslutte sig det synspunkt, at der herskede forvirring, da det pågældende dokument blev drøftet; de mener synspunkter mellem kontrolinspektørerne og toldinspektørerne med ansvar for dokumentets troværdighed med hensyn til bevis for EU-status for varer, der tilføres og fraføres en EU-havn, og under alle omstændigheder var meningsudvekslingen nyttig derved, at begge parters holdninger blev klarere. tværtimod, udvekslet vægtige blev der at For så vidt angår substansen er de spørgsmål, der blev rejst af toldstedet, korrekt gengivet i den relevante del af dokumentet. "V Med hensyn til dokumentets punkt 50 skal vi understrege, at de græske havnes infrastruktur er af en sådan art, at endog EU-varer fortsat sommetider må bringes ind i frizonerne af operationelle grunde i forbindelse med havnene med det resultat, at artikel 38, stk. 5, i Fællesskabets toldkodeks ikke kan anvendes. N. Glendzis Direktør •^ IRLAND IRLAND Revisionsrettens årsberetning for 1996 Irlands kommentarer til Rettens bemærkninger BIND 1 - ÅRSBERETNING FOR REGNSKABSÅRET 1996 KAPITEL 1 - EGNE INDTÆGTER Stk. 1. 10 (c) og 1. 17 Bemærkningen vedrørende Irland i stk. 1. 10 (c) vedrører beløb, der er deponeret, medens den nøjagtige toldskyld beregnes. Det kan bekræftes, at der er truffet foranstaltninger til regelmæssig kontrol af alle sådanne beløb, der vedrører de egne indtægter, for at sikre at de indføres i regnskaberne inden for den frist, der er fastsat i fællesskabslovgivningen. Stk. 1. 21 og 1. 22 For så vidt angår stk. 1. 21 vedrører bemærkningen om "sikkerhedsforanstaltninger" de fysiske sikkerhedsforanstaltninger i form af indhegning og overvågede indgangs- og udgangssteder, men hvis den også hentyder til manglende eller mangelfuld toldkontrol i frizoner i Irland, er den ikke korrekt. Den kontrol af frizoner, der foretages i Irland, er i alle henseender tilstrækkelig til at beskytte Fællesskabets egne indtægter og svarer faktisk til de fællesskabsregler, der gælder for toldprocedurer som f. eks. oplagring, hvori indgår en kombination af fysisk kontrol og dokumentkontrol udført på grundlag af risikoanalyser. Som det er blevet anført af Kommissionen, er der forslag på vej, der vil give alle medlemsstaterne mulighed for at anvende samme type kontrolsystemer som Irland. Stk. 1. 35 De irske myndigheder mener, at ordningen med tilførsel af varer Ira indforselssted til frizone helt klart er tilladt i henhold til artikel 97, stk. 2, litra b, i EF-toldkodeksen. i henhold til hvilken medlemsstaterne kan anvende forenklede procedurer for varer, der ikke skal transporteres over en anden medlemsstats område. Myndigheder noterer sig imidlertid, at det er Kommissionens opfattelse, at fællesskabsreglerne om forenklede procedurer ikke give mulighed for at afstå fra garantien ved transport til frizonen, og man vil efter nærmere drøftelser med Kommissionen tage den nuværende praksis op til overvejelse. Det er vigtigt at bemærke, at der ikke er forekommet tilfælde af tab af fællesskabsmidler eller misbrug af den forenklede procedure, hvilket er blevet godtgjort gennem den detaljerede kontrol, der fra tid til anden gennemføres af toldmyndighederne. Stk. 1. 42 Før 1997 var proceduren i Irland, at toldvæsenet gennemførte regelmæssige kontrolbesøg hos virksomhederne i Shannon. Disse kontrolbesøg omfattede detaljeret kontrol af individuelle transaktioner og af virksomhedernes bøger. Toldmyndigheder opbevarede detaljerede oplysninger om disse kontrolbesøg, og disse blev forelagt Rettens revisorer under deres besøg. ^ De irske toldmyndigheder anser disse kontrolbesøg for at være fuldt ud tilstrækkelige til at beskytte Fællesskabets egne indtægter. I januar 1997 blev der indført en ny generel revisionsprocedure hos toldmyndighederne i Irland, og i henhold til denne gennemfører toldvæsnets eksperter på grundlag af revision af virksomhedernes mellemværender med toldvæsenet. Dette gælder også virksomhederne i frizonerne. Kommissionen har modtaget en kopi af en håndbog med regningslinjer for sådanne revisioner, der er blevet udarbejdet for at støtte revisorerne i forbindelse med den nye revisionsprocedure. risikoanalyser en intensiv Stk. 1. 51 Der er blevet gennemført ændringer i proceduren for at imødekomme Rettens betænkeligheder. Det bør dog påpeges, at de relevante toldkontorer i alle tilfælde var i stand til at skaffe sig nøjagtigt kendskab til betingelserne for bevillingerne og således føre tilsyn med gennemførelsen. Det skal også bemærkes, at der i disse situationer ikke var nogen risiko med hensyn til de egne indtægter. Stk. 1. 56 De irske myndigheder har indført yderligere foranstaltninger for at sikre, at dette problem ikke opstår igen. KAPITEL 3 - VEGETABILSKE PRODUKTER Stk. 3. 29 I 1997 engagerede Irland konsulenter, der skulle gennemgå data- og forretningsproeesser i forbindelse med arealstøtte baseret på ordningen til identifikation af pareeller. Projektet blev afsluttet i februar 1998 og omfattede forbedringer af processer og systemer samt en handlingsplan for 1998. Af forbedringer kan nævnes daglige overførsler af data mellem systemer (f. eks. stregkoder, skanning, databasen over parceller og "Supra mainframe") samt en formelt sporingssystem for inspektionstilfælde. Den mere strukturerede fremgangsmåde, som er resultatet af revideringen, og nedsættelsen af en overvågningsgruppe, som skal rapportere til den udbetalende myndigheds allerede eksisterende kontrolorgan (Accreditation Review Group), hvor finansministeriet også er repræsenteret, vil i højere grad sikre, at EU\s krav opfyldes, og at EU's og de nationale revisionsorganers henstillinger opfølges. Stk. 3. 46 Krydskontrollen inden for systemet blev forbedret i 1997, og for 1998 gennemføres nedenstående foranstaltninger for at lette krydskontrol mellem arealstøtte og andre ordninger. Department of the Marine and Natural Resources får den fuldstændige database over parcel identifikationer (LPIS), således at Forest Service kan udfore krydskontrol med data for arealstøtte. Det er også planen, at den første fase af systemet Forestry Inventory System vil blive leveret i 1998. Dette nye system forventes at lette den automatiske kontrol mellem data fra Forest Service og data vedrørende arealstøtte i LP IS-databasen. For så vidt angår 1998 foreslås det at give de 36 lokale kontorer under Rural Environment Protection Scheme (REPS) adgang til detaljerede oplysninger om alle parceller anmeldt af ansøgere til arealstøtte i midten af 1998. Dette vil gøre det muligt for de lokale kontorer at identificere REPS-ansøgere, der ikke har indsendt ansøgninger om arealstøtte, og at krydskontrollere med arealstøtteoplysningerne for de ansøger, der har indsendt ansøgning om arealstøtte. Det endelige mål er at udvikle et system til automatisk sammenligning af data. KAPITEL 4 - ANIMALSKE PRODUKTER Stk. 4. 45 De problemer, der blev konstateret i 1996, blev stort set løst i 1997. Stk. 4. 49 Efter ikrafttrædelsen af lovgivning til gennemførelse af direktiv 92/102/EØF for så vidt angår kvæg (der er tidligere indført lovgivning vedrørende får og svin) blev der udsendt registre til alle kvægopdrættere i landet. Alt kvæg blev allerede ledsaget af el identitetskort for bevægelser inden for Irlands grænser. KAPITEL 5 - EKSPORTRESTITUTIONER FOR KALVE- OG OKSEKOD Stk. 5. 35 Som følge af Rettens bemærkninger har Department of Agriculture and Food foretaget yderligere undersøgelser vedrørende denne forsendelse. Kontrol af oprindelse er blevet foretaget på de fire produktionssteder, hvor kødet var blevet udbenet i henhold til bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1964/82. I henhold til denne forordning, som gennemført i Irland, fremgår det af oplysningerne i forbindelse med eksportrestitutioner, hvor kvæget er slagtet, hvor det er udbenet, hvor det er emballeret, og hvor det er blevet endeligt udskåret. Kontrollen af oprindelsen var i alle tilfælde tilfredsstillende. De irske myndigheder har forvisset sig om, at der ikke er noget, der tyder på, at der er udbetalt uretmæssig eksportrestitution for dette parti oksekød. Vi støtter imidlertid Rettens synspunkt om at der er behov for at harmonisere de veterinære procedurer. I Irland gennemføres der veterinærkontrol af alle midlertidige genindførsler. KAPITEL 6 - DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING Stk. 6. 22 regnskabsaflæggelse og regnskabsafstemninger Department of Enterprise, Trade and Employment fastholder, at de normale ordninger for rapportering, i de organer, der gennemfører aktionerne, er mere end tilstrækkelige til at sikre, at angivelserne vedrørende EU-udgifter er nøjagtige og korrekte. Alle udgifter i de organer, der gennemfører aktionerne, er underlagt et strengt og højt udviklet kontrolsystem. Delte system gælder alle betalinger og alle år, uanset om midlerne stammer fra staten eller EU. Organerne angivelser af EU-relaterede udgifter under det operationelle program for industrien er blevet afstemt med organets generelle regnskabssystem. Ud over organernes interne kontrolsystemer (f. eks. systemer for udbetaling af tilskud) revideres ministerier og deres organer af den irske statsrevison, Comptroller and Auditor General (C&AG). Selv om vi accepterer, at C&AG ikke har en formel funktion med hensyn til EU-midler, udfører den generelle revisioner af organernes udgifter og undersøger procedurer, og EU støttede elementer indgår heri. Når man f. eks. reviderer Forbairt generelle regnskaber dækker man automatisk de Forbairt-aktiviteter, der indgår i og modtager støtte fra det operationelle program for industrien. Til dels som følge af lignende kritik tidligere har Department of Finance engageret konsulenter som en del af en generel vurdering af, hvilke forbedringer der er påkrævet på gennemførelsesniveau og i de enkelte organer med hensyn til udvikling af systemer til registrering og overvågning af udgifter og til gennemførelse af passende kontrolforanstaltninger. Henvisningen til "mange tilfælde af uregelmæssigheder, der blev konstateret i betalingsanmodningerne" er ikke korrekt, og den er misvisende. De irske myndigheder har gjort indvendinger mod lignende kommentarer i Rettens tidligere årsberetning og i tidligere revisionsrapporter. Vi har ikke kendskab til, hvilke uregelmæssigheder, der hentydes til i forbindelse med det operationelle program for industrien. Der er blevet rejst liere spørgsmål vedrørende det operationelle program i forbindelse med besøg fra Revisionsretten og/eller Europa- Kommissionens GD XX, men det var vores opfattelse, at alle disse spørgsmål var blevet forklaret tilfredsstillende. for udgifter vedrører den Kommentarerne vedrørende dokumentation interne regnskabsføring i Department of Enterprise, Trade and Employment. Det var ikke muligt under revisionsbesøgene at afstemme alle organernes anmeldelser med de endelige anmeldelser alle på grundlag af de registreringer, der forelå i ministeriet. Begge de berørte organer (Forbairt og An Bord Tachtala) kunne dog senere bekræfte, at de endelige anmeldelser var korrekte og i overensstemmelse med deres egne registreringer af udgifter. De "officielle dokumenter", der henvises til i Rettens beretning, er manuelle beregninger, der er nødvendige for at kunne forelægge organets anmeldelser i det format, der kræves i forbindelse med det operationelle program for industrien. F. eks. hvis mere end et organ er involveret i en bestemt foranstaltning, skal anmeldelserne fra Forbairt/IDA og Shannon Development kombineres. Nogle af disse beregninger, som de foreligger, indeholder faktisk rettelser og ændringer. De er dog ikke, som revisorerne anfører, "dokumentation for beløbene i den endelige anmeldelse", og de giver sig heller ikke ud for at være dette. Beløbene i den endelige anmeldelse dokumenters af organets anmeldelser og i sidste ende af organets egne finansielle kontrolsystemer. Department of Enterprise, Trade and Employment medgiver, at ud fra den strenge synsvinkel, som Revisionsretlen skal anlægge, var der i de reviderede dokumenter ikke altid en klar og tydelig forbindelse mellem organernes anmeldelser og de endelig anmeldte beløb i årsberetningerne. Dette betyder dog ikke, at der er mangler, uregelmæssigheder eller svig i de anmeldte beløb. Senere kontrol hos de organer, der gennemfører aktionerne, bekræftede, at de beløb, der var angivet i de endelige i overensstemmelse med organernes finansielle anmeldelser, var korrekte og kontrolsystemer, men det var ikke muligt at påvise dette under det tidsbegrænsede revisionsbesøg. Det bør også bemærkes, at det manuelle anmeldelsessystem, der blev anvendt for det operationelle program 1989-1993, og som har været årsag til meget af kritikken fra Revisionsrettens side, blev erstattet af et edb-baseret system ved påbegyndelsen af det operationelle program 1994-1999. Stk. 6. 23 De irske myndigheder afviser, hvad de betragter som et negativt og skævt billede af hvad, der generelt var et godt administreret og vellykket program. Man erkender dog, at ikke alle revisorernes konstateringer i deres rapportudkast var ubegrundede, og at det pågældende ministeriums overvågnings-/konlrolfunktion ikke var god nok. I stk. 6. 23 anføres det, at det ikke var muligt at revidere biblioteksprojektet, fordi der ikke forelå den nødvendige dokumentation. Ca. 50% af udgifterne til dette projekt, der blev administreret af Library Council, vedrørte løn til projektlederens personale og personale i de seks deltagende biblioteker. Mens der ved revisionen forelå fortegnelser over samlet antal personale i projektet, mandtimer, timelønninger osv. , kunne man ikke finde de timesedler (arbejdssedler), som disse fortegnelser var bygget på. Library Council havde været i besiddelse af disse sedler, men de var blevet destrueret ved et uheld. Det var faktisk projektlederen for Télématique, der gjorde revisorerne opmærksomme på fortabelsen af de originale timesedler, og han tilbød, at der om nødvendigt kunne afgives erklæringer under edsaflæggelse. Det andet punkt i stk. 6. 23 vedrørende Télématique er misvisende for så vidt angår bemærkningen om, at der ikke var foretaget en præcis analyse af de støtteberettigede udgifters fordeling på foranstaltninger og projekter. Denne kritik er blevel afvist i vort tidligere svar på revisorernes rapportudkast. Alle de individuelle projektdata var til rådighed for revisorerne under deres besøg i oktober 1996, og fordelingen af udgiftsbeløbene i den endelige anmeldelse kunne have være sammenholdt med de individuelle projektdata, hvis revisorerne havde ønsket at gøre dette. Vi indrømmer, at dette ville have været meget tidskrævende, men vi afviser, at det indebar et afbræk i revisionsmulighederne; projektdataene er kontroldokumenterne. Det operationelle program Télématique blev gennemført fra 1991 til 1993 og er afsluttet for længe siden. Det skal imidlertid påpeges, at det i forbindelse med andre igangværende fællesskabsinitiativer, der administreres af Forbairt på vegne af Department of Enterprise. Trade and Employment, f. eks. det operationelle program for små virksomheder, siden 1994 er blevet gjort til almindelig praksis ikke at acceptere finansielle anmeldelser fra kontrahenter, medmindre disse vedlægges et uafhængigt revisionscertifikat. Stk. 6. 32 Under revisionen gennemgik Rettens repræsentanter nogle af de sager, der oprindeligt blev taget op af Europa-Kommissionens GI) XX i 1994 - især de vanskeligheder, som CiD XX havde haft med hensyn til al afstemme organernes udgifter og finansielle optegnelser med de anmeldelser, der var foretaget til EU med hensyn til støtte under det operationelle program for Department of Enterprise, Trade and Employment af et uafhængigt revisionsfirma viste, lin efterfølgende kontrol gennemført industrien. for lob at det anvendte system forekom at have en sådan struktur, at der kunne foretages fyldestgørende afstemning. Det positive resultat af denne kontrol blev accepteret af Kommissionen, men Retten insister på, at den ikke inden for et rimeligt tidsrum kunne spore udgifterne fra organets støttebetalingssystem til de årlige udgiftsanmeldelser, fordi "der ikke blev foretaget systematisk afstemning". Dette er ikke korrekt. Alle anmeldelser til EU kan afstemmes med, og er blevet afstemt med, organets udgifter, men dette kunne ikke gøres inden for det tidsrum, som Retten havde til rådighed. Det tog den uafhængige revisor flere uger at kontrollere og afstemme alle udgifter som følge af det antallet af involverede organer og foranstaltninger og de manuelle systemer, der blev anvendt for de pågældende år ( 1989 og 1990). Det skal også bemærkes, at den oprindelig revision foretaget af GD XX omfattede andre organer end de nuværende IDA og Forbairt, mens Rettens beretning kun vedrører IDA/Eolas og Forbairt, og giver det indtryk, at de spørgsmål/problemer, der blev taget op i 1994 og 1995, stadig var gældende for de pågældende organer i 1996. Så vidt vi og de berørte organer ved er der ikke udestående spørgsmål og uregelmæssigheder under det operationelle program for industrien. De organer, der gennemfører aktionerne, har udtryk bekymring over det generelt negative indtryk, som årsberetningen for 1996 efterlader, især fordi dette ikke svarer til den feedback, som revisorerne gav under deres besøg i oktober 1996. Department of Enterprise, Trade and Employment deler denne bekymring. Især skal det påpeges, at spørgsmål, som vi mente var blevet løst på tilfredsstillende måde, tages op igen i beretningen. Den hårde kritik i beretningen er i direkte modstrid med det indtryk, vi fik på det afsluttende møde, under hvilket revisorerne gav udtryk for, at de var imponerede over de systemer, der blev anvendt af IDA og Forbairt. Det kan også påpeges, at omfanget og kompleksiteten af det operationelle program for industrien samt antallet af organer involveret i gennemførelsen gor det meget vanskeligt at sikre, at det inden for de få dage, som revisorerne normalt har til rådighed, er muligt al stille alle de dokumenter og al den information til disposition for revisorerne, som disse har brug for for at kunne afstemme enhver del foranstaltning - der er mere end 50 delforanstaltninger og tretten ministerier og organer involveret i det operationelle program. Til trods herfor vil Department of Enterprise, Trade and Employment, der er det styrende led, fortsat i så stor udstrækning som mulig samarbejde med revisorer på revisionsbesøg for at forsøge at undgå negative rapporter som følge af misforståelser eller tidsbegrænsninger. KAPITEL 8 - EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN Stk. 8. 26 Den pågældende virksomhed er blevet bedt om at foretage en tilbagebetaling, og Kommissionen vil blive holdt underrettet om sagen. Stk. 8. 38 Det erkendes, at de journaler, som de lokale myndigheder arbejder med, er meget besværlige, og Department of Agriculture and Food er ved at undersøge, hvorledes en \ok overgang til edb-behandling vil kunne give hurtigere adgang og bedre muligheder for krydshenvisninger. Der skal i denne forbindelse tages hensyn til udviklingen inden for edb-behandling, omlægningen af den fælles landbrugspolitik og mere avancerede ledsageforanstaltninger. For så vidt angår irske myndigheder at understrege, at ansvaret for gennemførelsen af disse påhviler den, der ansøger om støtte til landbrugsinvesteringer. landbrugsforbedringsplaner ønsker de Stk. 8. 64 Department of Agriculture and Food er ikke enige i Rettens konklusioner i denne sag. Efter igen at have gennemgået sagens dokumenter, er det stadig ministeriets opfattelse, at de involverede parter deltog i en aftale. KAPITEL 9 - DEN FÆLLES FISKERI- OG HAVPOLITIK Stk. 9. 31 Irland er fuldt ud indstillet på at opfylde kravene med hensyn til indsendelse af oplysninger om fiskerflåden til Europa-Kommissionen i henhold til forordning nr. 104 ^4 (med ændringer) og har haft et nært samarbejde med Kommissionen for at sikre, at alle de påkrævede oplysninger leveres i det påkrævede format. I 1997 blev der nedsat en fælles arbejdsgruppe (med deltagelse af Kommissionen) vedrørende overførsel og kompatibilitet af oplysninger i det irske register over fiskerflåden med det formål at bringe det i overensstemmelse med hinanden. Man er nået til enighed om situationen ved udgangen af 1996, og man er i færd med at tilrettelægge procedurer, der for fremtiden skal sikre effektiv overførsel af informationer til Kommissionen inden for de fastsatte tidsfrister. irske register og EU-registrene Stk. 9. 33 Situationen er en anden efter september 1996, idet Irland siden da har fremsendt de påkrævede oplysninger om den til Europa- Kommissionen i form af en rapport om den irske gennemførelse af MAGP 111 (1992- 1996). Irland er ved at undersøge de tekniske muligheder for i fremtiden at levere de relevante oplysninger elektronisk til Kommissionen. fiskeriaktivitet fiskerflådes irske Stk. 9. 35 Irland kunne tænke sig, at der blev indført standardsystemer til måling af fiskefartøjer i alle medlemsstaterne, og man har meddelt Kommissionen sin holdning til dette spørgsmål. ItoT BIND II - REVISIONSERKLÆRINGER KAPITEL 20 - EUGFL OG UDGIFTER TIL FISKERISEKTOREN Stk. 20. 13 Det skal understreges, at det attesterende organ ikke antydede, at der var grund til at sætte spørgsmålstegn ved nøjagtigheden af lagerbeholdningerne ved periodens begyndelse, men anførte, at det ikke havde været i stand til at kontrollere disse ved 1995/96- revisionen (dvs. efter årets udløb). Organet havde ingen forbehold med hensyn til de endelige lagerbeholdninger i 1995/96 eller de oprindelige og endelige lagerbeholdninger i 1996/97. Man har i projektet Beef Intervention Computer Systems (BICS) taget fat på behovet for hurtigere indsendelse af dokumenter fra slagterier og kølehuse gennem bedre ledelsesinformationsrapporter og bedre overvågning af problemer med hensyn til tidsfrister. I januar 1998 gik der i gennemsnit henholdsvis 8 dage og 7,8 dage for indsendelse af henholdsvis IB4- og IB8-formularer - hvilket er en betydelig forbedring i forhold til tidligere perioder. Månedlige afstemninger af kølehuse: I november 1997 blev der implementeret en ny computerfacilitet, der muliggør automatisk afstemning af kølehusenes anmeldelser og de udbetalende organers bøger, og denne facilitet er nu fuldt operationel. Den supplerer de hurtige afstemningsprocedurer, der blev indført 1997, dvs. udarbejdelse af årsregnskab på kvartalsbasis, vægt på rettidig input af lagerdata og et detaljeret program for lagerkontrol og lagertællinger (sidstnævntes omfang er videregående end forordningernes krav). Som et resultat af BICS-projektet i 1997 frembringer computersystemet nu nøjagtige og pålidelige data til rette tid, og disse er til støtte for interventionsoperationerne. De spørgsmål, der opstod i forbindelse med lagertællinger på to lagre, er blevet behandlet af det udbetalende organ. Det attesterende organ og Kommissionens revisorer, der var til stede ved lagertællingen i 1997, nåede frem til en positiv afslutning af processen. Registreringssystemet for smørlagre er ved at blive gennemgået, og det udbetalende organ arbejder på grundlag af anbefalinger, der for nyligt er blevet udarbejdet af virksomhedskonsulenter. A>(> ITALIEN ITALIEN Oversigt over Italiens opfølgning af Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1996 - Bemærkninger og foranstaltninger Kapitel 1 - Traditionelle egne indtægter Medlemsstaternes finansielle forvaltning Punkt 1. 9 til 1. 17. I punkt 1. 13 i rapporten henvises der til regnskabet over de toldafgifter, der er meddelt debitor, men som endnu ikke er opkrævet, og som der ikke er stillet sikkerhed for, eller som er blevet bestridt, selv om de er dækket af garantier. EU-lovgivningen (forordninger nr. 1552/89 og 1355/96) fastsætter, at de pågældende afgifter skal opføres i et særskilt regnskab eller B-regnskab med angivelse af frister og nærmere regler med henblik på at kontrollere medlemsstaternes opkrævning af egne indtægter og især af de indtægter, der har været genstand for bedrageri og uregelmæssigheder. fastslået, at visse Der er blevet Italien anvender en regnskabsprocedure, der ikke er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, fordi de pågældende afgifter bogføres på opkrævningstidspunktet og ikke på det tidspunkt, hvor de meddeles debitor. toldembedsmænd i EU-lovgivningens kriterier er blevet præciseret gentagne gange i cirkulærer til de ansvarlige tjenester og sidst i cirkulære 274/D nr. 1801/VIII af 22. 11. 1996 og nr. 1611/VlIlaf22. 9. l997. Afgiftens fastlæggelsesdato er den registreringsdato, der fastsættes i EU-lovgivningen, eller datoen for opførelsen i toldregistrene af de beløb, der er fastsat på grundlag af de foreliggende importangivelser. Det præciseres derfor bl. a. i cirkulære nr. 274/D, at fastlæggelsesdatoen - eller datoen for opførelsen i det særskilte regnskab - i tilfælde af strid senest skal svare til datoen for den første administrative afgørelse (opkrævningen), hvorved den afgiftspligtige meddeles det skyldige beløb, eller til datoen for klagen til retsmyndighederne, hvis klagen er indsendt før afgørelsen. Cirkulære 1691/VIII S. D. indeholder instrukser om opførelse i B-regnskabet af de efter revisionen forhøjede afgifter som traditionelle egne indtægter. joS* For så vidt angår de afgifter, der efter en efterfølgende revision bestrides af den erhvervsdrivende og således fører til retstvist, præciseres det ligeledes, at opførelsen i det særskilte regnskab skal finde sted på udsendelsesdatoen for den meddelelse (meddelelsen om berigtigelse af fastlæggelsen eller revisionsrapporten), der indeholder den nye fastlæggelse af de forhøjede afgifter, og hvorved toldkontoret meddeler debitor det skyldige beløb og kræver betaling deraf. Den nævnte meddelelse er den første administrative afgørelse, der kan anvendes til kontrol af, om betingelserne for fastlæggelse er til stede, og således til registrering af Fællesskabets egne indtægter. Instrukserne vedrørende bogføring og fastlæggelse af told, der fremkommer under den efterfølgende kontrol af angivelser, skulle medføre, at der ikke længere opstår tilfælde af for sen fastlæggelse (indtil 24 måneder). Revisionsretten henviser hertil i beretningens punkt 10 b) du rapport. Frizoner Punkt 1. 24,1. 28,1. 32 et 1. 39. Det skal understreges, at Rettens - i øvrigt allerede kendte - bemærkninger vedrørende den måde, hvorpå frizonen i Trieste fungerer, er berettigede, fordi det i denne frizone er Romtraktatens bestemmelser og ikke bestemmelserne i El Ps toldkodeks der anvendes. Det er med hensyn til en harmonisering af lovgivningerne blevet besluttet at vedtage et cirkulære, der i øjeblikket er til behandling og som, hvis det vedtages, vil gøre Rettens bemærkninger overflødige. Anvendelsen af de gældende bestemmelser Punkt 1. 104. 1 det tilfælde, som Retten nævner (import af videokassetter fra Macao), har vor tjeneste den 8. 11. 1994, ved telex nr. 6390/196/X S. D. til departementsdirektoraterne, i overensstemmelse med en tilsvarende meddelelse fra Kommissionens kompetente tjenester, udsendt instruks om, at der i forbindelse med import af videokassetter fra Macao under den generelle præferenceordning skal opkræves told, fordi FORM-A certifikaterne ikke kan betragtes som gyldige med henblik på opnåelse af den ønskede toldpræference. Ifølge denne meddelelse skulle der i øvrigt opkræves antidumpingtold af den pågældende import med den begrundelse, at apparaterne skulle betragtes som havende oprindelse i Kina i overensstemmelse med de ikke-præferencielle oprindelsesregler. Til Rettens bemærkning om, at der ikke forelå en samlet opgørelse over beløb fastlagt og efteropkrævet af de lokale toldmyndigheder, skal det understreges, at dette er ovennævnte myndigheders opgave. 'IC»A Kapitel 3 - Markedsordninger - Vegetabilske produkter Markafgrøder italienske myndigheders aktiviteter Bemærkningerne om de i forbindelse med forvaltningen af hovedmarkafgrøderne er ret marginale. Man kan især fremdrage den beregningsmetode, der danner grundlag for udarbejdelsen af regionaliseringsplanen. Som det allerede blev meddelt Rettens tjenestemænd under deres besøg i vort land, har myndighederne nøjedes med at bruge den beregningsmetode (landbrugsområder) og de oplysninger, som det statistiske centralkontor havde opgivet. Dette er let at kontrollere, for oplysningerne findes i ISTAT's årsberetning, og de kompetente myndigheder kan overtyde sig derom ved at konsultere EUROSTAT's databank. Det skal i øvrigt anføres, at den pågældende plan, som blev godkendt af EU-myndighederne i juli 1992, hidtil ikke er blevet ændret eller suppleret, bortset fra afsnittet om oprettelse af nye provinser. 1 dette tilfælde forbliver det samlede tal uændret, da der er tale om rent formelle ændringer. Med hensyn til den eventuelle overkompensation af visse sektorer kan det anføres, ut dette skyldes en kombination af konjunkturbestemte faktorer, der har haft virkninger i hele verden og i EU, og som på grund af den vedvarende knaphed på varer har medført en betydelig forhøjelse af markedspriserne. Det siger sig selv, at det ikke er muligt at forudse en sådan situation i et økonomipolitisk program, der er udarbejdet på grundlag af objektive data, og man kan derfor ikke bagefter placere ansvaret herfor eller bebrejde dem, der på det pågældende tidspunkt og ud fra den situation, der dengang herskede på europæisk og nationalt plan, skulle iværksætte et landbrugspolitisk program, der indebar væsentlige ændringer. Det integrerede system for forvaltning og kontrol De bemærkninger, der anføres i punkt 3. 48 om det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, er ikke relevante, da tolerancemargener på "5 000 m2,\ der er baseret på præcise informationer af teknisk/videnskabelig art hidrørende fra teledetektionssystemet, allerede er blevet accepteret af de EU-myndigheder, der har ansvaret for integrerede kontrolsystemer. Naturligvis kan tolerancemargenerne revideres, hvis de tekniske fremskridt tillader en forbedring af teledetektionen. Med hensyn til bemærkningerne under punkt 3. 56 skal der, således som det allerede skete under ovennævnte møder med repræsentanter for Revisionsretten, gøres opmærksom på, at den italienske metode, som består i at scanne hele området ved hjælp af luftfotos eller satellitbilleder i perioden umiddelbart efter indsendelsen af ansøgninger, dvs. et godt stykke tid før kontrollen på stedet og den direkte kontrol hos producenten, gør fristen på 48 timer irrelevant, da landmændene ikke bar nogen mulighed for inden for det tidsrum al ændre på arealerne, som myndigheder allerede har fotograferet. (< Det skal med baggrund i beretningens bemærkninger om medlemsstaterne og især Frankrig og Tyskland, anføres, at det italienske system er mere end tilfredsstillende i sammenligning med de systemer, der anvendes i resten af Fællesskabet. Tofoaksmarkedet. De italienske myndigheder deler ikke Rettens opfattelse med hensyn til tobakskvaliteten. Det må konstateres, at kvaliteten er forbedret især i de seneste år. (jf. de meget efterspurgte mærker Italian; Bright og Kentucky). Som producenterne ved flere lejligheder har anført, er det ikke muligt at vurdere tobakskvaliteten korrekt på grundlag af den pris, som forbrugerne betaler, fordi andre faktorer har betydning for prisfastsættelsen. Således har produktionsudviklingen og verdensmarkedspriserne også indflydelse på prisniveauet, især som følge af de nedsatte toldsatser. I øvrigt er alle foranstaltninger til beskyttelse og støtte for markedet (restitutioner, interventioner) blevet afskaffet, og sektoren har måttet tilpasse sig og klare sig uden et minimalt "sikkerhedsnet". Der har ikke fundet nogen intern omstrukturering sted på grundlag af en samlet plan for sektoren, hovedsagelig fordi det har værel umuligt at fa stolte - også national - ti! modernisering af anlæg og tilpasning af kvoter. Dette skyldes dels forbudet mod ut yde tilskud til tobakssektoren, dels den usmidighed i kvoteordningen, der har hindret en ukompliceret overførsel af kvoter. Den omfattede således ikke bestemmelser om kompensation og endelig overdragelse, der ville have gjort det muligt for unge producenter at komme ind på markedet. De italienske myndigheder er dog enige med Kommissionen i, at det i forbindelse med de kommende reformer bliver nødvendigt at forhøje særstøtten. Markedsligevægt og budgetudgifter. Grunden til, at der ydes store tilskud til tobak er. at denne sektor i modsætning til andre produktionssektorer benytter megen arbejdskraft. Tilskuddene skaber høj beskæftigelse i de pågældende regioner, hvilket bidrager til højere indkomster for et stort antal lønmodtagere. Efter de foreliggende oplysninger er det for Italiens vedkommende således, at 180 000 heltidsarbejdspladser direkte eller indirekte drager fordel af tobakstilskuddene. Generelt bør producentlandenes kvoter forhøjes på grund af den ekstremt lave selvforsyningsgrad. Dette ville øge beskæftigelsen mere effektivt end alternativ beskæftigelse. Den nye ordning er kompliceret. Del er korrekt, at den usmidige og komplicerede ordning vanskeliggør kompensation og smidig fordeling af kovoter, og at den har medført meget administration for medlemsstaterne. Det skal fremhæves, at grundforordningen indeholdt modstridende bestemmelser. Dette er grunden til, at de af Kommissionen ønskede kontroller ikke er blevet gennemført. i sit første anvendelsesår AAA Ifølge de gældende bestemmelser skulle medlemsstaterne inden 1995 oprette en database, og det skulle overlades tobaksforarbejderne at fremsende oplysninger om producenterne, der kunne tjene som beregningsgrundlag for kvoterne for 1993 og 1994. Medlemsstaterne fik ansvaret for kontrollen af dataene og for oprettelsen og konsolideringen af databasen, der skulle sætte dem i stand til direkte at tildele producenterne kvoter fra 1995 og til at foretage de relevante kontroller. til Derfor kan ansvaret for manglende kontrol ikke pålægges en myndighed, der har truffet alle forholdsregler på trods af de omtalte begrænsninger. Desuden har Italien altid gjort sig til talsmand for mere omfattende og strengere kontrol og foreslået kontrol på stedet (som faktisk har være gennemført i Italien fra 1993, men som først blev godkendt af medlemsstaterne og Kommissionen fra produktionsåret 1995), ligesom Italien har anbefalet sanktioner for at afskrække fiktive producenter og virksomheder, der ikke opfylder betingelserne. Italien er det eneste land, der ved national lovgivning har indført kriterier og procedurer for godkendelse af virksomheder, der kan arbejde inden for sektoren. Det har desuden til stadighed slået til lyd for, at der indføres yderligere kontrol og skærpede sanktioner samt opstilles en bedre definition af producentbegrebet for at sikre en korrekt kvotetildeling. Det skal desuden understreges, at der er foretaget yderligere kontrol i lagerfaciliteter og andre steder allerede fra reformens første anvendelsesår, og at der herved har været foretaget anvendt krydskontrol mellem databaserne, oplysningerne i tobaksavlsmatriklen og de øvrige arealoplysninger. (stadig på forsøgsstadiet). Der er luftfotografering ligeledes Selv om der ikke er oprettet noget kontrolorgan specielt for tobak, er kontrollens kvalitet ikke blevet forringet, idet den stadig er fuldt forsvarlig både kvalitativt og kvantitativt, hvilket Kommissionens kontroltjenester har kunnet konstatere ved flere lejligheder. Tobakskvaliteten kontrolleres i overensstemmelse med gældende EU-bestemmelser. Finder Kommissionen, at der skal indføres yderligere kontrolforanstaltninger, især med hensyn til kvaliteten, må der oprettes et kontrolorgan som omtalt ovenfor, og dette bor samfinansieres. Direkte indkomststøtte. De italienske myndigheder deler ikke Rettens opfattelse med hensyn til indkomststøtten, Grunden er som tidligere omtalt, at det ikke vil være muligt at sikre opretholde produktionskvaliteten, idet denne vil forringes som følge af de uhensigtsmæssige støtte foranstaltninger. Tilbagekøb af kvoter, der forudsætter ophør med produktion og faldende garantiniveau, er en lige så uacceptabel løsning. beskæftigelsesniveau arbejdskraften rimeligt og et Den af Kommissionen foreslåede reform er acceptabel, hvis der sker visse tilpasninger for at tage hensyn til de særlige forhold i de enkelte producentlande. Især skal foranstaltningerne smidiggøres og forenkles, så man letter generationsskiftet og opnår den ønskede forbedring af produktionen. M3* Kapitel 6 - Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Tilskud til støtteordninger Punkt 6. 56. For dette punkts vedkommende at overvågningsudvalget for det operationelle program "Industri og servicefag" besluttede, at foranstaltning 2. 1 "Støtte til investeringer og fornyelse i små og mellemstore industrivirksomheder" udelukkende skulle anvendes til mindre projekter (hvilket også fremgår af referatet af udvalgets møde den 14. februar 1997). skal det understreges, I overensstemmelse hermed modsatte udvalget sig, på mødet den 16. december 1997, at midler afsat til foranstaltning 2. 1 blev anvendt til projekter på over 18 mia. LIT (som det fremgår af referatet af 16. 12. 1997). Kumulation og overlapning Punkt 6. 63. På dette punkt vil det være ønskeligt, at Kommissionen foretager en klarere afgrænsning af de forskellige fondes interventionsområder, når det drejer sig om begrebet første forarbejdning, for at undgå overlapninger mellem tilskud som dem, retten i Calabria har registreret. Kapitel 7 - Den Europæiske Socialfond Partnerskab Punkt 7. 18. Medlemmerne af overvågningsudvalgene er fordelt således: • mål 1 Menneskelige ressourcer : 58 tjenestemænd og revisorer • mål 1 POM : 52 tjenestemænd og revisorer • mål 3 50 tjenestemænd og revisorer • mål 4 50 tjenestemænd og revisorer. Punkt 7. 19. d). Overvågningsudvalgene for mål 1, menneskelige ressourcer, og for mål 3 og 4 holdt i 1996 to møder, nemlig: • mål 1 menneskelige ressourcer : den 12. 3. 1996 og 14. -15. 10. 1996 • mål 3 27. -28. 6. 1996 og 14. -15. 11. 1996 • mål 4 29. -30. 6. 1996 og 23. -24. 10. 1996. AÅ$ Den private sektor Punkt 7. 26. Sikkerhedskurserne opfylder de støttekriterier, der er fastsat for mål 4, også når der tages hensyn til den af Kommissionen givne fortolkning (note af 15. 10. 1993). I mellemtiden har regionen Emilia Romagna, indtil der sker en afklaring af spørgsmålet, suspenderet udbetalingen af støtte i 1997 til enhver aktivitet, der har at gøre med sikkerhed. Punkt 7. 27. Vanskelighederne i forbindelse med privat finansiering af projekter, som SMV tager initiativet til, vedrører forvaltningen af ESF på fællesskabsplan. De nationale og regionale myndigheder er forpligtet til at gennemføre programmerne under hensyn til prioriteringen af SMV og de forventede finansielle tilskud fra de organer, der gennemfører programmerne. Undersøgelse af systemerne Punkt 7. 42. Som bekendt skete der med EU-beslutning C(97)1035/6 af 23. 4. 1997 (SEM 2000) en ændring af systemet for attestering af betalinger, idet det blev fastsat, at det er de udgifter, der i et kalenderår afholdes af de organer, der står for uddannelses foranstaltningerne (fact-sheet 1 og 4), der skal attesteres, og ikke de udgifter, der er afholdt af den endelige modtager eller det offentlige organ, der yder finansieringen, således som det oprindelig havde været tilladt. Selv om arbejdsministeren ikke modsatte sig ændringerne gjorde han, ved skrivelse nr. 5446 af 9. 12. 1997, kommissær Pådraig Flynn opmærksom på, at en ændring af overslagene under programmeringen ville kræve øjeblikkelige, dybtgående ændringer af procedurerne, hvilket ville være uheldigt, fordi forvaltningen af ESF på det tidspunkt var kompliceret nok for godkendelsen af SEM 2000-skemaerne garanteret, at man i gennemførelsesfasen som led i medlemsstaternes på det i partnerskabet ville respektere de særlige forhold institutionelle, juridiske og finansielle område, som fastsat i ovennævnte beslutning. For at problemet kan løses, kræves der yderligere undersøgelser af teknisk art. og gennemførelsen af beslutningen kræver også længere tid end fastsat deri. i forvejen. Kommissionen havde under drøftelserne forud Hvad angår EF-initiativerne foregår attesteringen af udgifter for øjeblikket på grundlag af de udgifter, der faktisk er afholdt af uddannelsesinstitutionerne, således som det blev fastsat, da programmeringen blev påbegyndt sammen med Kommissionen. National medfinansiering Punkt 7. 52, 7. 56 og 7. 57. Indtil den 31. 12. 1995 blev den nationale medfinansiering i forbindelse med ESF-programmer i Italien administreret af arbejdsministeren uden for budgettet, i overensstemmelse med artikel 25 i lov nr. 745/78 med senere ændringer. Siden den 1. januar 1996 er beløb anvendt til medfinansiering blevet overført til finansministeriet, som foreskrevet i artikel 1, stk. 72, i lov nr. 549/95. I den forbindelse udstedte finansministeriet sammen med arbejdsministeriet den 12. 7. 1996 et dekret, hvorved der indføres et nyt system for finansforvaltning, der bl. a. omfatter procedurer for koordination af de forskellige involverede organer. Overførslen af pengene til regionerne blev derfor noget forsinket, selv om drøftelserne i Det Interministerielle Udvalg for Økonomisk Programmering allerede var blevet godkendt. Nogle regioner har i mellemtiden finansieret de nationale bidrag af egen lomme og vil senere få pengene tilbagebetalt af finansministeriet. De bogføringsmæssige problemer som følge af denne kompetenceoverførsel blev løst af medlemsstaten i samarbejde med Kommissionens GD V. Det operationelle program 1990/1993 for Sicilien må betragtes som et særtilfælde. Kommissionen er i færd med at validere betalingsanmodningerne for 1992 og 1993 og med at gennemføre den deraf følgende omprogrammering af midlerne. Også i dette tilfælde er problemerne blevet undersøgt og drøftet i samarbejde med GD V. Punkt 7. 53. Hvad angår den metode, der anvendes ved attestering af udgifter, se under punkt 7. 42. Punkt 7. 54. For at bringe det nationale bidrag på linje med Fællesskabets bidrag udstedtes den 18. 12. 1996 en administrativ forordning, registreret af Revisionsretten den i Gazzetta Ufficiale den 21. 3. 1997, om ændring af 18. 2. 1997 og offentliggjort resultaterne af drøftelserne for Økonomisk Programmering for 1994 og 1995 på grundlag af ESF-programmeringen. Resultatet af drøftelserne for 1996 blev vedtaget den 18. 12. 1996, mens resultatet af drøftelserne for 1997 og 1998 blev vedtaget den 20. 3. 1997 under hensyn til den tidligere programmerede finansiering. Disse foranstaltninger gjorde det muligt i tide at overføre de nationale bidrag til regionerne. Interministerielle Udvalg i Det Kapitel 8 - Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) Revision af udgifter afholdt på grundlag af forordning (EØF) nr. 866/90 Det fremgår af EFT nr. 198 af 18. november 1997, at Revisionsretten i 190o kontrollerede en række projekter finansieret på grundlag af forordning (EØF) nr. 866/90. Vi antager, at det drejer sig om kontrol af projekter vedrørende forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter omfattet af regionale operationelle programmer for mål 1-regioner, men vi ligger ikke inde med oplysninger om sådanne projekter. Revision af udgifter afholdt på grundlag af forordning (EØF) nr. 2328/9 S Hovedformålet med forordning (EF) nr. 950/97 (tidligere forordning (EØF) nr. 2328/91) er at forbedre landbrugsstrukturernes effektivitet gennem støtte til foranstaltninger vedrørende forbedring af leve- og arbejdsvilkår, fremme af de unges etabiersng, bedriftsregnskab, erhvervsuddannelse og ydelse af udligningsgodtgørelser i ugunstig! stillede områder. Den forsinkede betaling af investeringspræmier og udligningsbeløb har givet anledning til bemærkninger. Forsinkelsen skyldtes, at der gik lang tid mellem slutningen af programmeringsperioden 1989-1993 og igangsætningen af de operationelle programmer for perioden 1994-1999. MZ Dette tidsrum, der for nogle regioners vedkommende varede næsten to år, forhindrede allokeringen af de disponible midler for perioden 1994-1999 og gjorde det for mange regioner umuligt at overholde de flerårige forpligtelser over for producenterne, indgået inden 1994, eftersom midlerne var sluppet op. En række regioner kunne derfor først efter godkendelsen af de operationelle programmer for den nye periode genoptage ydelsen af investeringsstøtte og udligningsgodtgørelser (forordning (EF) nr. 950/97). • Investeringsstøtte: i 1996 blev der udbetalt 147 155 063 819 LIT i investeringsstøtte, hvilket gav anledning til refusioner på 45 507 043 502 LIT, mens der i treårsperioden 1994/1996 i forbindelse med denne foranstaltning blev udbetalt i alt 379 584 205 000 LIT, heraf 292 100 095 000 LIT til regioner uden for mål 1-områder og 87 484 110 000 LIT til regioner henhørende under mål 1. EUGFL, Udviklingssektionen, blev i den forbindelse anmodet om refusioner på i alt 117 740 565 094 LIT. • Udligningsgodtgørelser: det kan konstateres, at denne post alene i 1996 gav anledning til udgifter på 188 513 218 657 LIT og refusioner svarende til 105 404 948 459 LIT (heraf 76 399 844 000 LIT i regioner, der ikke er dækket af mål l, og 112 113 373 000 LIT i regioner, der er dækket afmål 1). I treårsperioden 1994/1996 blev der udbetalt en støtte på i alt 308 184 894 000 LIT (heraf 132 666 251 000 LIT til regioner uden for mål 1-områder og 175 517 642 000 LIT til regioner henhørende under mål 1), hvilket gav anledning til refusioner på i alt 166 081 521 000 LIT. Det fremgår, at tabel 8. 4 (udgifterne til de vigtigste foranstaltninger under EUGFL, Udviklingssektionen) ikke indeholder oplysninger om Italien for årene 1995 og 1996. selv om disse blev meddelt Kommissionen ved skrivelse nr. 5205 af 28. juni 1996 (for så vidt angår betalinger udført i 1995) og nr. 5016 af 27. juni 1997 (for så vidt angår betalinger udført i 1996). Hvad angår Calabria blev det ved ministerielt cirkulære nr. 5196 af 4. august 1997 meddelt, at de ønskede oplysninger om den pågældende region ville blive tilsendt Revisionsretten som svar på dennes bemærkninger. Kapitel 20 - Analyse af udgifterne vedrørende EUGFL, Garantisektionen, og fiskeriet italienske myndigheder erkender nødvendigheden af, De ilt betulingsorganeme forelægger deres årsregnskaber inden en bestemt frist, men foler sig noget perplekse over, at bestemmelserne skal anvendes således som angivet i det dokument, som Kommissionen forelagde EUGFL-udvalget den 17. december 1997. De foreslåede procentsatser er for høje, især når man tænker på, at forskuddene vil blive reduceret allerede den 11. februar, og at den samme reduktion vil blive anvendt på forskuddene for den følgende måned og dermed på igangværende foranstaltninger, der skal finansieres over det følgende års budget, der af helt tilfældige årsager kan være større eller mindre end budgettet for det foregående år. Den pålagte sanktion vil derfor have en finansiel virkning, der afhænger af markedsudviklingen det følgende år. Det er i øvrigt usandsynligt, at en sådan foranstaltning skulle kunne træde i kraft allerede ved afslutningen af regnskaberne for 1997, da der allerede er indgået kontrakter med attesteringsorganerne, der skal fastsætte bøderne for forsinkelser i overensstemmelse med de foreslåede sanktioner. Der kan desuden rejses alvorlig tvivl om rækkevidden af den reduktion, der er angivet i Kommissionens dokument, da der mangler en præcis definition af udtrykket "alvorlige mangler", der stammer fra et dokument, der anses for at være ufuldstændigt og af utilstrækkelig kvalitet, når det drejer sig om kontrolbestemmelserne. Det skal endelig understreges, at de'pågældende bestemmelser bør vedtages som led i en kommissionsforordning, således som det var tilfældet med reduktionen af forskud for udgifter afholdt efter de fastsatte frister (forordning (EF) nr. 292/96). w-f NEDERLANDENE AA% KONGERIGET NEDERLANDENES FASTE REPRÆSENTATION VED DEN EUROPÆISKE UNION Nr. 7638 Bruxelles, den 25. marts 1998 Av. Hermann Debroux 48 1160 Bruxelles Tlf. : 02-679. 15. 58 Til: Europa-Kommissionen, Att. : Edith Kitzmantel, Vicegeneraldirektør for GD XIX Rue de la Loi 200 1049 Bruxelles Vedr. : Opfølgning af årsberetningen fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om regnskabsåret 1996 Som led i tredje fase af SEM 2000-initiativet er det aftalt, at Kommissionen vil anmode medlemsstaterne om at meddele de foranstaltninger, de har truffet i forbindelse med bemærkningerne fra Revisionsretten i dens beretning, så at Kommissionen kan tage hensyn til dem i sin follow up-rapport til decharge-myndigheden. Med skrivelse nr. XIX/D/00573 af 22. januar 1998 anmodede vicegeneraldirektøren for GD XIX fra Nederlandene om senest 15. marts 1998 at reagere på bemærkningerne Revisionsretten i dens årsberetning for 1996 vedrørende Nederlandene, hvilket sker med denne skrivelse. Punkt 1. 10 Forsinket fastlæggelse af de egne indtægter Revisionsrettens konstaterer, at bl. a. Nederlandene ikke altid i tide regnskabsfører toldskylden i henhold til ufuldstændige toldangivelser. Der er endnu en nærmere kontrol i gang heraf (jf. punkt 1. 63 herunder). Resultaterne heraf fremsendes ca. 1. april 1998. Punkt 1. 63 Ækvivalensordningen for aktiv forædling Revisionsretten konstaterer, at Nederlandene ikke har anvendt ækvivalensordningen for aktiv forædling på den måde, fællesskabslovgivningen foreskriver. For så vidt det har været nødvendigt, har Nederlandene i mellemtiden truffet foranstaltninger for at bringe sin praksis i overensstemmelse med lovgivningen. Derefter har Kommissionen med skrivelse nr. XIX/D/00509 af 22. januar 1998 fra hr. Jean-Paul Mingasson bedt om nærmere oplysninger. 1 den forbindelse har Nederlandene iværksat en undersøgelse. Resultaterne vil så vidt muligt, blive meddelt Kommissionen senest 1. april 1998. -tø 8 Punkt 3. 29 Arealstøtte til markafgrøder Revisionsretten finder, at det statistiske grundlag for den oprindelige beregning af basisarealerne og udbytterne ikke er fuldt ud tilfredsstillende. Forordning (EØF) nr. 837/90 fastsætter pålidelighedsintervaller, der skal overholdes ved fastlæggelsen af arealerne og kornproduktionen for at sikre pålidelige statistikker på dette område. For arealernes vedkommende svarer den valgte norm til et fejlniveau på under 1% for de samlede kornarealer (eller 5 000 ha, efter medlemsstatens valg). Revisionsretten anfører, at Eurostat i november 1994 forelagde en rapport for Europa-Parlamentet om statistiske systemer til måling af areal, produktion og udbytte, hvoraf det fremgik, at på det tidspunkt kunne kun Danmark, Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige fremlægge tilstrækkeligt præcise statistikker. Da det ikke fastslås i ovennævnte rapport, at statistikkerne er behæftet med usikkerhed, kan der ikke sættes tal på risikoen for, at basisarealerne og udbytterne er ansat for højt eller for lavt. Revisionsretten anfører, at det i tilfælde, hvor man ikke når op på basisarealet, sandsynligvis vil få alvorligere og mere langvarige følger for budgettet, fordi basisarealet fra starten er ansat for højt, hvorved faktiske overskridelser skjules, og medlemsstaterne undgår sanktioner. i forordning (EØF) nr. 837/90 Det er fastsat, at de statistiske oplysninger, medlemsstaterne skal fremsende, enten kan være tællinger eller stikprovcundersogelsei. Hvad angår de oplysninger, der er baseret på stikprøver, anføres i forordningen de ovennævnte bestemmelser om tallenes pålidelighed, men for tællingers vedkommende indeholder forordningen derimod ingen bestemmelser om pålidelighed. Det for Nederlandene fastsatte basisareal er baseret på tællinger af arealerne, og hvert enkelt af dem er taget fra den årlige landbrugstælling. Eurostat tvivler ikke på pålideligheden og kvaliteten af de statistiske arealoplysninger, der er indhentet på denne måde. Der er derfor ingen grund til at antage, at det basisareal, der i sin tid blev tildelt Nederlandene, skulle være sat for højt. Punkt 5. 32, 5. 33, 5. 34 og 5. 35 Toldkontrol/veterinærkontrol i oksekødssektoren Det drejer sig her om bemærkninger i forbindelse med en undersøgelse foretaget af Revisionsretten af behandlingen af nogle partier frossent kod, som var eksporteret Ira EU, og som af (delvis) forskellige grunde returneres til EU. Oksekødet var udfort til Ægypten med eksportstøtte. Det var formålet med undersøgelsen at linde ud af, om der uberettiget var betalt eksportstøtte til den del af partiet, der blev afvist. Revisionsretten har udarbejdet en rapport om denne undersøgelse i februar 1997. Revisionsrettens konklusion for Nederlandene var ikke helt klar. Da det ikke synles udelukket, at konklusionen også var baseret på misforståelser i Revisionsretten med hensyn til bl. a. gennemførelsen af told- og veterinærkontrollerne, blev der endnu en gang gjort rede for dette system med skrivelse nr. DA97/259 (jf. kopien i bilaget) af 14. august 1997. Indtil årsberetningen udkom - hvori der ikke synes at være taget hensyn til de nederlandske bemærkninger - har Revisionsretten ikke reageret herpå. I betragtning af ovenstående og Kommissionens svar på årsberetningen (jf. nedenfor) er der ikke foretaget yderligere. Nederlandene glæder sig over, at Kommissionen i sit svar på de af Revisionsretten konstaterede forhold lover at informere medlemsstaterne bedre og således behandle dem ens med hensyn til varer, der afvises i tredjelande, og som vender tilbage til EU. Nederlandene afventer den af Kommissionen bebudede UCLAF-undcrsogelsc, der vil blive gennemført i de pågældende medlemsstater i samarbejde med de kompetente myndigheder. For øvrigt henviser Revisionsretten i ovennævnte rapport til, at der ikke findes klare EU-bestemmelser for, hvordan partier, der vender tilbage til EU, skal behandles. I forbindelse med de i årsberetningen under punkt 5. 35. c) nævnte konstaterede forhold, der fremgik af en undersøgelse, som de nederlandske myndigheder havde gennemført på anmodning af Revisionsretten, og som vedrørte en eksporttransaktion foretaget af en nederlandsk virksomhed (hvor der stod ca. 0,1 mio. ECU i eksportrestitutioner på spil), har den ansvarlige udbetalende myndighed i mellemtiden iværksat en procedure med krav om tilbagebetaling over for den pågældende virksomhed. Punkt 6. 62 Kumulation og overlapning af støtte fra strukturfondene I punkt 6. 62 nævner RevLionsretten finansieringen af et projekt i Flevoland fra både EFRU og ESF. Revisionsretten har også fremført denne bemærkning i sin besøgsrapport vedrørende regionen Flevoland. I marts 1997 har Nederlandene reageret herpå med følgende skrivelse til Revisionsretten: Nyopførelsen af multiservicecentret er for 45% vedkommende finansieret af EFRU. Lejen, som årligt pålægges Centrum Vakopleiding som administrator af centret, er for nybygningens vedkommende baseret på etableringsomkostningerne netto, dvs. efter fradrag af bidraget fra EFRU. Det er pålagt Centrum Vakopleiding al udleje lokalerne til tredjemand til en leje, der mindst dækker udgifterne. Lejlighedsvis gennemføres der projekter i centret, som modtager ESF-støtte. Det er regionen Flevolands opfattelse, at der i et sådant tilfælde ikke er tale om dobbeltfinansiering. Kun den, der gennemfører et ESF-støttet projekt (i pågældende tilfælde cl kursus) modtager ESF-støtte. Hvis kurset ikke blev afholdt i multiservicecentret, men et andet sted, ville den, der gennemfører projektet, modtage den samme støtte. Nederlandene fastholder, at Revisionsretten ikke med rette kan betragte ESF-stotte tii organisatorer af kurser, der afholdes i multiservicecentret som dobbeltfmansiering. Punkt 6. 95 SMV-initiativet Ifølge Revisionsretten besværliggøres evalueringen af foranstaltningernes effekt, fordi de tal, der blev anvendt under programmeringen, ikke stemmer overens med antallet af SMV. Det undrer Nederlandene, at denne bemærkning fra Revisionsrettens side forst anføres nu. I den besøgsrapport, som regionen Flevoland har kommenteret tidligere, fandtes denne bemærkning ikke. Indikatorerne for programmets effekt vedrører især i beskæftigelsen bruttoregionalproduktet. Beskæftigelsen i regionen er også blevet anvendt som en vigtig indikator i samråd med Kommissionen. 1 programmet er antallet af SMV ikke et evalueringskriterium. Desuden bemærkes det, at der findes oplysninger om antallet af SMV i regionen Flevoland. Kvantitative oplysninger om tidsrummet inden SPD findes i programmeringsdokumentet, og tallene ajourføres hvert år. stigning på 15 000 jobs) og væksten i Flevoland (en 9. 9, 9. 14 og 9. 45 FlUF, PESCA og overensstemmelse med programmålene Revisionsretten konstaterer, at der med hensyn til det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) og EF-initiativet PESCA er tale om en vanskelig start og forsinket gennemførelse i Nederlandene (og i forskellige andre medlemsstater), i hvilken forbindelse udnyttelsesgraden af de disponible bevillinger var lav. Revisionsretten anfører endvidere, at den planlagte finansielle støtte fra FIUF for at nå målsætningerne i det flerårige udviklingsprogram (FUP) (sanering af fiskerflåden) helt klart var utilstrækkelig. 0. i I mellemtiden udfoldes der i Nederlandene store bestræbelser på at fremskynde udnyttelsen af støtten fra både FIUF og PESCA. Nederlandene er ikke enig med Revisionsretten i, at Nederlandenes saneringsforanstaltninger er utilstrækkelige. For det ligesom andre første skal der peges på, at den nederlandske saneringsordning medlemsstaters er frivillig. For det andet er den økonomiske situation for den nederlandske flåde af en sådan art, at fiskeriet generelt er omkostningsdækkende eller giver overskud. Bevilling af flere penge som led i FIUF-programmet fører ikke til større behov for sanering af fiskerikapaciteter. Nederlandene har gjort så meget som muligt for at få saneret. Med henblik herpå er der stillet yderligere nationale midler til rådighed i form af den "omstruktureringspakke", der blev aftalt med fiskerisektoren i begyndelsen af 1996. Disse midler er endnu ikke opbrugt, og den nederlandske regering er ved at drøfte en fortsættelse af saneringsforanstaltningerne med fiskerisektoren. Punkt 9. 30 Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer Revisionsretten konstaterer, at Kommissionens beretning om resultaterne af FUP ved udgangen af 1995 ikke indeholder ajourførte oplysninger om Italien og Nederlandene om ændringerne i deres fiskerflåde. Dette skyldes, at Kommissionen igennem længere tid ikke havde modtaget nogen oplysninger fra Nederlandene. I mellemtiden har Nederlandene fremsendt de pågældende oplysninger, og den nederlandske flådekapacitet er derfor nu ajourført. Slutbemærkning Nederlandene håber, at Kommissionen har fået tilstrækkelige oplysninger med dette brev, og vi er altid rede til at besvare eventuelle yderligere spørgsmål. Med venlig hilsen, For Nederlandenes faste repræsentant: Dr. J. H. Vries Finansattaché Bilag: 1 \%%> FINANSMINISTERIET TOLDSTYRELSEN Hr. H. E. Koning Formand for det almindelige revisorat Postboks 20015 2500 EA DEN HAAG Deres brev/ref. : 23. marts 1997/281R Vor réf. : DA97/259 Den Haag, 14. august 1997 Vedr. : Egne indtægter, kontrol af ægyptisk oksekød. Kære hr. Koning, Med ovennævnte brev har De sendt os Revisionsrettens beretning nr. Fil 117N/BM/FB WP97-301 af 26. februar 1997 i forbindelse med kontrollen af (gen-)indførslcn af oksekød fra Ægypten. Gennemgangen af denne beretning har desværre taget længere tid end normalt, og den giver os anledning til følgende bemærkninger: (gen-)indførslen af Indledning Revisionsrettens beretning indeholder resultaterne af den kontrol, der den 14. oktober 1996 skulle være gennemført hos de nederlandske told- og/eller veterinærmyndigheder i Vlissingen for at finde ud af, under hvilken toldprocedurer de nederlandske told- og veterinærmyndigheder havde anbragt frossent oksekød af fællesskabsoprindelse, som blev afvist af Ægypten mellem 1993 og 1996, og hvordan kontrollen heraf var gennemført. Den 14. oktober 1996 har der imidlertid ikke været gennemført en kontrol hos de nederlandske told- og/eller veterinærmyndigheder. Der var ganske vist planer om et kontrolbesøg af Revisionsretten fra 4. -8. november 1996 i Nederlandene, men det blev fastsat, at denne kontrol kun skulle foretages den 4. november. I tidsrummet forud for kontrollen har de nederlandske myndigheder et par gange anført, at der var brug for detaljerede oplysninger for at kunne gennemføre en velorganiseret kontrol, da der i toldstedet i Vlissingen ikke mere fandtes materiale om den pågældende kontrolperiode. Dette skyldes især den centraliserede arkivering i told og skat i Apeldoorn. Til besøget den 4. november har Revisionsretten kun givet detaljerede oplysninger for et skibs vedkomir mdc, som toldvæsenet forelagde under kontrolbesøget. Da Revisionsretten ikke ønskede at give oplysninger om andre partier i forvejen, blev kontrollen afsluttet den 4. november på grund af manglende materiale. Det blev dog aftalt, at Revisionsretten skulle fremsende nærmere oplysninger om de andre partier, der skulle kontrolleres. Først den 8. januar 1997 modtog Finansministeriet gennem det almindelige revisorat Revisionsrettens skrivelse nr. BM/FB/F10765N1 af 5. november 1996. Den 17. februar 1997 stillede de nederlandske myndigheder en sagsmappe med dokumenter for Revisionsretten. Derefter modtog de nederlandske myndigheder kontrolrapporten af 19. februar 1997. til rådighed •tzi Det fremgår ikke klart af ovenstående, hvad rapporten helt nøjagtigt sigter til, hvorfor det er meget vanskeligt at reagere på den. Desuden er det uklart, i hvilket omfang Revisionsretten har faet kendskab til og/eller har taget hensyn til det materiale, der blev fremsendt den 17. februar 1997. I betragtning af den tid, der er gået mellem fremsendelsen af de nærmere oplysninger og datoen for rapporten, går vi ud fra, at der ikke er taget hensyn til materialet. i overensstemmelse med erfaringerne fra Vi har undret os over hele sagsbehandlingen i forbindelse med denne kontrol, som ikke tidligere kontroller. De generelle er konklusioner, som drages på grundlag af en meget begrænset kontrol, anser vi derfor også for uforståelig og i det mindste utilstrækkelig begrundet. Da vi desuden har det indtryk, at der ikke er tilstrækkelig klarhed omkring den praktiske anvendelse af fællesskabsretten i Nederlandene, anføres i det følgende en kortfattet redegørelse herfor. Til slut tages der stilling til de specifikke konstaterede forhold i beretningen. Til forskel fra det, som Revisionsretten åbenbart mener, vil vi desuden gerne gøre opmærksom på, at det ikke er myndighederne, men de poster, der er involveret i et bestemt parti varer, der skal anbringe dem under en toldprocedure. II. De proceduremæssige bestemmelser i forordning (EØF) nr. 3665/87; toldkontrol; veterinærkontrol. forordning retten indeholder bl. a. bestemmelser om, hvornår Denne til eksportrestitutioner for landbrugsprodukter opstår. For så vidt som det er af betydning for denne kontrol, nævnes følgende: a. Restitutionen udbetales kun på anmodning fra eksportøren, der indgiver en angivelse herom (artikel 47 og 3). b. Der ydes ingen restitution, når produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet, og hvis disse produkter er bestemt til konsum, når deres anvendelse til dette formål er udelukket eller i betydelig grad forringet (artikel 13). c. Dagen for antagelsen lægges til grund ved bestemmelsen af mængden af det udførte produkt, dets art og egenskaber (artikel 3, stk. 4). d. Produkterne skal senest inden 60 dage have forladt Fællesskabets toldområde i uforandret stand (artikel 4, stk. 1 ). e. Hvis varerne udføres ad søvejen, ydes restitutionen først, når det er bevist, at befordringen sker direkte til en havn i det angivne tredjelande, eller hvis en havn anlobes inden for EU's toldområde og det bevises, at varerne atter er udført inden for en frist på 28 dage (ved omladning), eller der er afgivet en erklæring om, at produkterne ikke er omladet dér (artikel 6a). Efter de nederlandske myndigheders opfattelse omhandler denne artikel ikke produkter, der kommer tilbage til EU fra et tredjeland. f. For ydelse af differentieret restitution gælder desuden, at produktet skal være indført i uforandret stand til det angivne tredjeland senest 12 måneder efter antagelsen af udførselsangivelsen (artikel 17). I uforandret stand betyder i denne forbindelse, at der ikke på nogen måde er sket en forarbejdning (artikel 17, stk. 2). 11. 2 Toldkontrol I medfør af forordning (EØF) nr. 386/90 gennemfører toldvæsenet kontrol ved udførsel af landbrugsprodukter, som der søges om landbrugsrestitution til. Der foretages kontrol af udførselsangivelsen (sort, vægt, sund handelskvalitet) og af, om produkterne forlader I 24 Fællesskabets toldområde i uforandret stand (ved hjælp af kontroleksemplar T5). Toldvæsenet gennemfører ikke kontrol med indførslen til tredjelandet. Eksportøren er forpligtet til at føre bevis for indførsel til det angivne (eller ændrede ) tredjeland over for det udbetalende organ, der behandler ansøgningen om restitution (i dette tilfælde producentsammenslutningen for kvæg, kød og æg). Det udbetalende organ vurderer den forelagte dokumentation og kan lade en kontrol gennemføre i bestemmelseslandet. /a** Når fællesskabsvarer udføres, mister de deres toldmæssige status som sådanne i henhold til artikel 4, stk. 8 i EF-toldkodeksen (forordning (EØF) nr. 2913/92). Hvis sådanne varer vender tilbage til Fællesskabets toldområde, undergives de toldtilsyn som omhandlet i toldkodeksens artikel 37. Dette betyder i almindelighed, at der føres tilsyn med deres status under toldoplag eller forsendelse. Hvis de tilbagesendte varer skulle overgå til frit forbrug, udvides foranstaltningerne yderligere som anført i artikel 844 i forordningen om gennemførelsesbestemmelser for EF-toldkodeksen (forordning (EØF) nr. 2454/93). II. 3 Veterinærkontrol I det følgende behandles generelt praksis i Rijksdienst voor de keuring van vee en vlees (RVV) (= statens kvæg- og kødkontrol) med hensyn til partier af animalske produkter, der som et i EU frit omsætteligt parti sendes til et tredjeland og vender tilbage til Fællesskabet derfra. Det drejer sig især i den forbindelse om behandlingen af både varer, der sendes tilbage og transporteres videre til tredjelande, som tilbagevendende varer, der genindføres i en EU-medlemsstat. Udgangspunkterne i denne praksis er, at: * de fra medlemsstater til tredjelande udførte partier af animalske produkter skal opfylde kravene i gældende EF-lovgivning for det pågældende produkt * hvis bestemmelsen for det tilbagevendende parti varer er en EU- medlemsstat, skal veterinære risici undgås * hvis bestemmelsen for et tilbagevendende parti varer er el tredjeland, og hvis der er fare til stede for menneskers og dyrs sundhed, afvises partiet og destrueres. ind i Fællesskabet. Tilbagevendende partier, der føres videre til i overensstemmelse med direktiv 90/675/EØF om fastsættelse af RVV handler tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der principperne for tredjelande, føres behandles, som om de var animalske produkter i transittrafik (fra et tredjeland til et andet tredjeland). Tilbagevendende partier, som har Nederlandene eller en anden EU- medlemsstat som bestemmelsesland, behandles, som om det var animalske produkter fra et tredjeland. De nederlandske told- og veterinærmyndigheder har aftalt, at toldmyndighederne underretter RVV i tilfælde af tilbagevendende partier af animalske produkter. Importøren skal frembyde det tilbagevendende parti for embedsdyrlægen i grænsekontrolstedet sammen med et såkaldt grænsepassagedokument i henhold til Kommissionens beslutning 93/13/EØF om procedurerne af (jf. model i bilag B til beslutningen) samt de medfølgende tredjelandsprodukter veterinære certifikater/dokumenter. Importøren skal angive bestemmelseslandet for det pågældende parti på grænsepassagedokumentet. Alt efter bestemmelseslandet finder forskellige procedurer anvendelse. for EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol A. Tredjeland som bestemmelsesland Hvis partiet er bestemt for et tredjeland, følger embedsdyrlægen den almindelige praksis for partier med oprindelse i et tredjeland og med et tredjeland som bestemmelsesland i overensstemmelse med de pågældende bestemmelser i direktiv 90/675/EØF. Det drejer sig især om artikel 7 og 12 i det pågældende direktiv, som der er gjort nærmere rede for i Kommissionens beslutning 93/14/EØF om nærmere regler for veterinærkontrol af tredjelandsprodukter på frilager, i frizoner og på toldoplag samt under transport fra et tredjeland til et andet gennem Fællesskabet. Dette betyder bl. a. , at der kontrolleres, om der er overensstemmelse mellem produktmængden og de ledsagende dokumenter. I tilfælde af midlertidig oplagring skal dette foregå adskilt fra produkter, der er bestemt til at overgå til forbrug på EU's område. Dette betyder oplag på frilager med toldforsegling. Ved siden at toldvæsenets almindelige gældende ordninger for åbning og forsegling af disse oplag fører RVV tilsyn under anbringelsen, oplagringen og fraførslen i frysehusene og i rummene i frysehusene. Det er ikke nødvendigt at foretage en fysisk kontrol af sådanne partier i henhold til EF-lovgivningen. Der er heller ikke behov for et nyt sundhedscertifikat til transporten til et andet tredjeland. Hvis der næres mistanke om uregelmæssigheder til partiet af animalske produkter, gennemfører embedsdyrlægen i kontrolstedet ved den ydre grænse en fysisk kontrol, eventuelt suppleret med laboratorieundersøgelser. *r B. EU-medlemsstat som bestemmelsesland Returvarer med en EU-medlemsstat som bestemmelsesland, uanset om det er Nederlandene eller ej, behandles som om det var produkter med tredjelandestatus. Disse animalske produkter skal ved genindførsel i EF opfylde Fællesskabets krav til indførsel af de pågældende varer til Fællesskabet eller EF-bestemmelseslandets særlige kontrolbestemmelser. Embedsdyrlægen kontrollerer partiets bestemmelsesland ved hjælp af de ledsagende dokumenter og grænsepassagedokumentet. Det skal fremgå af dokumentkontrollen, at partiet i sin tid er befordret til tredjelandet som frit afsætteligt animalsk produkt. Embedsdyrlægen kontrollerer, om der er overensstemmelse mellem partiet og de tilhørende dokumenter. Desuden skal embedsdyrlægen være opmærksom på, at kolliene skal være mærket, uåbnet og ubeskadiget, at de er forsynet med de krævede (EU-) varemærker (hvis de er foreskrevet for de pågældende produkter), og at containeren er plomberet myndighederne i oprindelseslandet, hvis der er tale om produkter, der ikke er emballeret enkeltvis. Ved en fysisk kontrol af partiet afgør embedsdyrlægen, om det opfylder gældende EF-lovgivning. På grundlag af disse kontroller træffer embedsdyrlægen en beslutning om, hvorvidt partiet skal have adgang til EU-toldområdet. Partiet afvises, hvis det ikke opfylder de stillede krav. Hvis kontakt med anden medlemsstat, bestemmelseslandet veterinærmyndighederne i den pågældende medlemsstat for at få kontrolbetingelserne for hvert parti at vide. I overensstemmelse med disse betingelser kontrolleres partiet, og hvis betingelserne opfyldes, får det adgang til EU's toldområde med den pågældende medlemsstat som bestemmelsesland. Veterinærmyndighederne i EF-bestemmelseslandet underrettes om afsendelsestidspunktet for partiet. Derefter kontrolleres det, om partiet faktisk også er ankommet til EF-bestemmelseslandet. Partiet afvises, hvis de stillede betingelser ikke er opfyldt. tages der en er C. Konklusion Revisionsrettens inspektører konstaterer, at da kødet er af fællesskabsoprindelse og gennemgik en fuldstændig veterinærkontrol ved den første udførsel, fandt der ingen ny kontrol sted til trods for de ægyptiske myndigheders begrundelse for afvisningen. Samtidig konkluderer de, at det på grund af den manglende veterinærkontrol er umuligt at afgive en erklæring om de genudførte produkters sundhedstilstand. Under henvisning til ovenstående er de nederlandske myndigheder af den opfattelse, at det i henhold til fællesskabsretten ikke er nødvendigt at gennemføre veterinærkontrol med henblik på udstedelse af et sundhedscertifikat for partier oksekød af fællesskabsoprindelse, der vender tilbage fra Ægypten og derefter oplagres i transit på et frilager med to Id forsegling. Man kan derfor ikke gå ind for Revisionsrettens inspektørers inspektion. III. Indførsel af frossent kød, såkaldte returvarer, ad søvejen 111. 1 Fortoldning Alle søgående skibe, som anløber nederlandsk havn, fortoldes. Ved fortoldningen skelnes der umiddelbart mellem indførte fællesskabsvarer og ikke-fællcsskabsvarer. For ikke-fællesskabsvarer, som skal losses, udfyldes tolddokument nr. 11. Blandt de i tolddokument 11 anførte varer kan der være varer, som i forvejen er udført fra EU, de såkaldte returvarer. Dette anføres normalt i tolddokument nr. 11. Desuden hænder det, at der for returvarer indgives en forudgående anmeldelse. Hvis returvaren er et animalsk produkt, bliver det anført som ikke EU-konformt. Toldvæsenet tillægger produktet i 2? særlig opmærksomhed, og der tilkaldes en dyrlæge. 111. 2 Losning. Hvis det drejer sig om animalske produkter, underkastes returvarerne en skærpet kontrol ved losningen. I den forbindelse skal der skelnes mellem stykgodspartier og partier ladet i containere. Den skærpede kontrol er nemlig kun mulig, hvis emballeringen kan tages i øjesyn. Den skærpede kontrol er rettet mod varernes mængde, varemærke, numre og oprindelse. På visse steder sker oplagringen umiddelbart efter losningen på en oplagringsplads (frysehus). På andre steder skal der tilbagelægges en kort strækning til frysehuset, da det ikke er alle frysehuse, der ligger i umiddelbar nærhed af aflæsningsstedet. 111. 3 Oplagring Oplagring af frosne varer plejer at ske i frysehuse. Disse frysehuse har toldstatus. For de tilbagevendende partier kød sker oplagringen på toldoplag, hvor der i betragtning af risikoen er en strengere overvågen fra myndighedernes side. i frysehuse sker med I. M. -7-dokumenter eller ved registrering hos Oplagring toldvæsenet. Ved oplagring finder der regelmæssigt fysiske kontroller sted, som registreres. Ved kontrollerne anvendes desuden oplysninger fra eksterne instanser, som handler på den afgiftspligtiges vegne ved forsendelser, som f. eks. notater om mængde og vægt. II 1. 4 Kontrol under oplagringen Under oplagringen udføres kontrollen ved hjælp af dokumenter og virksomhedens fortegnelser over partier. I modsætning til Revisionsrettens bemærkninger i dens årsberetning er det altså helt klart, at der gøres brug af lagerregnskaber. 1 betragtning al ovenstående er der ingen fordel ved, at toldvæsenet selv fører et regnskab, og der er desuden heller ikke pligt til det i henhold til EF-toldkodeksen samt bilag. Myndighederne fører tilsyn med alle toldoplag (frysehuse) i det tidsrum, der arbejdes dér. Når der ikke arbejdes i toldoplaget, er adgangsdørene aflåst af myndighederne. Myndighedernes tilsyn med frysehusene kan under alle omstændigheder betegnes som et permanent tilsyn, da der altid er toldembedsmænd til stede. Ikke EU-konforme animalske produkter underkastes en meget streng kontrol. Dette betyder bl. a. , at sådanne produkter skal oplagres i særligt dertil indrettede rum. Disse rum med animalske produkter aflåses, når der ikke arbejdes dér, og myndighederne fører tilsyn med dem, når der udføres arbejde dér. Statens kvæg- og kødkontrol (RVV) fører også tilsyn under oplagringen. 111. 5 Forarbejdning af oplagrede varer Anmodninger om forarbejdning af animalske produkter behandles aldrig uden forudgående samtykke fra RVV. Hvis der gives tilladelse til forarbejdningen, sker denne under permanent tilsyn fra toldvæsenet. 1 sådanne tilfælde føres der desuden tilsyn af til rejst personale fra RVV: 111. 6 Fraførsel Fraførsel af varer fra frysehuse foregår altid med TI-dokumenter. Ved fraførslen foretager myndighederne altid en kontrol, og der føres bog herover samt af resultaterne af kontrollen. 111. 7 Kontrol ved afskibning (2-9 På steder, hvor der er behov for det, foretages der efter lastning og afskibning en manifestkontrol af det udgående skib. Samtidig følges afviklingsproceduren for de pågældende TI-dokumenter nøje. IV. Særlige bemærkninger vedrørende beretningen IV. 1 Toldkontrol ( So I punkt 2 fremsætter Revisionsretten en række bemærkninger om den i Nederlandene udførte toldkontrol. I litra a) konstaterer Revisionsretten, at varerne trods deres fællesskabsoprindelse behandles som TI-varer. Åbenbart anser Revisionsretten dette for at være forkert. I henhold til de pågældende fællesskabsbestemmelser (jf. især artikel 4, stk. 8 i EF- toldkodeksen) skal efter vor opfattelse varer, der er udført, behandles som TI-varer, når det drejer sig om varer, der er ydet restitution for (jf. også punkt IV. 2 i det følgende). Uden nærmere begrundelse er denne bemærkning fra Revisionsretten derfor også uforståelig. I litra b) anfører Revisionsretten, at toldvæsenet ikke fører tilsyn med de oplagrede varer, og at der ikke føres lagerregnskab. Det fremgår af det under punkt II ovenfor nævnte, at denne bemærkning/ er uforståelig uden en nærmere redegørelse. I litra c) anfører Revisionsretten, at der ikke lindes nogen procedure til afvikling af toldtransportdokumenter, der kan sikre den fuldstændige genudførsel. Denne konklusion er efter vor opfattelse ikke korrekt, for afviklingsproceduren er jo fastsat udførligt i EF- toldkodeksen og gennemførelsesforordningen hertil. Uden nærmere begrundelse er også denne bemærkning uforståelig. I litra d) anfører Revisionsretten, at varerne blev udført med et TI-dokument, og at de ikke blev underkastet særlige kontrolforanstaltninger. Som det allerede fremgår af det foregående, kan der ikke drages anden konklusion, end at varerne har mistet deres EF- toldstatus, så at forsendelsen udelukkende kan foregå sammen med et TI-dokument. Desuden er det helt klart, at der udføres kontrol under oplagringen. Derfor er også disse bemærkninger uforståelige uden en nærmere redegørelse. IV. 2. Eksporttransaktion udført af firmaet BONIS International NV Indledende bemærkninger. Med en skrivelse af 11. marts 1996 (réf. nr. BMIF10145N1) anmodede Revisionsretten Nederlandene om at fremsende oplysninger om selskabet BONIS International NV i Vlijmen, der havde eksporteret et parti oksekød til Ægypten. Revisionsretten var underrettet om, at dette parti var afvist i Ægypten og transporteret til Antwerpen. Nederlandene blev anmodet om at undersøge nærmere, hvor dette parti var blevet af (jf. ovennævnte skrivelse). Som regel udfører Nederlandene ikke kontrol på anmodning fra Revisionsretten. Da der måske alligevel kunne være tale om en uregelmæssighed, blev der gjort en undtagelse fra denne regel. Den 21. maj 1996 har den almindelige inspektionstjeneste (AID) foretaget en kort kontrol af det nævnte partis definitive bestemmelsessted. Koordinationskontoret i landbrugsministeriet til Revisionsretten med skrivelse nr. iz/961229 af 16. juni 1996. Under de indledende telefonsamtaler mellem koordinationskontoret og Revisionsretten om besøget i november 1996 er der adskillige gange udtrykkeligt blevet spurgt, om der var en sammenhæng mellem besøget i toldstedet Vlissingen vedrørende det fra Ægypten tilbagevendende oksekød og rapporten om BONIS. Hver gang har Revisionsretten benægtet, at der fandtes en sådan sammenhæng. Det skal bemærkes, at AID-rapporten indeholder svar på de af Revisionsretten stillede spørgsmål om det endelige bestemmelsesland for det tilbagevendende parti oksekød, nemlig at dette kød til sidst blev sendt til Irak. Der var imidlertid ikke tale om en systematisk kontrol af de nederlandske myndigheders og de veterinære tjenesters praksis, lul række løse citater fra telefonsamtaler i "de afsluttende bemærkninger" kan efter vor opfattelse heller ikke opfattes som sådan. Dette fremgår også klart af det forhold, at resultaterne af denne kontrol rapporten med sendte inspektøren ikke lader disse citater spille nogen rolle i sin endelige vurdering af det pågældende partis restitutionsberettigelse. I den nu foreliggende beretning om de af Revisionsretten konstaterede forhold synes AID-rapporten om BONIS imidlertid at være den vigtigste kilde til konklusionerne af praksis i det nederlandske toldvæsen og RVV. Nederlandene beklager, at Revisionsretten har behandlet BONIS-rapporten på denne måde. Bemærkninger til BONIS-sagen. De konstaterede forhold i forbindelse med BONIS-sagen som anført i beretningen giver os anledning til at fremsætte nedenstående bemærkninger. Det konstateres, at Revisionsrettens inspektørers fremstilling indeholder en række faktiske urigtigheder. Det hedder i rapporten, at "disse eksportvarer" blev afvist af de ægyptiske sundhedsmyndigheder på grund af dårlig kvalitet. Det kan ikke på grundlag af den almindelige inspektionstjenestes kontrolrapport over virksomhedskontrollen (kode 75. 20. 91) konkluderes, at de ægyptiske sundhedsmyndigheder har afvist disse eksportvarer på grund af dårlig kvalitet. På den ene side anføres det, at en del af partiet skulle være kasseret på grund af en "bakteriologisk defekt". På den anden side skulle en for lav procentdel magert kød i partiet have været årsagen til afvisning af en del af partiet. Årsagen til afvisningen står derfor ikke fast. Generelt skal det her anføres, at der i forbindelse med indførsel af oksekød til Ægypten gentagne gange er problemer omkring forholdet mellem magert og fedt kød. Denne problematik er kendt i Europa- Kommissionen. Det antydes desuden i beretningen, at det er hele partiet, der er blevet afvist. I virkeligheden er kun en del af partiet vendt tilbage, nemlig 84 000 kg af i alt godt 344 000 kg (netto). Det hedder i beretningen, at varerne er genindført i Fællesskabet. Der er imidlertid ikke tale om genindførsel i EU, og der er lige så lidt gjort anvendelse af proceduren for returvarer. En del af det oprindeligt udførte parti er fysisk vendt tilbage til Europa, oplagret i transit i et frysehus i Vlissingen og derefter transporteret til Irak. Desuden er partiet ikke losset i Vlissingen, men i Antwerpen. Derefter er transporten foregået med lastbil til det nævnte frysehus i Vlissingen. Inspektørerne siger i rapporten, at varernes status ikke kunne kontrolleres under told- og veterinærkontrollerne, mens varerne var oplagret, og på tidspunktet for den endelige eksport, fordi der ikke var gennemført en fysisk kontrol (optælling, kvalitetskontrol). I det ovenstående er der givet en bred beskrivelse af de procedurer, der anvendes, når udførte varer returneres til Fællesskabets toldområde. Disse procedurer er baseret på fællesskabsbestemmelser på told- og veterinærområdet, og de er blevet fulgt i del pågældende tilfælde. Inspektørerne anfører, at de nederlandske veterinærmyndigheder havde udstedt den veterinære eksportlicens mod forevisning af den oprindelige licens, der var udstedt i Belgien ved eksporten til Ægypten. Som anført ovenfor kræves der ikke en sådan licens for den videre transport til Irak i henhold til gældende fællesskabsret. Det oprindelige sundhedseertilikat, som er udstedt for eksporten til Ægypten, er ikke udstedt af de belgiske, men af de nederlandske veterinærmyndigheder. A^ V. ) Ifølge inspektørerne har de nederlandske kontrolmyndigheder konstateret forskellige uregelmæssigheder, bl. a. at det nederlandske sundhedscertifikat er udstedt til oksekød, som endeligt skulle eksporteres til Jordan, og ikke til Irak. I de nederlandske kontrolmyndigheders faktisk, at myndighederne i Irak i november 1994 tilsyneladende accepterede et sundhedscertifikat, som var udstedt for eksport til Ægypten. Ovenfor er der allerede gjort rede for, at der ikke blev stillet krav om et nyt sundhedscertifikat for transporten til Irak. Der er derfor ikke tale om en uregelmæssighed. rapport konstateres det I forbindelse med bemærkningerne i Revisionsrettens beretning om, at der i dokumenterne var anført andre transportskibe, andre aftagere og andre datoer end dem på de sedler, der var påklæbet de reemballerede kolli, skal der anføres følgende: Naturligvis medfører transporten til et andet tredjeland, at der bliver andre aftagere og transportskibe, og at der kommer nye datoer på sedlerne ved reemballeringen. I denne forbindelse skal det understreges, at reemballeringen af den tilbagevendende del af partiet i det pågældende tilfælde er sket under tilsyn af det nederlandske toldvæsen og de nederlandske veterinærmyndigheder. Inspektørerne konkluderer, at det ligger fast, at de nederlandske myndigheder ikke har gennemført kontrol af identiteten og kvaliteten af de varer, der blev udført til Irak. Denne konklusion kan de nederlandske myndigheder ikke acceptere. De nederlandske told- og veterinærmyndigheder har for disse varer, der befandt sig i transit, udført de kontroller, som kræves i henhold til fællesskabsbestemmelserne. Det drejer sig her om toldopsyn med identiteten under toldoplaget og forsendelsen. Veterinærmæssigt drejer det sig om kontrollen af dokumenterne og overensstemmelsen (i dette tilfælde foretaget af de belgiske veterinærmyndigheder i toldkontrollen ved den ydre grænse i Antwerpen, hvor varerne blev losset) og veterinærmyndighedernes tilsyn under toldoplaget. Der er ovenfor gjort mere detaljeret rede for disse procedurer. Endelig konkluderer inspektørerne, at de hævdede mangler i det kontrolsystem, der er anvendt på disse varer, medfører, at der under den endelige eksport kunne være modtaget uberettigede fordele for disse varer. Som følge heraf skulle de nederlandske myndigheder kræve de restitutioner tilbagebetalt, der er udbetalt til firmaet BONIS. Fra vor side er det under henvisning til de eksisterende procedurer blevet begrundet, hvorfor de nederlandske myndigheder mener, at der ikke er tale om mangler i kontrolsystemet. Med venlig hilsen (sign. ) STATSSEKRETÆREN FOR FINANSIELLE ANLIGGENDER, W. A. Vermeend. MINISTEREN FOR LANDBRUG, NATURFORVALTNING OG FISKERI (sign. ) J. J. van Aartsen Å\ PORTUGAL PORTUGAL SVAR PÅ EUROPA-KOMMISSIONENS SKRIVELSE NR. 573 BEMÆRKNINGER TIL REVISIONSRETTENS BERETNING FOR 1996 Som anmodet om i Europa-Kommissionens (GD XIX's) skrivelse nr. 573 af 22. januar 1998 skal vi informere Dem om følgende: BIND I - ÅRSBERETNING FOR REGNSKABSÅRET 1996 Kapitel 1 - Egne indtægter PUNKT 1. 52 Revisionsretten bemærker, at kontrollen af de økonomiske betingelser, der kræves med henblik på aktiv forædling, udføres på lokalt plan og ikke på centralt plan, som det burde være tilfældet. For at gøre kontrollen af de økonomiske betingelser, der kræves af virksomhederne, mere objektiv, er en undersøgelse i gang vedrørende indgåelse af samarbejdsaftaler med de ministerier, der er bedst placeret i henseende til generelle markedsvilkår, omfanget af i henseende til kvalitet og tekniske varer til rådighed inden for EU, forskelle specifikationer mellem EU-varer og ikkc-EU-varer samt løbende priser. PUNKT 1. 60 Revisionsretten bemærker, at udbyttesatserne i Portugal ikke kontrolleres efterfølgende af toldvæsenet. Til styrkelse af de foranstaltninger, toldvæsenet allerede har truffet på dette område, er Generaldirektoratet for Told og Punktafgifter i øjeblikket ved at undersøge en procedure for kontrol, der skal gennemføres med ordningen for bekæmpelse og forfølgelse af svig med henblik på at evaluere de udbyttesatser, der anføres i forbindelse med akti\ forædling, hver gang toldvæsenet har vanskeligheder med at gennemføre en såd-m kontrol. ur Kapitel 3 - Markedsordninger - Vegetabilske produkter PUNKT 3. 29 Revisionsretten bemærker, at det statistiske grundlag for den oprindelige beregning af basisarealerne og udbytterne ikke er fuldt ud tilfredsstillende. Vi erkender, at Revisionsrettens bemærkning er korrekt og kan også medgive, at margenen mellem det nationale basisareal og det samlede areal, som en anmodning om støtte i Portugal vedrører, synes at være bred i sammenligning med de andre medlemsstater, hvilket vi har følgende forklaring på: 1. Mellem produktionsåret 1993/94 og produktionsåret 1995/96 indsnævredes margenen med 6%. Dette er en normal udvikling, der må ses i direkte tilknytning til det forhold, at antallet af støttemodtagende producenter stiger fra år til år. 2. Hvis tallene for produktionsåret 1996/97 lægges til disse tal, kan man forstå, at del samlede areal, hvortil der blev anmodet om støtte i produktionsåret 1996/97, androg 892 923 ha, hvorved margenen kommer op på 15%. 3. Det nationale basisareal, der udgør 1 054 000 ha, er inddelt som fastsat i forordning (EF) nr. 1300/96 af 5. juli 1996. På fastlandet har vi 808 300 ha ikke-kunstvandcl jord og 235 400 ha, der kunstvandes. 4. Selv om det samlede areal, der modtager støtte, i produktionsåret 1996/97 var endnu mindre end det nationale basisareal, fandt der en overskridelse sted af det kunstvandede areal på fastlandet, og man måtte benytte følgende fordelingssatser opdelt som folger: Den almindelige ordning Majsprodukter - 5. 02% Den almindelige ordning Den forenklede ordning Producenter af kunstvandede afgrøder - 47,78% Producenter af kunstvandede afgrøder - 16,73% \tf- 5. De anvendte fordelingssatsers høje niveau viser, at der ikke er nogen risiko hverken for, at basisarealet ansættes for højt eller for skjulte overskridelser som anført i Revisionsrettens beretning. 6. Endelig blev det nationale basisareal i produktionsåret 1996/97 reduceret til 1 040 810 ha, eftersom 13 214 ha blev henført under den særlige reserve for lagertæthed. PUNKT 3. 46 Revisionsretten bemærker, at databasen og det alfanumeriske system endnu ikke var tilstrækkeligt udviklet i Portugal ved udgangen af 1996, hvilket umuliggør en effektiv administrativ kontrol såsom krydskontrol. Revisionsrettens bemærkning med hensyn til Portugal vedrører identificeringen af parceller. Som Kommissionen har anført blev ordningen i 1996 benyttet i Portugal i de 49 vigtigste "concelhos" (distrikter) og overalt i 1997. 13) Kapitel 4 - Markedsordninger - Animalske produkter PUNKT 4. 45 Revisionsretten bemærker, at de af IACS fastsatte frister ikke blev overholdt i Portugal og andre medlemsstater. Alle de faciliteter, der kræves af IACS, er blevet indført. Den sidste (et alfanumerisk system til identificering af landbrugsparceller) er for nylig blevet operationel. PUNKT 4. 49 Revisionsretten bemærker, at store producenter i Portugal har de krævede registre, mens mindre producenter stadig har vanskeligheder på dette område. I Portugal blev kravet om at føre kvægregistre i henhold til forordning (EØF) nr. 3887/92 opfyldt uden noget grundlag i den nationale lovgivning indtil december 1996, da offentliggørelsen af lovdekret nr. 245/96 skabte et sæt af regler for dets gennemførelse. Det viste sig imidlertid, at den efterfølgende offentliggørelse af forordning (EF) nr. 820/97 fjernede visse faseforskydninger i de nationale regler, som derfor må opdateres mens man afventer deres gennemførelse nårsomhelst. Under alle omstændigheder er dette register som landbrugsvirksomheder, hvilket ikke har medført nogen problemer. Det samme kan ikke siges om de mindre producenter, der dominerer i visse regioner, og hvis sociokulturelle situation desværre sandsynligvis kraftigt vil begrænse muligheden for, at de forer indført på gårde, der allerede er organiseret faktisk blevet m opdaterede registre i den foreskrevne form. De relevante nationale myndigheder bestræber sig imidlertid på at skabe betingelser, hvorunder disse vanskeligheder kan overvindes. PUNKT 4. 58 Revisionsretten bemærker, at dyr over to år er blevet talt som 0,6 storkreatur'enhed i stedet for 1 storkreaturenhed som fastsat i forordningen. Situationen var som beskrevet indtil 1996 inklusive, da fejlen blev opdaget. Den blev korrigeret fra posteringerne for 1997. De relevante nationale myndigheder håber at være i stand til snart at fremkomme med korrektionerne til de tal (for antal producenter, dyr og ukorrekte betalinger), der var følgen af denne fejl i beregningen af storkreaturenheder (standarddyr) i forbindelse med betalinger for posteringerne fra 1993 til 1996. PUNKT 4. 74 Revisionsretten bemærker, al kontrollen i Portugal af de to destruktionsanstalter, hvor der blev aflagt besøg, ikke fungerede effektivt. i de De skridt, der anses for nødvendige for at korrigere de konstaterede mangler, er blevet truffet for gennemførelsen af kontrollen. Kontrollen fungerer nu inden for de foreskrevne og anbefalede normer. landbrugsdirektorater, hvis teknikere er ansvarlige regionale m Kapitel 7 - Den Europæiske Socialfond PUNKT 7. 17 Revisionsretten bemærker, at overvågningsudvalgene i Portugal hovedsagelig består af offentligt ansatte, selv om nationale repræsentanter har meddelt Kommissionen, at de var villige til at øge antallet af andre deltagere fremover. 1. Selv om arbejdsmarkedets parter ikke sædvanligvis deltager i overvågningsudvalgene for operationelle foranstaltninger, deltager de i overvågningsudvalgene for EU- initiati verne ADAPT og Employment (beskæftigelse). De har også et møde med ESF's koordineringsudvalg hver anden måned, er medlemmer af bestyrelsen af IEFP (Instituto de Emprego e Formaçao Profissional - institut for beskæftigelse og erhvervsuddannelse) og har sæde i Det Økonomiske og Sociale Råd (CES). 2. Det føles også, at det forhold, at visse repræsentanter for arbejdsmarkedets parter samtidig tilbyder uddannelseskurser og -forløb burde betyde, at de ikke kun anses for at deltage i udvalgene på en fuldstændig uafhængig måde. PUNKT 7. 27 Revisionsretten bemærker, at SMV i Portugal ikke opfylder kravet om at medfinansiere uddannelsesforanstaltninger finansieret af ESF. Dertil har vi følgende kommentarer: 1. Finansieringen af de uddannelsesforanstaltninger, der blev gennemført fra 1994 til 1996, var reguleret af artikel 7 i portugisisk retsakt nr. 15/94 af 6. juli 1994. Det fremgik af denne, at alle støttemodtagere skulle bidrage til gennemførelsen af foranstaltningerne til satser på fra 2,5% til 15%, afhængigt af deres størrelse og mål og typen af elever. Det var imidlertid fortsat muligt at stå uden for den fælles bidragsordning, hvor der var særlige regler om uddannelsesdelprogrammer for særlige sektorer. Vi skal imidlertid understrege, IH o at alle programmer, delprogrammer og foranstaltninger var resultatet af direkte forhandlinger mellem de nationale myndigheder og Europa-Kommissionen. I øvrigt var kravet i artikel 5, stk. 3, i forordning nr. 2084/93 om "virksomheder, hvis ansatte (. ) er i stand til at tage del i uddannelsesforanstaltninger" for at finansiere en del af omkostningerne udtrykkeligt fastsat i portugisisk retsakt nr. 15/94. 2. Det hedder i den gældende nationale lov om dette spørgsmål (portugisisk retsakt nr. 15/96 af 26. november 1996), i forbindelse med private bidrag, at: "Private bidrag fra de støtteberettigede virksomheder skal være lig med det vederlag, som de ansatte, der uddannes, er berettigede til, i forbindelse med ordninger, som skal gennemføres indenfor normal arbejdstid, kan bidraget indskrænkes beløbsmæssigt og under omstændigheder, som skal fastsættes i en normgivende udtalelse fra ministeren for uddannelse og beskæftigelse på grundlag af kriterierne for størrelsen af det pågældende organ og uddannelsesforanstaltningernes art. 3. Vi har således ikke blot konstateret, at kravet om at bidrage opfyldes, men også at bidragene varierer alt afhængigt af hvilken virksomhed der er støttemodtager og hvordan uddannelsen gennemføres. 4. Reformen af den nationale lovgivning om ESF-lbranstaltninger i Portugal, der blev gennemført i slutningen af 1996, har givet SMV lettere adgang til ESF på bekostning af større virksomheder såsom banker. Specielt er der iværksat et pilotuddannelsesprogram for SMV med henblik på at inkorporere unge kandidater i sådanne virksomheder, og det fællesskabsinitiativ for SMV, som allerede var påbegyndt, er der blevet sat skub i igen. Der er andre programmer såsom RIME - Regime de Incentives ås Microempresas (tilskyndelsesordning for miniselskaber), som også hjælper til at skabe arbejdspladser i små virksomheder. PUNKT 7. 43 Revisionsretten bemærker, at et antal projekter i Portugal under PEDIP-programmet, som var blevet godkendt på bestemte betingelser og ikke var blevet finansieret, af DAFSE var inkluderet i de sidste ansøgninger for 1995. 1. Sommetider må en uddannelsesordning af nødvendighed og fordi der er en tæt forbindelse mellem investeringskomponenten og uddannelseskomponenten, iværksættes, før investeringsplanen fremsættes; de berørte organer er underkastet alle ESF-reglerne, men modtager ingen støtte fra hverken ESF eller Portugal, før deres planer godkendes. I mellemtiden pådrager de sig udgifter, som, hvis de ikke inkluderes i regnskabet for det pågældende år, ophører med at være støtteberettigede, og hvis de inkluderes, giver anledning til det spørgsmål, som Revisionsretten fremfører. 2. Den fremgangsmåde, de nationale myndigheder har valgt, var at henføre sådanne udgifter under regnskaberne for det år, de vedrører. Sådan blev der gjort ved slutningen af 1995. Ved udgangen af 1996 blev beløb vedrørende projekter, som ikke var godkendt på det tidspunkt, da regnskaberne blev afsluttet, fradraget årets udgifter. 3. Denne situation blev drøftet nærmere med den person, der forvalter PEDIP- programmet, og man konkluderede, at den nationale lov på dette område måtte ændres for at undgå den af Retten beskrevne procedure. \Uz BIND II - REVISIONSERKLÆRINGER Kapitel 20 - Analyse af udgifterne afholdt over EUGFL, Garantisektionen, og af udgifterne til fiskerisektoren PUNKT 20. 4 Revisionsretten bemærker, at Europa-Kommissionen i forbindelse med de udbetalende organer i Portugal ikke var i stand til at træffe en endelig beslutning om afslutning af regnskaberne for EUGFL, Garantisektionen indenfor den frist, der var fastsat i reglerne. Dertil har vi følgende bemærkninger: 1. Den 17. februar 1997 udstedte finansinspektionen (Inspecçâo-Geral de Finanças - IGF) under udførelsen af sit ansvar som attesteringsorgan i henhold til lovdekret nr. 331-A/95 af 2. december 1995 attester for årsregnskaberne for 1996 udarbejdet af de portugisiske udbetalende organer INGA - Instituto Nacional de Intervençâo e Garantia Agrlcola (det nationale institut for interventionsgaranti og støtte til landbruget) og 1FADAP - Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e Pescas (institut for i forbindelse med finansiering af og støtte til udvikling af landbrug og fiskeri) foranstaltninger finansieret over EUGFL, Garantisektionen samt med rapporter om resultaterne af den kontrol, der var foretaget i forbindelse med udstedelse af attesterne. 2. Europa-Kommissionen har sendt de portugisiske myndigheder to skrivelser, nr. 13 490 og 13 519, begge af 26. marts 1997, hvori de anerkendte "kvaliteten af det arbejde, der udføres af IGF's revisorer, som har arbejdet med korte frister og begrænsede midler " og hævdede, at "attesteringen af regnskaberne blev udført tilfredsstillende og både attesten herfor og revisionsrapporten opfylder de særlige krav til Kommissionsdokumenter og kravene i forordning nr. 727/90 og forordning nr. 1663/95 ". Imidlertid anmodede Kommissionen i de samme skrivelser attesteringsorganet (IGF) om at udføre ekstra attesteringsarbejde i forbindelse med regnskaberne, herunder specielt: ^ W -S - at foretage stikprøvekontrol af fremgangsmåderne, både for INGA og for IF AD AP (eftersom IGF's revisorer ikke havde været i stand til helt at gennemføre stikprøvekontrollen inden for den fastsatte frist); - på bestemte offentlige interventionslagre at udføre fysisk kontrol sammen med INGA's ansatte. Kommissionen anmodede også om at blive orienteret om resultaterne af dette ekstraarbejde senest den 30. juni. 3. Det ekstraarbejde, som Kommissionen (GD VI) anmodede om, blev udført af IGF, medens kontrollen af interventionslagrene blev udført af INGA (okse og kalvekød) og IVV (blandet alkohol). Resultaterne blev sendt til Kommissionen den 20. og 30. juni 1997 i de supplerende revisionsrapporter vedrørende holdsvis IF AD AP og INGA, således at Kommissionen kunne afslutte deres regnskaber den 31. juli 1997. 4. Med hensyn til attesteringen af 1997-regnskaberne og på grundlag af de praktiske erfaringer i 1996 var det muligt at planlægge og gennemføre hele attesteringsarbejdet inden for en frist, som gjorde det muligt at indlevere rapporter og attester til Kommissionen den 10. februar 1998. indhøstet PUNKT 20. 13 Revisionsretten bemærker, at attesteringsorganet i Portugal har begrænset rækkevidden af sin revisionspåtegning i forbindelse med offentlig oplagring. Hertil har vi følgende kommentarer: 1. Årsagen til, at rækkevidden af revisionspåtegningen for 1996 for offentlig oplagring blev begrænset er, at der fortegnelse over interventionslagrene pr. 30. september 1996. ikke var udarbejdet nogen fysisk MVH. 2. Kommissionen anmodede i skrivelse nr. 13 490 af 26. marts 1997 finansinspektionen (IGF) i dens egenskab af attesteringsorgan om sammen med INGA at foretage fysisk kontrol af visse offentlige oplagringsanlæg. 3. Mellem midten af maj og midten af juni 1997 blev der derfor foretaget kontrol af lagrene af okse- og kalvekød og blandet alkohol, de eneste interventionsprodukter i regnskabsåret 1996, og den 30. juni 1997 udgav finansinspektionen (IGF) endnu en revisionsrapport, hvori den trak forbeholdet i den oprindelige attestering tilbage med den begrundelse, at de forskelle, man havde konstateret mellem resultaterne af den fysiske kontrol og INGA's registre ikke var af afgørende betydning. Derved blev det muligt at bekræfte de tal, som INGA havde meddelt EUGFL for regnskabsåret 1996. 4. Attesterne vedrørende 1997-regnskaberne, som blev indgivet til Kommissionen den 10. februar 1998, indeholder et yderligere forbehold med hensyn til mængderne af interventionslagre af okse- og kalvekød (kontrollen af blandet alkohol gav ikke anledning til nogen form for kommentarer fra IGF's side). INGA's fremgangsmåde ved gennemførelsen af en ny fysisk kontrol gav anledning til kommentarer fra IGF's og Kommissionens side med hensyn til metoden for udvælgelse af stikprøven til kontrol. INGA gennemførte derfor en ny fysisk kontrol i januar 1998, der specielt medførte indkøb af nye kølefaciliteter, således at interventionslagrene for okse- og kalvekød kunne fuldstændig omorganiseres. Denne operation forventes afsluttet meget snart, og på baggrund af resultatet vil IGF igen kunne tage stilling til forbeholdet med hensyn til dette punkt. Det skal bemærkes, at konsolideringen af de eksisterende regler inden for INGA med hensyn til lagerkontrol vil fjerne årsagerne til, at der blev fremsat forbehold på dette område. M< DET FORENEDE KONGERIGE DET FORENEDE KONGERIGE REVISIONSRETTENS ÅRSBERETNING FOR REGNSKABSÅRET 1996 Det Forenede Kongeriges svar på Revisionsrettens bemærkninger Referencerne henviser til afsnit i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1996 (De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348, 40. årgang, af 18. november 1997) Kapitel 1: Egne indtægter Forsinket fastlæggelse af egne indtægter 1. 10. Retten har i samtlige medlemsstater undersøgt, om de nationale sikrer, at toldskyld bogføres i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen den fastlagte frist. forretningsgange inden for Revisionsretten bemærker, at toldbeløbet i Det Forenede Kongerige i tilfælde, hvor der i artikel 2 i Rådets er indledt straffesager, så snart betingelserne ikke fastlægges, forordning nr. 1552/89 er opfyldt. I mange tilfælde fastlægges toldbeløbene, for der indledes straffesag, men efteropkrævning kan forst finde sted, når undersøgelserne af sagen er afsluttet, og der er afsagt dom. UK kan godt forstå Revisionsrettens bekymring og er i gang med at revidere de administrative procedurer toldbelobene kan fastlægges, så snart betingelserne i artikel 2 i forordning 1552/89 er opfyldt. i kriminalsager for at sikre, at 1. 11. Revisionsretten bemærker, at det regnskabssystem, der anvendes i Det Forenede Kongerige til forvaltning af beløb, der indbetales kontant som sikkerhed for potent ici skattegæld, ikke viser indbetalinger vedrorende Fællesskabets egne indtægter særskilt. De nuværende systemer er i overensstemmelse med Fællesskabets toldkodeks, men UK er enig med Revisionsretten i, at der er behov for større gennemsigtighed. UK til de ændringer, dette vil kræve, vil være mener dog, at udgifterne uforholdsmæssigt store i forhold til resultaterne. UK afventer Kommissionens meddelelse om dette spørgsmål og vil med glæde svare på den. larilcring 1. 15. Revisionsretten bemærker, al der i Det Forenede Kongerige havde været en fejl i tariferingen i 17 år. De britiske myndigheder fastlagde og overdrog den for lidt betalte toldskyld, der dækkede en periode op til tre år for det tidspunkt, hvor man opdagede forholdene fejlen (december 1991). 1 den periode, hvor det var nødvendigt at undersøge for at fastslå og korrigere fejlen, blev der ikke fastlagt eller overdraget told. Der burde opkræves morarenter af det for lidt indbetalte beløb, som blev overdraget mere end tre år for sent. UK er enig i, at en ændring i UK's toldtarif i 1976 for sardiner ikke fjernede en tidligere underopdeling, og at nogle importører derfor blev ved med at opføre sardiner under en forkert toldposition, hvor importafgiften var lavere. tø> UK blev gjort opmærksom på fejlen i december 1991. Det tog en vis tid at undersøge problemet og fastlægge størrelsen af de beløb, der skulle have været indbetalt, og finde ud af, hvem der skulle have indbetalt større beløb. I mellemtiden blev det automatiske toldregistreringssystem ændret pr. 1. marts 1992. Den udestående told, som der delvis måtte foretages et skøn over, beløb sig til 2 644 300 GBP. UK anmodede EF's Duty Free Arrangement Committee (DFAC) om at godkende, at de for lidt indbetalte beløb ikke blev opkrævet fra importørerne, men DFAC udtalte, at den pågældende told skulle opkræves. Da der var tale om en fejl fra myndighedernes side, valgte UK ikke at gå videre med opkrævningen og afskrev derfor de udestående beløb og overdrog de egne indtægter til Kommissionen i februar 1995. UK noterer sig, at Revisionsretten mener, at den told, der ikke blev opkrævet i den undersøgelsesperiode, der var nødvendig for at fastslå og korrigere fejlen, samt morarenterne skal betales. UK afventer Kommissionens anmodning om betaling af told og morarenter, inden den foretager sig mere i sagen. Told af reisegods 1. 17. (Vi mener, der bør henvises til 1. 16. ) Revisionsretten bemærker, at der ved fordelingen af egne indtægter hidrørende fra rejsegods i tre år blev anvendt en forkert procentsats i Det Forenede Kongerige. Det har bevirket, at der mellem 1993 og 1995 blev overdraget for lidt i traditionelle egne indtægter. De britiske myndigheder opdagede fejlen, underrettede Kommissionen og overdrog et for lidt indbetalt toldbeløb på 3,1 mio. ECU (2,3 mio. GBP) i marts 1996. Den for meget indbetalte moms, som udgjorde et lavere beløb, blev justeret i december 1996. UK har sendt Kommissionen de oplysninger, den skal bruge til at beregne, hvor meget der skal betales i renter. Oprettelse og indhegning af frizoner 1. 23. Revisionsretten har undersøgt, hvordan frizonerne fungerer, og den har bl. a. set på administrationen af Tilbury Freeport, som både er en frizone og en almindelig havn. Revisionsretten bemærker, at frizonen i Tilbury ikke er fysisk adskilt fra den almindelige havn, men fungerer, som om der var tale om en toldprocedure. Den anfører, at dette indebærer risici for Fællesskabets egne indlægter, fordi frizone varer fjernes og erstattes med tilsvarende varer, der tilføres fra områder uden for frizonen, således at den told, der skal betales i henhold til toldkodeksens art. 201, ikke opkræves. UK erkender, at frizonen i Tilbury ligesom andre frizoner ikke fungerer på en måde, som fuldt ud stemmer overens med EF-toldkodcksen. De britiske toldere er blevet gjort bekendt med de bemærkninger, Revisionsretten fremsætter i sin årsberetning, for at understrege, at der er behov for 100% effektiv kontrol. UK forstår, at henvisningen til den ukorrekte fjernelse af varer fra frizonen og erstatningen af varer med tilsvarende varer, når fejlen opdages, afspejler kommentarer, som operatøren af Tilbury Free Zone fremsatte, da frizonen blev oprettet i 1991. Det er nu for sent at kræve betaling af den told, som var skyldig dengang, men den, ukorrekte fjernelse af varer har ikke været et problem siden da. m Toldfolkene i Tilbury foretager hyppigt uanmeldte besøg og følger udvalgte frizonevarer fra start til slut for at sikre, at de behandles korrekt. i Fællesskabet og dens UK hilser Kommissionens undersøgelse af frizoner lovgivningen beslutning om at fremsætte forslag om en modernisering af velkommen. Disse ændringer forventes at træde i kraft fra den 1. januar 1999, og den form for toldprocedure, der anvendes i Tilbury, stemmer overens med den nye lovgivning. UK har derfor ikke til hensigt at ændre sine procedurer for at tilpasse dem til den nuværende lovgivning, som forventes at være forældet i begyndelsen af næste år. Utilstrækkeligt regnskabsmæssigt tilsyn med fastlagte og efteropkrævede beløb 1. 111. Revisionsretten bemærker, at britiske myndigheder udsæt ter- tvangsfuldbyrdelsen og undlader at kræve sikkerhedsstillelse i forbindelse med meddelelser om efteropkrævning, så længe klagerne behandles af toldmyndighederne. de I den undersøgte periode skulle de omhandlede beløb, når importørerne havde indgivet klager til Told- og Skattevæsenet, indbetales, eller der skulle stilles sikkerhed for dem, eller de skulle være omfattet af ubillighedsbestenimclser, før sagen kunne forelægges for retten. Disse krav gjaldt dog ikke for det indledende stadium af en klagesag, fordi Toldvæsenet kan ændre en beslutning på klagestadiet og beslutte, at der ikke er grundlag for at tvangsinddrive et toldbeløb. Politikken i UK er nu blevet ændret, og i alle klagesager skal der stilles sikkerhed på alle stadier, undtagen når en formel ansøgning om anerkendelse af ubillighed er blevet godkendt. Kapitel 3: Markedsordninger - vegetabilske produkter Arealstøtte for markafgrøder Basisarealer og behandling af overskridelser 3. 19. Revisionsretten anfører, at basisarealerne (det gennemsnitlige areal i hver medlemsstat med bestemte afgrøder i perioden 1989-1991) skal sikre, at udgifterne stabiliseres. Revisionsretten bemærker, at der i visse medlemsstater, herunder Det forskellige databaser. Ved beregningen af Forenede Kongerige, findes overskridelserne udveksler de regionale administrationer data manuelt, hvilkel øger risikoen for fejl, fordi der ikke foretages samlet kontrol på nationalt niveau. flere UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning. Anvendelsen af mere end én database afspejler de forskellige udbetalingssystemer i England, Skotland, Wales og Nordirland. UK sørger for, at alle opgørelser, der indsendes til Kommissionen, er kontrolleret nøje og er fuldstændige. Statistikkernes pålidelighed &9 3. 29 Revisionsretten bemærker, at de vedvarende overskridelser i nogle basisområder i medlemsstaterne, herunder Det Forenede Kongerige, kan skyldes, at dyrkningsarealerne er ansat for højt, eller at der er sket ændringer. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkninger, men mener, at det kun er én mulig forklaring på overskridelserne. Som Revisionsretten også bemærker, kan konsekvente overskridelser være tegn på, at de oprindelige skøn over basisarealerne var for høje, hvilket ville have større indvirkning på budgettet. Revisionsretten bemærker også, at UK var et af kun fire lande, der var i stand til at opfylde kravene i Rådets forordning nr. 837/90 om tilstrækkeligt præcise statistikker inden for den fastsætte frist. Databaser 3. 39 Revisionsretten (herunder UK, som hat- oprettet 4 regionale databaser) har oprettet decentraliserede databaser, men at de skal være indbyrdes kompatible. bemærker, at et antal medlemsstater Som anført ovenfor er databaserne i de fire britiske landbrugsadministrationer ikke direkte forbundet med hinanden, men der er indført manuelle procedurer, som gør det muligt at udveksle oplysninger om arealer, der hører ind under en anden administration. Dette sikrer, at krav vedrørende arealer, der hører ind under mere end én administration, kontrolleres grundigt, og at de korrekte udbetalinger foretages. Det integrerede kontrolsystem: Udvælgelse af producenter til kontrol 3. 57 Revisionsretten bemærker, at den risikoanalysemodel, der anvendes i Det Forenede Kongerige til udvælgelse af stikprøver til kontrol på stedet, ikke er dækkende nok til at sikre, at der bliver foretaget kontrol af meget store bedrifter i forhold til deres vægt i arealstøttesystemet. UK noterer sig Revisionsrettens forslag om, at der bør indføres et mere dækkende risikovurderingssystem i UK for at sikre, at flere store bedrifter kontrolleres. Der vil i 1998 blive indført en ny metode, som tager hensyn til Kommissionens holdning og skulle løse problemet. Konklusion ikke er så præeise, 3. 73 Revisionsretten bemærker, at retningslinjerne i forordningerne ikke på grundlag af at overskridelserne medlemsstaternes dokumentation kan foretages en effektiv kontrol af beregningerne, hvilket kan medføre for høje udbetalinger. kan beregnes konsekvent, og at der UK noterer sig Revisionsrettens bemærkninger, men er overbevist om, al Kommissionens gennemførelsesforordninger overholdes som beskrevet i svarene på 3. 19 og 3. 29 ovenfor. Hvad angår de specielle punkter, som Revisionsretten fremhæver, blev det skotske basisareal ikke ansat for højt i første omgang og derfor forhøjet generelt; derimod blev opdelingen på ugunstigt stillede områder og andre områder tilpasset, så den kom faktiske situation. Kommissionen godkendte denne tilpasning. til at afspejle den %ø UK er enig i, at det sammen med Spanien og Tyskland brugte foreløbige tal, der var disponible den 15. september, ved beregningen overskridelserne af basisarealerne, men mener, at dette tager hensyn til nødvendigheden af, at producenterne underrettes rettidigt om en eventuel forpligtelse til ekstraordinær udtagning ved efterårssåningen. UK forstår på Kommissionens svar, at den er enig i denne metode. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning om, at der, fordi UK udelukkende har anvendt tallene for jordudtagning med omdrift, hvilket er de laveste tal, er sket en undervurdering af overskridelsen af basisarealet for majs. UK mener, at dette rigeligt er blevet opvejet af, at tallene var for lave for andre afgrøder. Desuden vil problemet ikke gentage sig, da der nu kun er én sats for jordudtagning. UK noterer sig også Revisionsrettens bemærkninger om den afrundingsmctode, som UK brugte ved beregningen af den procentvise overskridelse, som førte til lavere sanktioner. UK er enig i Kommissionens svar om, at den anvendte metode er korrekt, da sanktionerne ellers ville blive forhøjet ubehørigt. UK er enig i Revisionsrettens bemærkning om, at den ukorrekte anvendelse af forordningerne i 1994 gik ud over landmændene. De pågældende har nu fået udbetalt den ekstra støtte, de har krav på, med renter. Revisionsrettens bemærkninger om gennemførelsesforordningen er behandlet i Kommissionen svar på dette punkt. 3. 77 Revisionsretten konkluderer udfra konstateringerne i afsnit 3. 50 til 3. 63. at nogle medlemsstater ikke overholder reglerne for traditionel markinspektion. Som anført risikoanalysemetode i samråd med Kommissionen. i svaret på 3. 51 indfører UK til næste år en mere dækkende Kapitel 4: Markedsordninger - Animalske produkter, præmieordningerne for oksekød og udvalgte BSE-relaterede foranstaltninger Forvaltning og kontrol af præmier 4. 45 Fristerne for oprettelse af edb-systemer for identifikation og registrering af dyrene under det integrerede system for forvaltning og kontrol er ikke overholdt i de besøgte medlemsstater. UK beklager, at fristerne ikke er overholdt, men er enig i kommissionens svar, hvori det forklares, at indførelsen af det integrerede system for forvaltning og kontrol krævede en stor teknisk og administrativ indsats. UK gjorde alt, hvad der var muligt, for at overholde fristerne, og der er gjort store fremskridt på mange områder. Identifikation og registrering af dyr 4. 49 Revisionsretten bemærker, at de store bedrifter i UK i mange tilfælde har de obligatoriske bedriftsregistre, mens mindre producenter stadig har problemer med af fore fyldestgørende registre. TI UK er enig i, at de mindre landmænd har problemer. UK mener, at mange af disse problemer skyldes, at kravene i den nugældende lovgivning er meget indviklede, og ønsker, at en forenkling af lovgivningen bliver prioriteret højt ved en reform af den fælles landbrugspolitik. 4. 55 Revisionsretten bemærker, at mindst 10 % af alle ansøgninger om husdyrstøtte, udvalgt på grundlag af en risikoanalyse, skal underkastes stikprøvekontrol, men den har konstateret, at nogle medlemsstater, herunder Det Forenede Kongerige, i forbindelse med ansøgninger om ammekopræmien kun foretager stikprøvekontrol af dyrene på bedriften på grundlag af enten besætningens størrelse eller det antal dyr, der er ansøgt om støtte for. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning, men er enig i Kommissionens svar om, at stikprøvekontrol på dette grundlag er acceptabel. Tillægsbetalinger 4. 69 Revisionsretten bemærker, at der blev udbetalt støtte for kvæg under Beef Marketing Payment Scheme for en række dyr, som var over 30 måneder gamle og derfor var udelukket fra ordningen. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning, men mener, at det var lovligt at udbetale støtte under Beef Marketing Payment Scheme (BMPS) for dyr, der var over 30 måneder gamle. I BMPS fastsættes der ingen øvre aldersgrænse, men det kræves, at dyrene er blevet slagtet til konsum. De pågældende dyr opfyldte alle tandprøven (hvorved alle dyr med mere end to blivende fortænder udelukkes), hvilket i henhold til forordningerne om kontrol med fersk oksekød (nr. 2) afgør, om dyr må bruges til konsum. Kommissionen mener, som det fremgår af dens svar, at denne metode er lovlig. Geniværksættelse af kalveforarbeidningspræmien 4. 74 Kommissionen bemærker, at det i et slagteri, den besøgte i UK, ikke blev kontrolleret, at det okselød, der forlod slagteriet, også ankom til destruktionsanstalten. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning. UK mener, at opskæring og farvning af dyrekroppene effektivt denaturerer de kalve, der behandles under kalveforarbejdningsstøtteordningen. Der intet, der tyder på, at sådant kød nogen sinde er blevet solgt til konsum. Da både Revisionsretten og EUGFL's revisorer imidlertid til stadighed giver udtryk for bekymring, kræver de britiske myndigheder nu, at kalvckroppcnc skal forblive intakte for at undgå risikoen for ulovlig brug af indmaden. Der foretages også forsøg med et denatureringsstof, som vil gøre kalvekødet uspiseligt for mennesker, og det undersøges, om farven kan behandles med kemikalier, så den gennemtrænger kødet. Disse ændringer burde være nok til at fjerne frygten for en mulig ulovlig brug af materialet mellem slagterierne og destruktionsanstalterne. \% Kapitel 5: Visse proceduremæssige aspekter ved eksportrestitutioner for oksekød 5. 75 Revisionsretten anfører, hvad Kommissionen bør gøre i lyset af de forskellige tilfælde af svig, som de britiske og spanske myndigheder har opdaget. UK er glad for at kunne samarbejde så meget som muligt med Kommissionen og de øvrige medlemsstater om at opdage og retsforfølge bedrageri mod Fællesskabets budget. Der er på nuværende tidspunkt ikke noget, der tyder på, at en britisk eksportør deltog i omledning af oksekødseksport, der var beregnet for Afrika, til De Kanariske Øer. Undersøgelserne fortsætter. 5. 35 Revisionsretten bemærker, at den mangelfulde kontrol har medført, al der uberettiget er udbetalt eksportrestitutioner, og den nævner en række eksempler, hvoraf 5. 35 drejer sig om en fransk virksomhed, som solgte et parti oksekød, som var blevet afvist af Egypten, til en britisk virksomhed, som sendte det til Sydafrika. Selv om en britisk virksomhed var involveret, foregik handlingerne uden for UK's område. UK vil gerne yde den hjælp, der måtte være nødvendig, for at man kan komme videre med sagen. Kapitel 6: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Pålideligheden af anmodningerne om udbetaling af restbeløb 6. 25 Revisionsretten bemærker, at den endelige anmodning vedrorende et mål 2- projekt i East Midlands i 1990-91 oversteg de støtteberettigede udgifter. UK er enig i, at de støtteberettigede udgifter, der er specificeret i den endelige udgiftsanmeldelse, var højere end det tal, som senere blev fastlagt ved en revision af de endelige anmodninger. Det skyldes de procedurer, der blev anvendt på det pågældende tidspunkt, og som betød, at det var tilladt at indsende endelige anmodninger efter den endelige udgiftsanmeldelse. Denne procedure medførte ikke i sig selv, at der blev foretaget for store udbetalinger til de endelige støttemodtagere. UK erkender, at der i ét tilfælde var et lille element af lønomkostninger (ca. 3 % af de samlede udgifter til projektet og til en EFRU-støttesats på 25 %, således at de involverede støtteudgifter udgjorde ca. 0,8 % af de samlede udgifter), som blev godkendt som støtteberettiget, selv om revisoren ikke kunne finde dokumentation herfor. For de nuværende programmer er betingelserne i brevet med tilbuddet mere specifikke med hensyn til afslutningen af programmet, og det indeholder bl. a. instruktioner om, hvornår den endelige anmodning skal revideres og indsendes, hvis man ikke vil miste retten til støtte. Der vil blive udsendt påmindclsesbrevc. 6. 26 Revisionsretten bemærker, al dens revision af en stikprøve på syv projekter under et OP viste, at de endelige angivne udgifter skulle reduceres med 2,4 %. UK er enig i, at de støtteberettigede udgifter, der var angivet i den endelige udgiftsanmeldelse, var højere end det tal, der senere blev fastlagt ved revisionen af de endelige anmodninger. Det skyldles de procedurer, der blev anvendt på tfS daværende tidspunkt, som betød, at det var tilladt at indsende de endelige anmodninger efter den endelige udgiftsanmeldelse. Det pågældende Government Office korresponderer med Kommissionen for at fastlægge de korrekte støtteberettigede udgifter for programmet og afgøre, om der skal ske en tilbagebetaling til Kommissionen. UK vil om nødvendigt foretage en tilbagebetaling. Hensyntagen til forhold, der kan indvirke på afslutningen 6. 33 Revisionsretten bemærker, at der i den endelige udgiftsanmeldelse ikke var taget hensyn til salget af et projekt, der havde modtaget støtte fra EFRU. ikke salget Det pågældende Government Office medtog i den endelige udgiftsanmeldelse, fordi sponsoren for projektet først den 22. juli 1995 informerede det om, at der var planer om et salg, og den endelige udgiftsanmeldelse var indsendt den 29. juni 1995. UK er overbevist om, at det pågældende Government Office gjorde, hvad der var nødvendigt, ved at informere Kommissionen om det planlagte salg af det aktiv, der havde modtaget støtte fra EFRU, samme uge som sponsorerne informerede det om salget. Kommissionen meddelte, at beløbet ville blive modregnet i den endelige betaling til projektet, men dette skete ikke. Som Kommissionen anfører i sit svar, skyldtes dette en misforståelse, som er ved at blive rettet. Kvaliteten af de endelige rapporter 6. 37 Revisionsretten bemærker, at indholdet i de endelige rapporter ikke altid opfylder de fastsatte krav, og at Kommissionen er så længe om at godkende rapporterne, at der opstår unødvendige forsinkelser, bl. a. i forbindelse med en række projekter i East Midlands. UK kan godt forstå Revisionsrettens bekymring, men det skal bemærkes, at afslutningen af programmerne ofte er koncentreret i en kort periode hen mod slutningen af den tilladte periode på seks måneder - hvor de fleste reviderede endelige udgiftsanmeldelser modtages. Det er ikke overraskende, at der opstår nogle afvigelser, og at der kræves yderligere forklaringer. Det pågældende Government Office indsendte den endelige udgiftsanmeldelse inden for fristen på seks måneder og fremsendte forklaringer om dette og andre aspekter i den endelige rapport, hvilket tilfredsstillede Europa-Kommissionen. UK noterer sig også, at det i Kommissionens svar anføres, at der er sket en væsentlig forbedring af situationen, idet regionerne i stigende grad følger den rapportmodel, der er udarbejdet for dem. Evaluering af de virksomhedsfremmende foranstaltningers effekt på regionaludviklingen 6. 95 Revisionsretten bemærker, at de tal for antallet at støttede virksomheder, der blev anvendt under programmeringen i Merseyside, ikke stemmer overens med antallet af SMV. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning, men er enig i kommissionens svar om, at der er opstået en misforståelse, fordi der findes to forskellige indikatorer, og *1 at den endelige rapport, som Kommissionen godkendte i maj 1996, indeholder den korrekte reference. Kapitel 7: Den Europæiske Socialfond Revision af særlige aspekter Partnerskabet 7. 17 Revisionsretten bemærker, at der lønmodtagerrepræsentanter i de britiske overvågningsudvalg. ikke er egentlige arbejdsgiver- eller UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning. Tidligere på året meddelte regeringen, at det var de enkelte overvågningsudvalg, der måtte fremme arbejdsgiver- og lønmodtagerdeltagelsc på de måder, de mente var mest hensigtsmæssige. Confederation of British Industry og Trades Union Congress har nu udnævnt repræsentanter til de nationale overvågningsudvalg. Den private sektor, mål 4 og Adapt 7. 21 Revisionsretten bemærker, at UK har besluttet at anvende andre mål end mål 4 for erhvervsuddannelsesforanstaltninger. UK og Kommissionen er ved at nå til enighed om en mål 4-plan, som omfatter England, Skotland og Wales, og den forventes at blive formelt godkendt i den nærmeste fremtid. Kapitel 8: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) for Landbruget, Revision af udgifter påløbet i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 866/90 De støtteberettigede virksomheders levedygtighed 8. 13 Revisionsretten bemærker, at de skriftlige rapporter i henhold til Rådets forordning nr. 866/90 ikke er detaljerede nok til, at der kan foretages en fyldestgørende vurdering af, om ansøgerne er levedygtige. UK er enig i, at det er vigtigt at vurdere, om de støtteberettigede virksomheder generelt er levedygtige, inden støtten godkendes. UK foretager rent faktisk detaljerede undersøgelser og udarbejder detaljerede evalueringsrapporter. UK indrømmer dog, at disse rapporter i nogle tilfælde i Wales ikke er kommet med i sagsdossieret. Dette er nu blevet bragt i orden. Overvågnings- og kontrolforanstaltninger isr tilstrækkelig 8. 21 Revisionsretten dokumentation for inspektionsbesøg, normalt kun foretages én fysisk kontrol pr. projekt, selv i tilfælde, hvor projekterne gennemføres over en lang periode. bemærker, at der, selv om der foreligger UK noterer sig Revisionsrettens bekymring og kan bekræfte, at der nu træffes foranstaltninger til at sikre et højere kontrolniveau. Specielt bekræfter Department of Agriculture for Northern Ireland, at alle projekterne inspiceres af tekniske rådgivere, når de endelige udgiftsanmeldelser indsendes, og at alle større projekter underkastes kontrol undervejs, mens Welsh Office for nylig har indført procedurer, som skal sikre, at projekterne inspiceres mindst to gange, bl. a. efter udbetalingen. Fradrag af ikke-støtteberettigede udgifter 8. 28 Revisionsretten nævner to tilfælde, hvor der var tale om udgifter, nemlig maskinreservedele og lønnen til en ingeniør. ikke-støtteberettigede Som Revisionsretten bemærker i sin beretning, er der nu indfort procedurer, der skal sikre, at ikke-støtteberettigede udgifter ikke kan komme i betragtning. Støtte til investeringer i landbrugsbedrifter 8. 40 Revisionsretten bemærker, at tredjemand ikke i hvert enkelt tilfælde kontrollerer den nødvendige arbejdsindsats, idet der kun foretages rimelighedskontrol, og den foreslår, at støtte. man sammenholder med antallet af dyr omfattet af andre Revisionsretten bemærker endvidere, at støtten til modtagerne med store forsinkelser. i en række tilfælde er udbetalt former for UK er enig i, at det er vigtigt, at støtten udbetales hurtigt til modtagerne, og vil undersøge situationen i Wales, hvor inspektionen blev foretaget. I England var der kun 3 % af udbetalingerne, der ikke blev foretaget inden for den nationale frist på 3 måneder efter modtagelsen af anmeldelsen. til sammen med standardarbejdsfaktorer inspektion, og der er desuden UK kræver, at støtteansøgerne afgiver en erklæring om dyrehold og afgrøder. Disse oplysninger bruges til at vurdere arbejdsindsatsen (MAE). Anmodninger over et vist beløb vil automatisk blive i udvalgt inspektionsprocedurerne. Hvert år kontrolleres for udviklingsplaner. UK mener, at dette system er tilstrækkeligt sikkert, når det sammenholdes med andre kontrolprocedurer. UK vil dog overveje Revisionsrettens bemærkning, da det meget vel kan være muligt at foretage mere vm\ én inspektion på samme bedrift, alt efter hvor store beløb anmeldelserne drejer sig om. indbygget et stikprøveelement regnskaber et antal Revisionsresultater 8. 66 og 8. 67 Revisionsretten bemærker, at interessen for de foranstaltninger, der kunne var mindre end forventet. tilbydes, i de første år af de første to programmeringsperioder Støtteberettigelseskriterierne blev derfor slækket for at tilskynde til større deltagelse, men programmet blev stadig ikke udnyttet fuldt ud. UK gik i det sidste år med til, at de i to omgange. Senere betød strømmen af finansielle midler ansøgninger, der var indsendt i sidste øjeblik, at de disponible midler under dette OP ikke var tilstrækkelige, og Kommissionen gik med til, at der blev opført et beløb på 23,5 mio. ECU for den nye programmeringsperiode. til OP blev nedsat 15^ UK har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger og samarbejder med Kommissionen om at forbedre forudsigelsen af udgifterne. Kapitel 9: Den fælles fiskeri- og havpolitik Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (TIUF) 9. 14 Revisionsretten bemærker, at iværksættelsen af initiativet var forbundet med problemer, fordi det blev finansieret over flere fonde, og at en række medlemsstater, herunder Det Forenede Kongerige, i december 1996 endnu ikke var i stand til al indsende attesterede opgørelser over støtteberettigede udgifter, hvilket viser, at initiativet gennemføres i et langsomt tempo. UK noterer sig Revisionsrettens bemærkninger og er enig i, at ordningen må forenkles yderligere, så den bliver mere effektiv. Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer 9. 31 Revisionsretten bemærker, at fortegnelsen over fiskerfartøjer stadig er ufuldstændigt i mange henseender. 1 UK var 404 fartøjer eller 5 % af den samlede flåde ikke klassificeret i segmenter i september 1996. UK er ligesom Revisionsretten bekymret over nøjagtigheden af de oplysninger om flåden, som Kommissionen råder over, og er enig i konklusionen om, at der el behov for yderligere forbedringer. Som Kommissionen anfører i sit svar, skyldes det store antal uklassificerede fartøjer i UK tilsyneladende et kommunikationsproblem over for Kommissionen, da der ikke mangler nogen segmentkoder i den nationale fortegnelse. UK vil med gælde efterkomme anmodninger fra Kommissionen om yderligere oplysninger. Fiskerflådens tonnage 9. 35 Revisionsretten bemærker, at tallet for den samlede tonnage for Fællesskabets fiskerflåde ikke er pålideligt, fordi der anvendes uensartede måleenheder. Der henvises ikke til specifikke medlemsstater. UK er ligesom Revisionsretten bekymret over nøjagtigheden af den angivne tonnage for Fællesskabets fiskerflåde og er enig i, at der bør indføres en konsekvent og pålidelig beregningsmetode for tonnagen. Opfølgning af særberetning om omstrukturering af fiskerflådernes kapaciteter Overensstemmelse med programmålene Revisionsretten bemærker, at de operationelle programmer for støtte til endeligt ophor med fiskeri ikke omfatter slotte til bygningsprojekter i visse lande, herunder Det Forenede Kongerige, som ifølge Kommissionens rapport om gennemførelsen af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåderne (FUP) ikke overholder målene for FUP. ' n UK er enig med Revisionsretten og kan bekræfte, at det er vanskeligt at opfylde Kommissionens krav med hensyn til de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåderne. Kapitel 20: Analyse af udgifterne afholdt over EUGFL, Garantisektionen, og af udgifterne til fiskerisektoren Godkendelse af udbetalende organer og attestering af regnskaberne 20. 4 Revisionsretten bemærker, at UK ikke havde indsendt attesterede regnskaber, da den i forordningen fastsatte frist udløb. UK erkender, at de britiske attesterede regnskaber blev indsendt for sent. Som Kommissionen anfører i sit svar, var der en række medlemsstater, som havde problemer i det første år med den nye påtegningsprocedure. I UK skyldtes problemerne hovedsagelig indførelsen af et nyt regnskabssystem. Som anført i beretningen skulle afstemningsproblemerne være løst i EUGFL-året 1998. 20. 7 Revisionsretten bemærker, at de udbetalende organer i Det Forenede Kongerige til det attesterende organ for sent; at der var indsendte de endelige regnskaber systemer med problemer med at afstemme for det regnskaberne; at nogle af regnskaberne de månedlige forbindelsesorgan, til indsende fortsat blev udarbejdet på grundlag af Kommissionen; og at udgiftsanmeldelserne forskud til de udbetalende organer, og ikke på grundlag af de udbetalende organers faktiske udbetalinger til støttemodtagerne. i de operationelle ikke blev afstemt med regnskaberne udgiftsanmeldelser registreringerne skal som skyldtes hovedsagelig Problemerne indførelsen af et nyt regnskabssystem. Regnskaberne for alle de britiske udbetalende organer blev dog afsluttet i juli. Ingen af de påpegede problemer var tilstrækkeligt alvorlige til at begrunde, at regnskaberne ikke kunne afsluttes. Fire af de syv udbetalende organer fik ingen forbehold til deres regnskaber, mens andre blot fik mindre forbehold. UK er derimod ikke enig i, at de månedlige erklæringer var baseret på forskud til de britiske udbetalende organer i stedet for disses faktiske udbetalinger til støttemodtagerne. De er baseret på de udbetalende organers faktiske behov i forbindelse med udbetalingerne. Det anerkendes, at der er problemer med opkrævningen, når de udbetalende organers opkrævning og betalingen til Kommission ikke finder sted samtidig. Fra oktober 1997 vil de månedlige erklæringer fra de udbetalende organer komme til at omfatte både de faktiske udgifter og indtægter. Som anført i beretningen ventes afstemningsproblemerne løst i EUGFL-året 1998. Områder, hvor Retten kun har opnået begrænset sikkerhed tilstrækkeligt 20. 13(a) Revisionsretlen bemærker, at den foreliggende dokumentation på visse områder for, at ikke var fællesskabsmidlerne var anvendt korrekt, feks. på grund af at den fysiske kontrol af lagerbeholdninger på de offentlige lagre i Det Forenede Kongerige ikke var tilstrækkelig effektiv. til, at den kunne fyldestgørende sikkerhed få /)*? UK noterer sig Revisionsrettens bemærkning. De britiske myndigheder har kunnet påvise, at de procedurer, der på daværende tidspunkt blev anvendt i UK, havde Kommissionens effektivt skriftlige godkendelse, og at UK havde lageropgørelsessystem. et Forordning (EØF) 618/90 er nu blevet trukket tilbage og er erstattet af forordning 2148/96. På grund af disse ændringer har UK revideret sine procedurer for at sikre, at kravene i den nye forordning overholdes fuldt ud. 1*3 SVERIGE Som følge af Rådets beslutning om at anmode medlemsstaterne om at gøre rede for de foranstaltninger, som de har truffet til opfølgning af Revisionsrettens bemærkninger, fremsender jeg hermed vort svar på de bemærkninger, som direkte berører Sverige. Ligeledes sendes kopi til Revisionsrettens formand. Det glæder mig, at Kommissionen gennemfører en seriøs opfølgning af Revisionsrettens bemærkninger. Da størstedelen af EU-budgettet forvaltes af medlemsstaterne, er deres redegørelse for, hvilke foranstaltninger, som de har truffet, en vigtig del af opfølgningsprocessen. Jeg vil i denne forbindelse endnu engang understrege, at Sverige stærkt støtter Kommis sionen i dens bestræbelser på at forbedre budgetgennemførelsen og finanskontrollen, herunder det arbejde, som udføres inden for rammerne af SEM 2000. Endelig er det efter min opfattelse af afgørende betydning, at de fremskridt, som nu opnås, konsolideres og tilpasses. til bl. a. en ny Kommissionen vil senere på måneden strukturforordning, der skal gælde for den kommende periode. Det er vigtigt, at do erfaringer, som år efter år er indvundet på strukturområdet, og som er kommet til udtryk i rettens beretninger, tages til efterretning og afspejles i forslagene. fremsætte forslag Med venlig hilsen Erik Åsbrink («f-t Revisionsrettens Årsberetning for 1996 Sveriges redegørelse for foranstaltninger bemærkninger truffet som følge af Revisionsrettens Nummereringen henviser til beretningens (offentliggjort i EFT 97/C348/01 Bind I - Årsberetning for regnskabsåret 1996 Kapitel 6 - Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Punkt 6. 7 - 6. 8 Der er fremsat bemærkninger vedrørende fordrejning af gennemførelsen af mål 6. Det skal understreges, at Revisionsrettens bemærkninger ikke indholder oplysninger om fejl. Retten konstaterer bl. a. , at der pr. 31. december 1996 ikke var kommet ansøgninger om udbetalinger fra Regionalfonden, og at den første udbetaling til en endelig modtager først fandt sted i juli 1996. Derefter er både 2. forskud for 1995 og 1. og 2. forskud for 1996 blevet udbetalt. Det samlede udbetalte beløb fra regionalfonden for mål 6 andrager i øjeblikket 35 827 mio. ECU. Pr. oktober 1997 var der for mål 6 truffet beslutning om 48% af den samlede beløbsramme for 1995-1999, og i december samme år var 19% af denne beløbsramme udbetalt. Dette viser, at Revisionsrettens bemærkninger skyldtes, al programmet begyndte sent, og at der generelt måtte en indkøringsperiode til for at programmet kunne fungere efter planen. Kapitel 7 - Den Europæiske Socialfond Punkt 7. 26 Revisionsretten noterer, at personale i den offentlige sektor (hospitaler) lår efter uddannelse inden for rammerne afmål 4. Kommissionen anmodes om at gore klart, om sådanne udgifter er støtteberettigede. Sverige har en undtagelse for den offentlige sektor (pleje og omsorg). Kommissionens beskrivelse af baggrunden for Sveriges undtagelse er i overensstemmelse med de svenske myndigheders opfattelse. De fremhævede i forhandlingerne med Kommissionen vedrørende mål 4 netop parallelitetsaspektet og det forhold, at del offentlige udsættes for konkurrence udefra. Det fremhævedes specielt, at offentligt ansatte i Sverige kan afskediges. (£a. Bind II - Revisionserklæring Kapitel 20 - analyse af udgifterne til EUGFL. Garantisektionen og fiskeri Punkt 20. 13 Ordningen for refusion af lageromkostninger for sukker indebærer, at virksomheden månedligt modtager en refusion for de mængder, som oplagres i lagerlokaler og siloer. Ifølge artikel 16 i forordning (EØF) nr. 1998/78 medfører forskelle en justering af refusionen. Ca. hvert tredje år tømmes og rengøres siloerne, og på det tidspunkt opdages de eventuelle forskelle mellem de faktiske lagre og de lagre, som er angivet med henblik på refusion af lageromkostninger. Disse forskelle blev reguleret i virksomhederne lagersaldoer pr. 30 september hvert år, men ikke meddelt udbetalingsmyndigheden, og der blev derfor ikke truffet foranstaltninger fra virksomhedens side. De forskelle, som opstod i regnskabsåret 1997/98, er blevet meddelt udbetalings- myndigheden, og virksomheden fik i januar 1998 udbetalt 146 720 kr. Efter ønske fra udbetalingsmyndigheden er der ligeledes indsendt oplysninger om forskellene for regnskabsårene 1994/95 og 1995/96. Myndigheden har beregnet, at virksomheden for regnskabsåret 1994/95 har modtaget refusion for en for stor mængde, hvilket medfører, at den skal tilbagebetale 165 834 kr. Myndigheden har beregnet, at virksomheden skal have udbetalt 7 708 kr. for regnskabsåret 1995/96. Reguleringen af forskellene for 1994/95 og 1995/96 finder sted i marts 1998. Det indgår efterhånden i de pågældende myndigheders rutiner at overvåge, at virksomheden indsender oplysninger om eventuelle forskelle. Der er i forbindelse med den pågældende kontrol indført en risikoinddeling for samtlige lagre. Hvert lager- kontrolleres årligt to gange, og hver enkelt lagertransaktion kontrolleres for samtlige lagre. \f$ ISSN 0254-1459 KOM(98) 679 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 01 09 Katalognummer : CB-CO-98-687-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg