title: Direktiva Komisije 98/86/ES z dne 11. novembra 1998 o spremembi Direktive Komisije 96/77/ES o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladilBesedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition
product quality

text: 356 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 31998L0086 9. 12. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 334/1 DIREKTIVA KOMISIJE 98/86/ES z dne 11. novembra 1998 o spremembi Direktive Komisije 96/77/ES o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladil (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Sveta 89/107/EGS upoštevanju Direktive dne ob 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o adi- tivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za pre- hrano ljudi (1), kot je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/34/ES (2), in zlasti člena 3(3)(a) te direk- tive, z po posvetovanju z Znanstvenim odborom za hrano, ker je treba vzpostaviti merila čistosti za vse aditive razen barvil in sladil, ki so navedena v Direktivi 95/2/ES Evropskega parla- menta in Sveta z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/72/ES (4), ker je treba nadomestiti merila čistosti, določena v Direktivi Sveta 78/663/EGS z dne 25. julija 1978 o določitvi posebnih meril čistosti za emulgatorje, stabilizatorje, gostila in želirna sredstva za uporabo v živilih (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direk- tivo Komisije 92/4/EGS (6), (1) UL L 40, 11. 2. 1989, str. 27. (2) UL L 237, 10. 9. 1994, str. 1. (3) UL L 61, 18. 3. 1995, str. 1. (4) UL L 295, 4. 11. 1998, str. 18. (5) UL L 223, 14. 8. 1978, str. 7. (6) UL L 55, 29. 2. 1992, str. 96. ker Direktiva Komisije 96/77/ES z dne 2. decembra 1996 o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladil (7), določa prvi seznam meril čistosti za številne aditive za živila; ker je zdaj treba seznam dopolniti z na novo vzpostavljenimi merili čistosti za druge aditive, ker je treba upoštevati podrobne opise in analizne metode za adi- tive, kakor so določeni v Codex Alimentarius, ki ga je pripravil Skupni strokovni odbor za aditive za živila, sestavljen iz predstav- nikov Organizacije za prehrano in kmetijstvo ter Svetovne zdrav- stvene organizacije pri ZN (Joint FAO/WHO Expert Committee for Food (JECFA)), ker je treba aditive za živila, če so pripravljeni s proizvodnimi postopki ali iz začetnih surovin, ki se bistveno razlikujejo od aditivov, že ovrednotenih v Znanstvenem odboru za živila, ali če se razlikujejo od aditivov, navedenih v tej direktivi, predložiti Znanstvenemu odboru za živila v popolno ovrednotenje s poudarkom na merilih čistosti, ker so ukrepi, predpisani s to direktivo, v skladu z mnenjem Stal- nega odbora za živila, SPREJELA TO DIREKTIVO: Člen 1 Direktiva 96/77/ES se spremeni, in sicer: (7) UL L 339, 30. 12. 1996, str. 1. 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 357 1. Člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 2. Živila, ki so že na trgu ali nosijo oznako izpred 1. julija 1999, vendar niso v skladu s to direktivo, je dovoljeno tržiti do porabe zalog. Merila čistosti, navedena v členu 1, nadomestijo merila čistosti, in v določena 78/664/EGS. “ 78/663/EGS 65/66/EGS, direktivah Člen 3 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 2. V Prilogi se doda besedilo Priloge k tej direktivi. Člen 2 Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 4 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. julija 1999. O tem takoj obves- tijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklice- vanja določijo države članice. V Bruslju, dne 11. novembra 1998 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije 358 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 PRILOGA „Etilenoksida ni dovoljeno uporabljati za sterilizacijo aditivov za živila E 400 ALGINSKA KISLINA Definicija Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Kalcijev klorid – obarjalni preskus Linearni glikuronoglikan je pretežno iz enot β-(1-4) vezane D-manuronske in α-(1-4) vezane L-guluronske kisline v obliki piranskega obroča. Hidrofilni koloidni ogljikovodik ekstrahiramo z razredčenimi alkalijami iz naravnih sort raznih vrst rjavih morskih rastlin (Phaeophyceae) 232-680-1 (C6H8O6)n 10 000–600 000 (tipično povprečje) Alginska kislina daje ne manj kakor 20 % in ne več kakor 23 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 91 % in ne več kakor 104,5 % alginske kisline (C6H8O6)n (računano na ekvivalentno maso 200) Alginska kislina je lahko vlaknata, zrnata ali v prahu. Je bele do rumenkasto rjave barve in skoraj brez vonja Netopna v vodi in organskih topilih, počasi topna v raztopinah natrijevega karbonata, natrijevega hidroksida in trinatrijevega fosfata 0,5-% raztopini vzorca, pripravljenega z 1 M raztopino natrijevega hidroksida, dodamo eno petino nje- govega volumna 2,5-% raztopine kalcijevega klorida. Nastane voluminozna, želatinasta oborina. S tem preskusom ločimo alginsko kislino od akacijevega gumija, natrijeve karboksimetilne celuloze, karboksimetilnega škroba, karagenana, želatine, gumigatija, gumija karaja, gumija moke rožičevih pešk, metilceluloze in gumija tragant C. Amonijev sulfat – obarjalni preskus 0,5-% raztopini vzorca, pripravljenega z 1 M raztopino natrijevega hidroksida, dodamo eno polovico njegovega volumna nasičene raztopine amonijevega sulfata. Oborina ne nastane. S tem preskusom ločimo alginsko kislino od agarja, natrijeve karboksimetilne celuloze, karagenana, deesterificiranega pektina, želatine, gumija moke rožičevih pešk, metilceluloze in škroba D. Barvna reakcija Čistost 0,01 g vzorca med močnim stresanjem raztopimo z 0,15 ml 0,1 N natrijevega hidroksida in dodamo 1 ml kisle ferisulfatne raztopine. V petih minutah se razvije češnjevo rdeča barva in postane temno škrlatna/vijolična pH 3 % suspenzije Med 2,0 in 3,5 Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 4 use) Sulfatni pepel Ne več kakor 8 %, računano na suho snov Natrijev hidroksid (1 M raztopine) Ne več kakor 2 % netopne snovi, računano na suho snov Arzen Ne več kakor 3 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 359 Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. V 5 g alginske kisline je ni V 10 g alginske kisline je ni E 401 NATRIJEV ALGINAT Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Natrijeva sol alginske kisline (C6H7 NaO6)n 10 000–600 000 (tipično povprečje) Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 90,8 % in ne več kakor 106,0 % natrijevega alginata (računano na ekviva- lentno maso 222) Opis Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja Identifikacija A. Pozitivna reakcija na natrij in na alginsko kislino Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 4 ure) V vodi netopna snov Ne več kakor 2 %, računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. V 5 g soli je ni V 10 g soli je ni 360 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 402 KALIJEV ALGINAT Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Kalijeva sol alginske kisline (C6H7KO6)n 10 000–600 000 (tipično povprečje) Daje ne manj kakor 16,5 % in ne več kakor 19,5 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,2 % in ne več kakor 105,5 % kalijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 238) Opis Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja Identifikacija A. Pozitivna reakcija na kalij in na alginsko kislino Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 4 use) V vodi netopna snov Ne več kakor 2 %, računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. V 5 g soli je ni V 10 g soli je ni E 403 AMONIJEV ALGINAT Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Amonijeva sol alginske kisline (C6H11NO6)n 10 000–600 000 (tipično povprečje) Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 88,7 % in ne več kakor 103,6 % amonijevega alginata (računano na ekviva- lentno maso 217) Opis Bel do rumenkast, vlaknat ali zrnat prah 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 361 Identifikacija A. Pozitivna reakcija na amonij in na alginsko kislino Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 4 ure) Sulfatni pepel Ne več kakor 7 %, računano na suho snov V vodi netopna snov Ne več kakor 2 %, računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. V 5 g soli je ni V 10 g soli je ni E 404 KALCIJEV ALGINAT Sopomenke Kalcijeva sol alginata Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Kalcijeva sol alginske kisline (C6H7Ca1/2O6)n 10 000–600 000 (tipično povprečje) Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,6 % in ne več kakor 104,5 % kalcijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 219) Opis Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja Identifikacija A. Pozitivna reakcija na kalcij in na alginsko kislino Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 4 use) Arzen Ne več kakor 3 mg/kg 362 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. V 5 g soli je ni V 10 g soli je ni E 405 PROPAN-1,2- DIOL ALGINAT Sopomenke Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija Hidroksipropil alginat 1,2-propandiolester alginske kisline Propilenglikol alginat Propan-1,2-diolester alginske kisline; sestava se spreminja glede na stopnjo zaestrenja ter glede na odstotek prostih in nevtraliziranih karboksilnih skupin v molekuli (C9H14O7)n (zaestren) 10 000–600 000 (tipično povprečje) Daje ne manj kakor 16 % in ne več kakor 20 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja A. Pozitivna reakcija na 1,2- propandiol in na alginsko kislino po hidrolizi Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 20 % (105 °C, 4 ure) Vsebnost skupnega propan-1,2-diola Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 45 % Vsebnost prostega propan-1,2-diola Ne več kakor 15 % V vodi netopna snov Ne več kakor 2 %, računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 363 Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 500 kolonij na gram E. coli V 5 g alginata je ni Salmonella spp. V 10 g alginata je ni E 406 AGAR Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Čistost Geloza Japonski agar Bengalska, cejlonska, kitajska ali japonska sljuda Layor Carang Agar je hidrofilni koloidni polisaharid, sestavljen pretežno iz D-galaktoznih enot. Na približno vsakih deset D-galaktopiranoznih enot so hidroksiskupine zaestrene z žvepleno kislino, ki je nevtralizirana s kalcijem, magnezijem, kalijem ali natrijem. Ekstrahiramo ga iz nekaterih naravnih sort morskih alg, družin Gelidiaceae in Sphaerococcaceae ter sorodnih rdečih alg iz rodu Rhodophyceae 232-658-1 Mejna koncentracija gela naj ne bi bila večja od 0,25 % Agar je brez vonja ali rahlega značilnega vonja. Nemleti agar se ponavadi pojavlja v zvitkih iz tankih, membranskih in zlepljenih, dolgih in ozkih trakov ali pa je v zrezani, zrnati ali kosmičasti obliki. Lahko je svetlo rumenkasto oranžen, rumenkasto siv do bledo rumen ali brezbarven. Kadar je vlažen, je lepljiv, in kadar je suh, krhek. Uprašeni agar je bel do rumenkasto bel ali bledo rumen. Če ga pod mikroskopom preiskujemo v vodi, je zrnat in nekako vlaknat. Lahko so zraven še delci spužev in diatomej. V klorovodikovi raztopini je uprašeni agar prozornejši kakor v vodi, bolj ali manj zrnat, stis- njen in oglat ter tu in tam vsebuje delce diatomej. Jakost gela je mogoče standardizirati z dodatkom dekstroze in maltodekstrinov ali sladkorja Netopen v mrzli vodi; topen v vreli vodi Izguba pri sušenju Ne več kakor 22 % (105 °C, 5 use) Pepel Ne več kakor 6,5 % pri 550 °C, računano na suho snov V kislini netopen pepel (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini) Ne več kakor 0,5 % pri 550 °C, računano na suho snov Netopne snovi (v vroči vodi) Ne več kakor 1,0 % Škrob Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu agarja v desetih delih vode dodamo nekaj kapljic raz- topine joda. Modra barva se ne pojavi 364 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Želatina in druge beljakovine Približno 1 g agarja raztopimo v 100 ml vrele vode in pustimo, da se ohladi na približno 50 °C. Petim ml raztopine dodamo 5 ml trinitrofenolne raztopine (1 g brezvodnega trinitrofenola/100 ml vroče vode). Po 10 minutah se motnost ne pojavi Absorpcija vode Arzen Svinec Živo srebro Kadmij V 100-ml merilni valj damo 5 g agarja, dopolnimo z vodo do oznake, zmešamo in 24 ur pustimo stati pri približno 25 °C. Vsebino valja prelijemo skozi navlaženo stekleno volno, tako da voda steče v drug 100-ml merilni valj. Ne smemo dobiti več kakor 75 ml vode Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot PB) Ne več kakor 20 mg/kg E 407 KARAGENAN Sopomenke Definicija Einecs Opis Identifikacija Na trgu je na voljo pod različnimi imeni, in sicer: — Irish moss gelose — Eucheuman (iz Eucheuma spp. ) — Iridophycan (iz Irdidaea spp. ) — Hypnean (iz Hypnea spp. ) — Furcellaran ali danski agar (iz Furcellaria fastigiata) — Karagenan (iz Chondrus in Gigartina spp. ) Karagenan pridobivamo z vodno ekstrakcijo naravnih sort morskega rastlinja (Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneacea in Furcellriaceae, iz družin roda Rhodophyceae (rdeče morsko rastlinje). Za oba- rjanje ni dovoljeno uporabljati drugih organskih spojin razen metanola, etanola in propan-2-ola. Karagenan je pretežno iz kalijevih, natrijevih, magnezijevih in kalcijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki pri hidrolizi dajejo galaktozo in 3,6-anhidrogalaktozo. Karagenana ne hidroliziramo ali dru- gače kemično razgradimo 232-524-2 Rumenkast do brezbarven, grob do droben prah, ki je pravzaprav brez vonja A. Pozitivne reakcije na galaktozo, na anhidrogalaktozo in na sulfat Čistost Vsebnost metanola, etanola propan-2-ola Ne več kakor 0,1 %, posamezno ali v kombinaciji Viskoznost 1,5-% raztopine pri 75 °C Ne manj kakor 5 mPa. s Izguba pri sušenju Ne več kakor 12 % (105 °C, 4 use) Sulfat Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 %, računano na suho snov (kot SO4) 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 365 Pepel Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 % pri 550 °C, računano na suho snov V kislini netopen pepel Ne več kakor 1 % (netopen v 10-% klorovodikovi kislini), računano na suho snov V kislini netopna snov Ne več kakor 2 % (netopna v 1-% v/v-žvepleni kislini), računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 300 kolonij na gram E. coli V 5 g karagenana je ni Salmonella spp. V 10 g karagenana je ni E 407a OBDELANE RDEČE MORSKE ALGE EUCHEUMA Sopomenke Definicija PES (akronim za obdelane rdeče morske alge eucheuma) Obdelane rdeče morske alge eucheuma pridobivamo tako, da naravne sorte morskih rastlin Eucheuma in Eucheuma spinosum rodu Rhodophyceae (rdeče morsko rastlinje) obdelujemo z vodno cottonii raztopino kalijevega luga, dokler ne odstranimo nečistote, izpiramo s svežo vodo in sušimo. Lahko čistimo še tako, da izpiramo z metanolom, etanolom ali propan-2-olom in sušimo. Izdelek je pre- težno iz kalijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki pri hidrolizi dajejo galaktozo in 3,6- anhidrogalaktozo. Natrijeve, kalcijeve in magnezijeve soli polisaharidnih sulfatnih estrov so vsebo- vane v manjši količini. V izdelku je do 15 % zastopana tudi algalceluloza. Karagenana v obdelanih rdečih morskih algah eucheuma ne hidroliziramo ali drugače kemično razgradimo Opis Rdečerjav do rumenkast, grob do droben prah, ki je pravzaprav brez vonja Identifikacija A. Pozitivne reakcije na galaktozo, na anhidro galaktozo in na sulfat B. Topnost V vodi tvori motno viskozno suspenzijo. Netopen v etanolu Čistost Vsebnost metanola, etanolpropan-2-ola Ne več kakor 0,1 %, posamezno ali v kombinaciji Viskoznost 1,5 % raztopine pri 75 °C Ne manj kakor 5 mPa. s Izguba pri sušenju Ne več kakor 12 % (105 °C, 4 use) 366 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Sulfat Pepel Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 %, računano na suho snov (kot SO4) Ne manj kakor 1 % in ne več kakor 40 % pri 550 °C, računano na suho snov V kislini netopen pepel Ne več kakor 1 % (netopen v 10-% klorovodikovi kislini), računano na suho snov V kislini netopne snovi Ne manj kakor 8 % in ne več kakor 15 % (netopen v 1-% v/v-žvepleni kislini), računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 5 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 300 kolonij na gram E. coli V 5 g gumija je ni Salmonella spp. V 10 g gumija je ni E 410 GUMI ROŽIČEVIH PEŠK Sopomenke Definicija Carob bean gum Algaroba Je mleti endosperm semen naravne sorte rožičevega drevesa, Cerationia siliqua (L. ) Taub. (družina Leguminosae). Pretežno je iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavljenega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot, ki so med seboj povezane z glikozidnimi vezmi, in ga kemično lahko opišemo kot galaktomanan Molska masa 50 000–3 000 000 Einecs Vsebnost Opis Identifikacija 232-541-5 Vsebnost galaktomanana ne manj kakor 75 % Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja A. Pozitivni reakciji na galaktozo in manozo B. Mikroskopski pregled Na stekleno ploščico damo nekaj zmletega vzorca in vodno raztopino, ki vsebuje 0,5 % joda in 1 % kalijevega jodida, ter pregledamo pod mikroskopom. Gumi rožičevih pešk vsebuje dolge raztegnjene cevaste celice, ki so ločene ali rahlo razmaknjene. Gumi guar pa ima okrogle do hruškasto oblikovane celice, ki se med seboj tiščijo. Vsebina celic je rumena do rjava C. Topnost Topen v vroči vodi, netopen v etanolu 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 367 Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 5 use) Pepel Ne več kakor 1,2 %, določeno pri 800 °C Beljakovine (N x 6,25) Ne več kakor 7 % V kislini netopna snov Ne več kakor 4 % Škrob Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu vzorca z desetimi deli vode dodamo nekaj kapljic raz- topine joda. Modra barva se ne pojavi Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Etanol in propan-2-ol Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji E 412 GUMA GUAR Sopomenke Definicija Einecs Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija Gum cyamopsis Guar flour Guma guar je mleti endosperm semen naravne sorte rastline guar, Cyamopsis tetragonolobus (L. ) Taub. (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavlje- nega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot z glikozidno vezavo, ki jih kemično lahko opišemo kot galaktomanan 232-536-8 50 000–8 000 000 Vsebnost galaktomanana ni manjša od 75 % Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja A. Pozitivni reakciji na galaktozo in na manozo B. Topnost Topna v mrzli vodi Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 5 use) Pepel Ne več kakor 1,5 % pri 800 °C V kislini netopne snovi Ne več kakor 7 % Beljakovine (N x 6,25) Ne več kakor 10 % 368 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Škrob Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu vzorca z desetimi deli vode dodamo nekaj kapljic raz- topine joda. (Modra barva se ne pojavi) Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 413 GUMI TRAGANT Sopomenke Definicija Gumi tragant Tragant ter drugih azijskih vrst Astragalusa Gumi tragant je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Astragalus gummifer Labillardiere iz visokomolekularnih polisaharidov (galaktoarabanov in kislih polisaharidov), iz katerih pri hidrolizi dobimo galakturonsko kislino, galaktozo, arabinozo, ksilozo in fukozo. Vsebuje lahko tudi manjšo količino ramnoze in glukoze (pridobljene iz sledov škroba in/ali celuloze) (družina Leguminosae). Pretežno je Molska masa Približno 800 000 Einecs Opis Identifikacija A. Topnost Čistost 232-552-5 Nemleti gumi tragant so sploščeni, vlaknati, ravni ali skrivljeni delci ali spiralno zaviti koščki debeline od 0,5 do 2,5 mm in dolžine do 3 cm. Je bele do bledo rumene barve, nekateri delci so lahko rdečkasti. Delci so roževinastega otipa s kratkim prelomom. Je brez vonja, raztopine pa so neokusne in sluzave. Uprašeni gumi tragant je bele do bledo rumene ali rožnatorjave (bledo rjave) barve 1 gram vzorca s 50 ml vode nabrekne in tvori gladko, žilavo, opalescentno sluz; netopen v etanolu in ne nabrekne v 60-% (m/v) vodnem etanolu Negativna reakcija na gumo karaja 1 gram kuhamo z 20 ml vode, dokler ne nastane sluz. Dodamo 5 ml klorovodikove kisline in zmes kuhamo še 5 minut. Obstojna rožnata ali rdeča barva se ne sme razviti. Izguba pri sušenju Ne več kakor 16 % (105 °C, 5 us) Skupen pepel Ne več kakor 4 % V kislini netopen pepel Ne več kakor 0,5 % V kislini netopne snovi Ne več kakor 2 % Arzen Svinec Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 369 Živo srebro Kadmij Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Salmonella spp. V 10 g gumija tragant je ni E. coli V 5 g gumija tragant je ni E 414 GUMIARABIKUM Sopomenke Definicija Akacijeva guma Gumiarabikum je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Acacia senegal (L) Willdenow ali sorodnih vrst akacije (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnih polisa- haridov ter njihovih kalcijevih, magnezijevih in kalijevih soli, ki pri hidrolizi dajo arabinozo, galaktozo, ramnozo in glukuronsko kislino Molska masa Približno 350 000 Einecs Opis Identifikacija A. Topnost Čistost Izguba pri sušenju 232-519-5 Nemleti gumiarabikum se pojavlja kot bele ali rumenkasto bele sferoidne kapljice raznih velikosti ali kot oglati delci; včasih je pomešan s temnejšimi delci. Na voljo je tudi v belih do rumenkasto belih kosmičih, zrncih, prahu ali kot posušena snov po razprševanju Raztopina, ki jo dobimo tako, da 1 gram gumija raztopimo v 2 ml mrzle vode, gladko teče, je kisla na lakmus in netopna v etanolu Ne več kakor 17 % (105 °C, 5 h) za zrnato in ne več kakor 10 % (105 °C, 4 use) za posušeno snov po razprševanju Skupaj pepel Ne več kakor 4 % V kislini netopen pepel Ne več kakor 0,5 % V kislini netopne snovi Ne več kakor 1 % Škrob ali dekstrin 1 del gume s 50 deli vode skuhamo in ohladimo. Petim ml dodamo 1 kapljico raztopine joda. Modrikasta ali rdečkasta barva se ne pojavi Tanin Arzen Svinec Živo srebro Kadmij 10 ml raztopine 1 dela gume v 50 delih vode dodamo približno 0,1 ml raztopine feriklorida (9 g FeCL3. 6H2O in dopolnimo z vodo do oznake 100 ml). Črnkasta barva ali črnkasta usedlina se ne pojavi Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg 370 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Produkti hidrolize Ne vsebuje manoze, ksiloze in galakturonske kisline (določeno s kromatografijo) Salmonella spp. V 10 g gumija je ni E. coli V 5 g gumija je ni E 415 GUMA KSANTAN Definicija Guma ksantan je visokomolekularna polisaharidna guma in izdelana tako, da fermentiramo ogljikove hidrate s čisto kulturo iz naravnih vrst Xanthomonas campestris, in kar dobimo s fermentacijo, čistimo z etanolom ali propan-2-olom, sušimo in meljemo. Vsebuje D-glukozo in D-manozo kot prevladujoči heksozni enoti skupaj z D-glukuronsko in alfa ketopropionsko kislino; gumo pripravimo kot natrijevo, kalijevo ali kalcijevo sol. Njene raztopine so nevtralne Molska masa Približno 1 000 000 Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Čistost 234-394-2 Daje ne manj kakor 4,2 % in ne več kakor 5 % CO2, računano na suho snov, kar ustreza 91 % do 108 % gume ksantan Prah smetanaste barve Topna v vodi. Netopna v etanolu. Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % (105 °C, 2,5 use) Skupaj pepel Ne več kakor 16 % pri 650 °C, računano na suho snov, po 4-urnem sušenju pri 105 °C Piruvična kislina Ne več kakor 1,5 % Dušik Propan-2-ol Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 1,5 % Ne več kakor 500 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 10 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 300 kolonij na gram 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 371 E. coli Salmonella spp. V 5 g gumija je ni V 10 g gumija je ni Xanthomonas campestris Živih celic ni E 416 GUMI KARAJA Sopomenke Definicija Einecs Opis Identifikacija A. Topnost Katilo Kadaya Gum sterculia Sterculia Karaya, gum karaya Kullo Kuterra Gumi karaja je izcedek iz zarezanih debel in vej naravne vrste Sterculia urens Roxburgh in drugih vrst Sterculiae (družina Sterculiaceae) ali iz Cochlospermum gossypium A. P. De Candolle ali drugih vrst Cochlospermum (družina Bixaceae). Je pretežno iz visokomolekularnih acetiliranih polisaharidov, ki pri hidrolizi dajo galaktozo, ramnozo in galakturonsko kislino ter manjšo količino glukuronske kisline 232-539-4 Gumi karaja se pojavlja v kapljicah raznih velikosti ali kot nepravilni lomljeni delci značilnega semikristaliničnega videza. Je roževinasta, prosojna bledo rumena do rožnatorjava guma. Uprašeni gumi karaja je bledo siv do rožnatorjav. Ima izrazit vonj po ocetni kislini Netopen v etanolu B. Nabrekanje v raztopini etanola Gumi karaja nabrekne v 60-% etanolu, kar ga loči od drugih vrst gume Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 20 % (105 °C, 5 use) Skupaj pepel Ne več kakor 8 % V kislini netopen pepel Ne več kakor 1 % V kislini netopne snovi Ne več kakor 3 % Hlapna kislina Ne manj kakor 10 % (kot ocetna kislina) Škrob Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznaven Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Salmonella spp. E. coli V 10 g gume je ni V 5 g gume je ni 372 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 417 GUMI TARA Definicija Einecs Opis Identifikacija A. Topnost Gumi tara pridobivamo z mletjem endosperma semen naravnih vrst rastline Caesalpinia spinosa (dru- žina Leguminosae). Je iz visokomolekularnih polisaharidov, sestavljenih pretežno iz galaktomananov. Glavna sestavina je iz ravnih verig (1-4)-β-D-manopiranoznih enot z α-D-galaktopiranoznimi eno- tami, vezanimi z (1–6) vezmi. Razmerje manoze proti galaktozi v gumiju tara je 3: 1. (V gumiju roži- čevih pešk je to razmerje 4: 1 in v gumiju gvar 2: 1) 254-409-6 Bel do belkasto rumen prah, brez vonja Topen v vodi. Netopen v etanolu B. Tvorba gela Vodni raztopini vzorca dodamo manjšo količino natrijevega borata. Nastane gel Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % Pepel Ne več kakor 1,5 % V kislini netopne snovi Ne več kakor 2 % Beljakovine Ne več kakor 3,5 % (faktor N x 5,7) Škrob Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznaven Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 418 GUMI GELAN Definicija Gumi gelan je visokomolekularni polisaharidni gumi, izdelan tako, da fermentiramo ogljikove hidrate s čisto kulturo naravnih vrst Pseudomonas elodea, in kar dobimo s fermentacijo, čistimo z izopropilnim alkoholom, sušimo in meljemo. Visokomolekularni polisaharid je pretežno iz ponavljajočih se tetrasaharidnih enot, sestavljenih iz ene ramnoze, ene glukoronske kisline in dveh glukoz ter substituiranih z acilnimi in acetil) skupinami, kakršni so O-glikozidno vezani estri. Glukoronsko kislino nevtraliziramo do mešanice kalijevih, natrijevih, kalcijevih in magnezijevih soli (gliceril Einecs 275-117-5 Molska masa Približno 500 000 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 373 Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Čistost Daje ne manj kakor 3,3 % in ne več kakor 6,8 % CO2, računano na suho snov Sivkasto bel prah V vodi se topi in daje viskozne raztopine. Netopen v etanolu Izguba pri sušenju Ne več kakor 15 % po sušenju (105 °C, 2 1/2 use) Dušik Propan-2-ol Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 % Ne več kakor 750 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Skupno število mikroorganizmov Ne več kakor 10 000 kolonij na gram Kvasovke in plesni Ne več kakor 400 kolonij na gram E. coli Salmonella spp. E 422 GLICEROL Sopomenke Definicija Kemična imena Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija V 5 g gumija je ni V 10 g gumija je ni Glicerin 1,2,3-propantriol Glicerol Trihidroksipropan 200-289-5 C3H8O3 92,10 Vsebnost ne manj kakor 98 % glicerola, računano na suho snov Bistra, brezbarvna, higroskopska, sirupasta tekočina rahlega značilnega vonja, ki ni niti oster niti neprijeten A. Tvorba akroleina pri segrevanju V epruveti segrejemo nekaj kapljic vzorca z 0,5 g kalijevega bisulfata. Razvijejo se značilne dražeče pare akroleina B. Specifična teža (25/25 °C) Ne manj kakor 1,257 C. Indeks refrakcije [n]D20 Med 1,471 in 1,474 374 Čistost Voda Sulfatni pepel Butantrioli SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Ne več kakor 5 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 0,01 %, določeno pri 800 ± 25 °C Ne več kakor 0,2 % Akrolein, glukoza in amonijeve spojine Zmes 5 ml glicerola in 5 ml raztopine kalijevega hidroksida (1 z 10) 5 minut segrevamo pri 60 °C. Zmes ne porumeni in ne oddaja vonja po amonijaku Maščobne kisline in estri Ne več kakor 0,1 %, računano kot butirna kislina Klorirane spojine Ne več kakor 30 mg/kg (kot klor) Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 2 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 5 mg/kg E 431 POLIOKSIETILEN (40) STEARAT Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Polyoxyl (40) stearate, polyoxyethylene (40) monostearate Zmes mono- in diestrov užitne stearinske kisline, ki je na voljo na trgu, in zmesi polioksietilendiolov (ki imajo povprečno dolžino polimera okoli 40 oksietilenskih enot) skupaj s prostim poliolom Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov Kosmiči smetanaste barve ali voskasta trdna snov pri 25 °C komaj zaznavnega vonja Topen v vodi, etanolu, metanolu in etilacetatu Netopen v mineralnem olju B. Območje strjevanja 39-44 °C C. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za maščobni ester polioksietiliranega poliola Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 1 Ne manj kakor 25 in ne več kakor 35 Hidroksilno število Ne manj kakor 27 in ne več kakor 40 1,4-dioksan Ne več kakor 5 mg/kg Prosti etilenoksid Ne več kakor 1 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 375 Etilen glikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 432 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOLAVRAT (POLISORBAT 20) Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Polisorbat 20 Polioksietilen (20) sorbitan monolavrat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov z užitno lavrinsko kislino, ki je na voljo na trgu, ter kondenziranih s približno 20 moli etilenoksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov Vsebnost ne manj kakor 70 % oksietilenskih skupin, kar ustreza ne manj kakor 97,3 % polioksietilena (20) sorbitan monolavrata, računano na suho snov Citronasto do rumenorjava oljnata tekočina, pri 25 °C rahlega značilnega vonja Topen v vodi, etanolu, metanolu, etilacetatu in dioksanu Netopen v mineralnem olju in petroletru B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delni ester maščobne kisline polioksietiliranega poliola Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 2 Ne manj kakor 40 in ne več kakor 50 Hidroksilno število Ne manj kakor 96 in ne več kakor 108. 1,4-dioksan Ne več kakor 5 mg/kg Prosti etilenoksid Ne več kakor 1 mg/kg Etilenglikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 376 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 wE 433 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOOLEAT (POLISORBAT 80) Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Polisorbat 80 Polioksietilen (20) sorbitan monooleat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov z užitno oljno kislino, ki je na voljo na trgu, ter kondenziranih s približno 20 moli etilenoksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar ustreza ne manj kakor 96,5 % polioksietilena (20) sorbitan monooleata, računano na suho snov Citronasto do rumenorjava oljnata tekočina, pri 25 °C rahlega značilnega vonja Topen v vodi, etanolu, metanolu, etilacetatu in toluenu. B. Infrardeči absorpcijski spekter Netopen v mineralnem olju in petroletru Značilen za delni ester maščobne kisline polioksietiliranega poliola Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 2 Ne manj kakor 45 in ne več kakor 55 Hidroksilno število Ne manj kakor 65 in ne več kakor 80 1,4-dioksan Ne več kakor 5 mg/kg Prosti etilenoksid Ne več kakor 1 mg/kg Etilenglikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 434 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOPALMITAT (POLISORBAT 40) Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Polisorbat 40 Polioksietilen (20) sorbitan monopalmitat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov z užitno palmitinsko kislino, ki je na voljo na trgu, ter kondenziranih s približno 20 moli etilenoksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov Vsebnost ne manj kakor 66 % oksietilenskih skupin, kar ustreza ne manj kakor 97 % polioksietilena (20) sorbitan monopalmitata, računano na suho snov Rumena do oranžna oljnata tekočina ali polgel pri 25 °C, rahlega značilnega vonja 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 377 Identifikacija A. Topnost Topen v vodi, etanolu, metanolu, etilacetatu in acetonu. Netopen v mineralnem olju B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delni ester maščobne kisline polioksietiliranega poliola Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 2 Ne manj kakor 41 in ne več kakor 52 Hidroksilno število Ne manj kakor 90 in ne več kakor 107 1,4-dioksan Prosti etilenoksid Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Etilenglikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 435 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOSTEARAT (POLISORBAT 60) Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Polisorbat 60 Polioksietilen (20) sorbitan monostearat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov z užitno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu, in kondenziranih s približno 20 moli etilenoksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar ustreza ne manj kakor 97 % polioksietilena (20) sorbitan monostearata, računano na suho snov Citronasto do oranžno obarvana oljnata tekočina ali polgel pri 25 °C, rahlega značilnega vonja Topen v vodi, etilacetatu in toluenu. Netopen v mineralnem in rastlinskem olju B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delni ester maščobne kisline polioksietiliranega poliola Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 2 Ne manj kakor 45 in ne več kakor 55 378 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Hidroksilno število Ne manj kakor 81 in ne več kakor 96 1,4-dioksan Prosti etilenoksid Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Etilenglikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 436 POLIOKSIETILEN SORBITAN TRISTEARAT (POLISORBAT 65) Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Polisorbat 65 Polioksietilen (20) sorbitan tristearat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov z užitno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu, ter kondenziranih s približno 20 moli etilenoksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov Vsebnost ne manj kakor 46 % oksietilenskih skupin, kar ustreza ne manj kakor 96 % polioksietilena (20) sorbitan tristearata, računano na suho snov Rumenorjava, voskasta, trdna snov pri 25 °C, rahlega značilnega vonja V vodi se dispergira. Topen v mineralnem olju, rastlinskem olju, petroletru, acetonu, etru, dioksanu, etanolu in metanolu B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delni ester maščobne kisline polioksietiliranega poliola C. Območje strjevanja 29-33°C Čistost Voda Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 3 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 2 Ne manj kakor 88 in ne več kakor 98 Hidroksilno število Ne manj kakor 40 in ne več kakor 60 1,4-dioksan Prosti etilenoksid Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Etilenglikoli (mono- in di-) Ne več kakor 0,25 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 379 E 440 (i) PEKTIN Definicija Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Čistost Pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov poligalakturonske kisline ter njihovih amonijevih, natri- jevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustreznih snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov in jabolk. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol 232-553-0 Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom Bel, svetlo rumen, svetlo siv ali svetlo rjav prah Topen v vodi, s katero tvori koloidno, opalescentno raztopino. Netopen v etanolu Izguba pri sušenju Ne več kakor 12 % (105 °C, 2 use) V kislini netopen pepel Ne več kakor 1 % (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini) Žveplov dioksid Ne več kakor 50 mg/kg, računano na suho snov Vsebnost dušika Ne več kakor 1,0 % po pranju s kislino in etanolom Prosti metanol, etanol in propan-2-ol Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji, računano na suho snov Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 440 (ii) AMIDIRANI PEKTIN Definicija Vsebnost Opis Amidirani pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov in amidov poligalakturonske kisline ter njenih amonijevih, natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustrezne snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov ali jabolk, in z obdelavo z amonijakom pri izpolnjenih alkalnih pogojih. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom Bel, svetlo rumen, svetlo sivkast ali svetlo rjavkast prah 380 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Identifikacija A. Topnost Čistost Topen v vodi, tvori koloidno, opalescentno raztopino. Netopen v etanolu Izguba pri sušenju Ne več kakor 12 % (105 °C, 2 usi) V kislini netopen pepel Ne več kakor 1 % (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini) Stopnja amidiranja Ne več kakor 25 % vseh karboksilnih skupin Ostanek žveplovega dioksida Ne več kakor 50 mg/kg, računano na suho snov Vsebnost dušika Ne več kakor 2,5 % po pranju s kislino in etanolom Prosti metanol, etanol in propan-2-ol Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji, na snov brez hlapnih snovi Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 442 AMONIJEVI FOSFATIDI Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Amonijeve soli fosfatidne kisline, mešane amonijeve soli fosforiliranih gliceridov Zmes amonijevih spojin fosfatidnih kislin, pridobljenih iz užitne maščobe in olja (običajno delno strjenega repičnega olja). Ena ali dve ali tri gliceridne enote so lahko vezane na fosfor. Dva fosforjeva estra sta lahko povezana med seboj kot fosfatidil fosfatidi Vsebnost fosforja: ne manj kakor 3 % in ne več kakor 3,4 utežne odstotke; vsebnost amonija: ne manj kakor 1,3 % in ne več kakor 1,5 % (računano kot N) Poltrda mast Topni v maščobah. Netopni v vodi. Delno topni v etanolu in acetonu B. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobno kislino in na fosfat Čistost Snovi, netopne v petroletru Ne več kakor 2,5 % Arzen Ne več kakor 3 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 381 Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 444 SAHAROZA ACETAT IZOBUTIRAT Sopomenke Definicija SAIB Saharoza acetat izobutirat je reakcijska zmes produktov, dobljenih z esterifikacijo živilske saharoze z anhidridom ocetne kisline in izobutir anhidridom, ki ji sledi destilacija. Zmes vsebuje vse možne kom- binacije estrov z molskim razmerjem acetat: butirat okoli 2: 6 Einecs 204-771-6 Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Indeks refrakcije C. Specifična teža Čistost Triacetin Kislinsko število Število umiljenja Arzen Živo srebro Kadmij Svinec Saharoza di(acetat) heksaizobutirat C40H62O19 832-856 (približno), C40H62O19: 846,9 Vsebnost ne manj kakor 98,8 % in ne več kakor 101,9 % C40H62O19 Bistra tekočina, bledo slamnate barve, brez usedline, blagega vonja Netopen v vodi. Topen v večini organskih topil [d] 25 D: 1,4492–1,4504 [d] 25 D: 1,141–1,151 Ne več kakor 0,1 % Ne več kakor 0,2 Ne manj kakor 524 in ne več kakor 540 Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 5 mg/kg 382 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 445 GLICEROLNI ESTRI LESNE SMOLE Sopomenke Definicija Ester gum Kompleksna zmes tri- in diglicerolnih estrov smolnih kislin iz lesne smole. Smolo pridobivamo z eks- trakcijo iz starih borovih štorov; čistimo jo z rafinacijskim postopkom tekoče-tekoče. Tu niso vštete snovi, derivatizirane iz gumijeve smole, izcedek živih borovih dreves in snovi, derivatizirane iz smole talovega olja in stranski proizvod pri predelavi (pulpe) rjavega papirja. Končni izdelek je iz približno 90 % smolnih kislin in 10 % nevtralnih (nekislih spojin). Kisla smolna frakcija je kompleksna zmes izomernih diterpenoidnih monokarboksilnih kislin z empirično molsko formulo C20H30O2, v glav- nem kot abietinska kislina. Snov čistimo s kapljajočo ali protitočno parno destilacijo Opis Trda, rumena do bledo rumeno rjava trdna snov Identifikacija A. Topnost Netopni v vodi. Topni v acetonu B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za spojino Čistost Specifična teža raztopine 25 ne manj kakor 0,935, če jo določamo v 50-% raztopini d-limonena (97 %, vrelišče pri 20 [d] 175,5–176 °C, d 20 4: 0,84) Območje mehčanja Med 82 °C in 90 °C Kislinsko število Ne manj kakor 3 in ne več kakor 9 Hidroksilno število Ne manj kakor 15 in ne več kakor 45 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 2 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Preskus izključenosti smole talovega olja (pre- skus na žveplo) Če organske spojine, ki vsebujejo žveplo, segrevamo skupaj z natrijevim formatom, se žveplo spremeni v hidrogensulfid, ki ga z lahkoto zaznamo z uporabo svinčevega acetatnega papirja. Pozitivna reakcija pokaže, da je bila uporabljena smola talovega olja namesto lesne smole E 450 (i) DINATRIJEV DIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs 231-835-0 Dinatrijev dihidrogen difosfat Dinatrijev dihidrogen pirofosfat Natrijev kisli pirofosfat Dinatrijev dihidrogen difosfat Kemična formula Na2H2P2O7 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 383 Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija 221,94 Vsebnost ne manj kakor 95 % dinatrijevega difosfata ter ne manj kakor 63 % in ne več kakor 64,5 %, izraženo kot P2O5 Bel prah ali zrna A. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat B. Topnost Topen v vodi Čistost pH 1 % raztopine Izguba pri sušenju Med 3,7 in 5,0 Ne več kakor 0,5 % (105 °C, 4 use) V vodi netopne snovi Ne več kakor 1 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg (izražen kot fluor) Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 450 (ii) TRINATRIJEV DIFOSFAT Kisli trinatrijev pirofosfat Trinatrijev monohidrogen difosfat 238-735-6 Monohidrat: Brezvoden: Monohidrat: Brezvoden: Na3HP2O7. H20 Na3HP2O7 261,95 243,93 Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov, ter ne manj kakor 57 % in ne več kakor 59 %, izraženo kot P2O5 Anhidrid ali monohidrat sta bel prah ali zrna Sopomenke Definicija Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat B. Topen v vodi 384 Čistost pH 1 % raztopine Izguba po žarjenju SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Med 6,7 in 7,3 4,5 % za brezvodno spojino 11,5 % za monohidrat Izguba pri sušenju Ne več kakor 0,5 % (105°C, 4 use) V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,2 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo kot fluor Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 450 (iii) TETRANATRIJEV DIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs 231-767-1 Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija Tetranatrijev pirofosfat Natrijev pirofosfat Tetranatrijev difosfat Brezvoden: Dekahidrat: Brezvoden: Dekahidrat: Na4P2O7 Na4P2O7. 10H20 265,94 446,09 Vsebnost ne manj kakor 95 % Na4P2O7, računano na žarjeno snov, ter ne manj kakor 52,5 % in ne več kakor 54 %, izraženo kot P2O5 Brezbarvni ali beli kristali ali bel kristalinični ali zrnat prah. Dekahidrat se na suhem zraku rahlo navlaži A. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat B. Topnost Topen v vodi. Netopen v etanolu Čistost pH 1 % raztopine Izguba po žarjenju Med 9,8 in 10,8 Ne več kakor 0,5 % za brezvodno sol, ne manj kakor 38 % in ne več kakor 42 % za dekahidrat, v obeh primerih določeno po 4-urnem sušenju pri 105 °C in 30-minutnem žarjenju pri 550 °C 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 385 V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,2 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg, izražen kot fluor Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 450 (v) TETRAKALIJEV DIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Kalijev pirofosfat Tetrakalijev pirofosfat Tetrakalijev difosfat 230-785-7 K4P2O7 330,34 (brezvoden) Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na žarjeno snov, in ne manj kakor 42 % in ne več kakor 43,7 %, izraženo kot P2O5 Opis Brezbarvni kristali ali bel zelo higroskopski prah Identifikacija A. Pozitivni reakciji na kalij in na fosfat B. Topnost Topen v vodi, netopen v etanolu Čistost pH 1 % raztopine Med 10,0 in 10,8 Izguba po žarjenju Ne več kakor 2 % po 4-urnem sušenju pri 105 °C in 30-minutnem žarjenju pri 550 °C V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,2 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg, izražen kot fluor Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg 386 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 450 (vi) DIKALCIJEV DIFOSFAT Sopomenke Kalcijev pirofosfat Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija Dikalcijev difosfat Dikalcijev pirofosfat 232-221-5 Ca2P2O7 254,12 Vsebnost ne manj kakor 96 % ter ne manj kakor 42 % in ne več kakor 56 %, izraženo kot P2O5 Droben, bel prah, brez vonja A. Pozitivni reakciji na kalcij in na fosfat B. Topnost Netopen v vodi. Topen v razredčeni klorovodikovi in dušikovi kislini Čistost pH 10 % suspenzije v vodi Med 5,5 in 7,0 Izguba po žarjenju Ne več kot 1,5 % (30 min. pri 800 ± 25 °C) Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 50 mg/kg, izraženo kot fluor Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 450 (vii) KALCIJEV DIHIDROGEN DIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Kisli kalcijev pirofosfat Monokalcijev dihidrogen pirofosfat Kalcijev dihidrogen difosfat 238-933-2 CaH2P2O7 215,97 Vsebnost ne manj kakor 90 %, računano na suho snov, ter ne manj kakor 61 % in ne več kakor 64 %, izraženo kot P2O5 Opis Beli kristali ali prah 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 387 Identifikacija A. Pozitivni reakciji na kalcij in na fosfat Čistost V kislini netopne snovi Ne več kakor 0,4 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo kot fluor Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 451 (i) PENTANATRIJEV TRIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Pentanatrijev tripolifosfat Natrijev tripolifosfat Pentanatrijev trifosfat 231-838-7 Na5O10P3. xH2O (x = 0 ali 6) 367,86 Vsebnost ne manj kakor 85 %. Ne manj kakor 56 % in ne več kakor 58 % (brezvoden) ali ne manj kakor 43 % in ne več kakor 45 % (heksahidrat), izraženo kot P2O5 Opis Bela, rahlo higroskopska zrna ali prah Identifikacija A. Topnost Dobro topen v vodi, netopen v etanolu B. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat C. pH 1 % raztopine Med 9,1 in 10,2 Čistost Izguba pri sušenju Brezvoden: ne več kakor 0,7 % (105 °C, 1 uso) Heksahidrat: ne več kakor 23,5 % (60 °C, 1 uso, nato 4-urno sušenje pri 105 °C) V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,1 % 388 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Višji polifosfati Ne več kakor 1 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 451 (ii) PENTAKALIJEV TRIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Pentakalijev tripolifosfat Kalijev trifosfat Kalijev tripolifosfat Pentakalijev trifosfat Pentakalijev tripolifosfat 237-574-9 K5O10P3 448,42 Vsebnost ne manj kakor 85 %, računano na suho snov Vsebnost ne manj kakor 46,5 % in ne več kakor 48 %, izraženo kot P2O5 Opis Bel, higroskopski prah ali zrna Identifikacija A. Topnost Dobro topen v vodi B. Pozitivni reakciji na kalij in na fosfat C. pH 1 % raztopine Med 9,2 in 10,5 Čistost Izguba po žarjenju Ne več kakor 0,4 % (105 °C, 4 use, nato 30-minutno žarjenje pri 550 °C) V vodi netopne snovi Ne več kakor 2 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 389 E 452 (i) NATRIJEV POLIFOSFAT 1. TOPNI POLIFOSFAT Sopomenke Definicija Natrijev heksametafosfat Natrijev tetrapolifosfat Grahamova sol Natrijevi polifosfati, steklasti Natrijev polimetafosfat Natrijev metafosfat Topne natrijeve polifosfate pridobivamo s taljenjem in ohlajanjem natrijevih ortofosfatov. Spojine so skupina iz raznih amorfnih, vodotopnih polifosfatov, sestavljenih iz ravnih verig metafosfatnih enot, (NaPO3)x, x ≥ 2, zaključenih s skupinami Na2PO4. Te snovi ponavadi določamo z razmerjem Na2O/P2O5 ali z vsebnostjo P2O5. Razmerja Na2O/P2O5 se spreminjajo od okoli 1,3 za natrijev tetrapolifosfat, pri čemer velja x = približno 4; do okoli 1,1 za grahamovo sol, običajno imenovano natrijev heksametafosfat, pri čemer velja x = 13 do 18; in do okoli 1,0 za natrijeve polifosfate z več- jimi molskimi masami, pri čemer velja x = 20 do 100 ali več. pH njihovih raztopin se spreminja med 3,0 do 9,0. Kemično ime Natrijev polifosfat Einecs 272-808-3 Kemične formule Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Heterogene zmesi natrijevih soli H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer ‚n‘ ni manj kakor 2 linearno kondenziranih polifosfornih kislin splošne formule (102)n Vsebnost P2O5 ne manj kakor 60 % in ne več kakor 71 %, računano na žarjeno snov Brezbarvne ali bele, prozorne ploščice, zrna ali prah Dobro topen v vodi B. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat C. pH 1 % raztopine Med 3,0 in 9,0 Čistost Izguba po žarjenju Ne več kakor 1 % V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,1 % Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 390 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 2. NETOPNI POLIFOSFAT Sopomenke Definicija Netopni natrijev metafosfat Maddrellova sol Netopni natrijev polifosfat (IMP) Netopni natrijev metafosfat je visokomolekularni natrijev polifosfat, sestavljen iz dveh dolgih metafosfatnih verig (NaPO3)x, ki sta nasprotno spiralno zaviti okoli skupne osi. Razmerje Na2O/P2O5 je okoli 1,0; pH 1 dela v 3 delih vodne suspenzije je okoli 6,5. Kemično ime Natrijev polifosfat Einecs 272-808-3 Kemične formule Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Heterogene zmesi natrijevih soli H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer ‚n‘ ni manj kakor 2 linearno kondenziranih polifosfornih kislin splošne formule (102)n Ne manj kakor 68,7 % in ne več kakor 70 %, računano kot P2O5 Bel kristalinični prah Netopen v vodi, topen v mineralnih kislinah ter v raztopinah kalijevih in amonijevih (toda ne natri- jevih) kloridov B. Pozitivni reakciji na natrij in na fosfat C. pH 1 proti 3 vodne suspenzije Okoli 6,5 Čistost Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 452 (ii) KALIJEV METAFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Kalijev metafosfat Kalijev polimetafosfat Kurrolova sol Kalijev polifosfat 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 391 Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost 232-212-6 (KPO3)n Heterogene zmesi kalijevih soli H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer ‚n‘ ni manj kakor 2 linearno kondenziranih polifosfornih kislin splošne formule (134)n Vsebnost ne manj kakor 53,5 % in ne več kakor 61,5 %, računano na žarjeno snov kot P2O5 Droben bel prah ali kristali ali brezbarvne steklaste ploščice 1 g raztopimo v 100 ml natrijevega acetata (1 proti 25) B. Pozitivni reakciji na kalij in na fosfat C. pH 1 % raztopine Ne več kakor 7,8 Čistost Izguba po žarjenju Ne več kakor 2 % (105 °C, 4 use, nato 30-minutno žarjenje pri 550 °C) V vodi netopne snovi Ne več kakor 0,2 % Ciklični fosfat Ne več kakor 8 %, računano na vsebnost P2O5 Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 452 (iv) KALCIJEV POLIFOSFAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Kalcijev metafosfat Kalcijev polimetafosfat Kalcijev polifosfat 236-769-6 (CaP2O6)n Heterogene zmesi kalcijevih soli kondenziranih polifosfornih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(n + 1), pri čemer ‚n‘ ni manj kakor 2 (198)n Vsebnost ne manj kakor 50 % in ne več kakor 71 %, računano na žarjeno snov kot P2O5 Brezbarvni kristali ali bel prah, brez vonja 392 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Identifikacija A. Topnost Običajno težko topen v vodi. Topen v kislem mediju B. Pozitivni reakciji na kalcij in na fosfat C. Vsebnost CaO 27–29,5 % Čistost Izguba po žarjenju Ne več kakor 2 % (105 °C, 4 use, nato 30-minutno žarjenje pri 550 °C) Ciklični fosfat Ne več kakor 8 %, računano na vsebnost P2O5 Fluorid Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 30 mg/kg Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 460(i) MIKROKRISTALINIČNA CELULOZA Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Celulozni gel jo pridobivamo z Mikrokristalinična celuloza je čiščena, delno depolimerizirana celuloza, ki obdelovanjem alfa celuloze z mineralnimi kislinami; alfa celulozo dobimo iz pulpe naravnih vrst vlak- natega rastlinskega materiala. Stopnja polimerizacije je običajno manj od 400 Celuloza 232-674-9 (C6H10O5)n Okoli 36 000 Ne manj kakor 97 %, računano kot celuloza na suho snov Droben bel ali skoraj bel prah, brez vonja Netopna v vodi, etanolu, etru in razredčenih mineralnih kislinah. Rahlo topna v raztopini natrijevega luga B. Barvna reakcija 1 mg vzorca dodamo 1 ml fosforne kisline in na vodni kopeli segrevamo 30 minut. Dodamo 4 ml raztopine pirokatehola in fosforne kisline (1 proti 4) in segrevamo 30 minut. Pojavi se rdeča barva C. Identificiramo jo z IR-spektroskopijo 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 393 D. Preskušanje suspenzije 30 g vzorca mešamo z 270 ml vode v mešalniku 5 minut pri 12 000 vrtljajih na minuto. Nastala zmes je bodisi dobro tekoča suspenzija ali težka, grudičasta, komaj tekoča, če sploh, suspenzija, ki se le slabo useda in vsebuje veliko ujetih zračnih mehurčkov. Če nastane dobro tekoča suspenzija, je 100 ml pre- nesemo v 100-ml merilni valj in pustimo stati 1 uro. Trdne snovi se usedejo, nad njimi pa se pojavi tekočina Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 7 % (105 °C, 3 use) V vodi topne snovi Ne več kakor 0,24 % Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določen pri 800 ± 25 °C ph 10 % vodne suspenzije ph tekočine nad usedlino je med 5,0 in 7,5 Škrob Nezaznaven 20 ml disperzije, dobljene pri identifikaciji (preskus D), dodamo nekaj kapljic raztopine joda in zme- šamo. Škrlatna do modra ali modra barva se ne pojavi Velikost delcev Ne manj kakor 5 μm (ne več kakor 10 % delcev manj od 5 μm) Karboksilne skupine Ne več kakor 1 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 460 (ii) UPRAŠENA CELULOZA Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Čiščena, mehanično razgrajena celuloza, pripravljena iz alfaceluloze, ki jo pridobimo iz pulpe narav- nih virov vlaknatega rastlinskega materiala Celuloza Linearni polimer z vezanimi glukoznimi ostanki 1: 4 232-674-9 (C6H10O5)n Okoli (162)n (n je pretežno 1 000 ali več) Ne manj kakor 92 % Droben, bel prah, brez vonja Netopna v vodi, etanolu, etru in razredčenih mineralnih kislinah. Rahlo topna v raztopini natrijevega luga 394 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 B. Preskušanje suspenzije Čistost 30 g vzorca mešamo z 270 ml vode v mešalniku 5 minut pri 12 000 vrtljajih na minuto. Nastala zmes je bodisi dobro tekoča suspenzija ali težka, grudičasta, komaj tekoča, če sploh, suspenzija, ki se le rahlo useda in vsebuje veliko ujetih zračnih mehurčkov. Če dobimo dobro tekočo suspenzijo, je 100 ml pre- nesemo v 100-ml merilni valj in pustimo stati 1 uro. Trdne snovi se usedejo, nad njimi se pojavi teko- čina Izguba pri sušenju Ne več kakor 7 % (105 °C, 3 use) V vodi topne snovi Ne več kakor 1,0 % Sulfatni pepel Ne več kakor 0,3 %, določeno pri 800 ± 25 °C ph 10 % vodne suspenzije ph tekočine nad usedlino je med 5,0 in 7,5 Škrob Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznaven 20 ml disperzije, dobljene pri identifikaciji (preskus B), dodamo nekaj kapljic raztopine joda in zme- šamo. Škrlatna do modra ali modra barva se ne pojavi Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Velikost delcev Ne manj kakor 5 μm (ne več kakor 10 % delcev manj od 5 μm) E 461 METILNA CELULOZA Sopomenke Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Celulozni metilni eter Metilna celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala in jo delno zaetrimo z metilnimi skupinami Metileterceluloza Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: C6H7O2 (OR1 ) (OR2 ) (OR3 ), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih: — H — CH3 ali — CH2CH3 Od okoli 20 000 do 380 000 Ne manj kakor 25 % in ne več kakor 33 % metoksiskupin (-OCH3) hidroksietoksiskupin (-OCH2CH2OH) in ne več kakor 5 % Opis Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknat prah brez vonja in okusa Identifikacija A. Topnost V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Netopna v etanolu, etru in kloroformu. Topna v ledocenti kislini 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 395 Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 7 % (105 °C, 3 use) Sulfatni pepel Ne več kakor 1,5 %, določen pri 800 ± 25 °C ph 10 % koloidne raztopine Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 463 HIDROKSIPROPILNA CELULOZA Sopomenke Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Celulozni hidroksipropilni eter Hidroksipropilna celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih ras- tlinskih snovi, delno zaetrena s hidroksipropilnimi skupinami Hidroksipropilni eter celuloze Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: C6H7O2 (OR1 ) (OR2 ) (OR3 ), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih: — H — CH2 CHOHCH3 — CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 — CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 Od okoli 30 000 do 1 000 000 Vsebnost ne manj kakor 80,5 % hidroksipropoksilnih skupin (-OCH2CHOHCH3), kar ustreza ne več kakor 4,6 hidroksipropilne skupine na anhidroglukozno enoto, računano na suho snov Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknast prah, brez vonja in brez okusa V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Topna v etanolu. Netopna v etru B. Plinska kromatografija Substituente določimo s plinsko kromatografijo Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 10 % (105 °C, 3 use) Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C ph 1 % koloidne raztopine Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0 Propilen klorhidrini Ne več kakor 0,1 mg/kg 396 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 464 HIDROKSIPROPIL METILCELULOZA Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Hidroksipropil metilceluloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih ras- tlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi skupinami in z majhno količino hidroksipropilnih substituentov 2-hidroksipropilni eter metilceluloze Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: C6H7O2 (OR1 ) (OR2 ) (OR3 ), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih: — H — CH3 — CH2 CHOHCH3 — CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 — CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 Od okoli 13 000 do 200 000 Vsebnost ne manj kakor 19 % in ne več kakor 30 % metoksiskupin (OCH3) ter ne manj kakor 3 % in ne več kakor 12 % hidroksipropilnih skupin (-OCH2CHOHCH3), računano na suho snov Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Netopna v etanolu B. Plinska kromatografija Substituente določimo s plinsko kromatografijo Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 10 % (105 °C, 3 use) Sulfatni pepel Ne več kakor 1,5 % za produkte z viskoznostjo 50 mPa. s ali več Ne več kakor 3 % za produkte z viskoznostjo pod 50 mPa. s ph 1 % koloidne raztopine Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0 Propilen klorhidrini Ne več kakor 0,1 mg/kg Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 397 E 465 ETILMETILCELULOZA Sopomenke Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Metiletilceluloza Etilmetilceluloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi in etilnimi skupinami Etilmetileter celuloze Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: C6H7O2 (OR1 ) (OR2 ) (OR3 ), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih: — H — CH3 — CH2CH3 Od okoli 30 000 do 40 000 Vsebnost, računano na suho snov, ne manj kakor 3,5 % in ne več kakor 6,5 % metoksiskupin (OCH3) ter ne manj kakor 14,5 % in ne več kakor 19 % etoksiskupin (-OCH2CH3) ter ne manj kakor 13,2 % in ne več kakor 19,6 % vseh alkoksiskupin, preračunano na metoksiskupino Opis Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa Identifikacija A. Topnost Čistost Izguba pri sušenju V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Topna v etanolu. Netopna v etru Ne več kakor 15 % za vlaknato obliko in ne več kakor 10 % za uprašeno obliko (105 °C do konstantne teže) Sulfatni pepel Ne več kakor 0,6 % ph 1 % koloidne raztopine Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg E 466 NATRIJEVA KARBOKSIMETILCELULOZA Sopomenke Karboksimetilceluloza CMC Na CMC Natrijev CMC Celulozna guma 398 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Definicija Kemično ime Kemična formula Karboksimetilceluloza je delna natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze, ki neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala jo pridobivamo Natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: C6H7O2 (OR1 ) (OR2 ) (OR3 ), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naslednjih: — H — CH2COONa — CH2COOH Molska masa Višja od približno 17 000 (stopnja polimerizacije približno 100) Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Preskus penjenja C. Tvorba oborine D. Barvna reakcija Čistost Stopnja substituiranosti Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov Rahlo higroskopičen, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa Z vodo tvori viskozno koloidno raztopino. Netopna v etanolu 0,1-% raztopino vzorca močno stresamo. Pena se ne pojavi. (Ta preskus omogoča razlikovanje natri- jeve karboksimetilceluloze od preostalih celuloznih etrov) Petim ml 0,5-% raztopine vzorca dodamo 5 ml 5-% raztopine bakrovega sulfata ali aluminijevega sul- fata. Pojavi se oborina. (S tem testom razlikujemo natrijevo karboksimetilcelulozo od preostalih celuloznih etrov in od želatine, gumija rožičevih pešk in gumija tragant) Med mešanjem 50 ml vode dodamo 0,5 g uprašene natrijeve karboksimetilceluloze, da dobimo ena- komerno disperzijo. Mešamo toliko časa, da dobimo bistro raztopino, uporabno za naslednji preskus: 1 mg vzorca razredčimo z enakim volumnom vode v epruveti, dodamo 5 kapljic 1-naftolne razto- pine. Epruveto nagnemo in po steni previdno dolijemo 2 ml žveplene kisline, tako da tvori spodnjo plast. Na stiku obeh plasti se razvije rdečeškrlatna barva Ne manj kakor 0,2 in ne več kakor 1,5 karboksimetilnih skupin (-CH2COOH) na anhidroglukozno enoto Izguba pri sušenju Ne več kakor 12 % (105 °C do stalne teže) pH 1 % koloidne raztopine Ne manj kakor 0,5 in ne več kakor 8,5 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 20 mg/kg Glikolata skupaj Ne več kakor 0,4 %, računano kot natrijev glikolat na suho snov Natrij Ne več kakor 12,4 %, računano na suho snov 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 399 E 470a NATRIJEVE, KALIJEVE IN KALCIJEVE SOLI MAŠČOBNIH KISLIN Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Natrijeve, kalijeve in kalcijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju ter jih pridobivamo iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah Natrijeve in kalijeve soli: topne v vodi in etanolu; kalcijeve soli: netopne v vodi, etanolu in etru B. Pozitivne reakcije na katione in na maščobne kisline Čistost Natrij Kalij Kalcij Ne manj kakor 9 % in ne več kakor 14 %, izražen kot Na2O Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 21,5 %, izražen kot K2O Ne manj kakor 8,5 % in ne več kakor 13 %, izražen kot CaO Neumiljive snovi Ne več kakor 2 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, izražene kot oleinska kislina Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Proste alkalije Ne več kakor 0,1 %, izražene kot NaOH V alkoholu netopne snovi Ne več kakor 0,2 % (samo natrijeve in kalijeve soli) E 470b MAGNEZIJEVE SOLI MAŠČOBNIH KISLIN Definicija Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Pozitivne reakcije na magnezij in na maščobne kisline Magnezijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju in maščobah; pridobivamo jih iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah Netopne v vodi, delno topne v etanolu in etru 400 Čistost Magnezij SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Ne manj kakor 6,5 % in ne več kakor 11 %, izražen kot MgO Proste alkalijeve kovine Ne več kakor 0,1 %, izraženo kot MgO Neumiljive snovi Ne več kakor 2 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, izražene kot oleinska kislina Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 471 MONO-IN DIGLICERIDI MAŠČOBNIH KISLIN Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija Gliceril monostearat Gliceril monopalmitat Gliceril monooleat itd. Monostearin, monopalmitin, monoolein itd. GMS (za gliceril monostearat) Mono- in digliceridi maščobnih kislin so iz zmesi glicerol mono-, di- in triestrov maščobnih kislin, ki se pojavljajo v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostih maščobnih kislin in glicerola Vsebnost mono- in diestrov: ne manj kakor 70 % Spreminjajo se od bledo rumene do bledo rjave oljnate tekočine ali od belega ali rahlo sivkastega, trd- ega voska. Trdne snovi so lahko v kosmičih, prahu ali majhnih kapljah A. Infrardeči spekter Značilen za delni ester maščobne kisline s poliolom B. Pozitivne reakcije na glicerol in na maščobne kisline C. Topnost Čistost Vsebnost vode Kislinsko število Prosti glicerol Poligliceroli Arzen Svinec Netopne v vodi, topne v etanolu in toluenu Ne več kakor 2 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 6 Ne več kakor 7 % Ne več kakor 4 % diglicerola in ne več kakor 1 % višjih poliglicerolov, oboje računano na vsebnost glicerola Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 401 Živo srebro Kadmij Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupaj glicerol Sulfatni pepel Ne manj kakor 16 % in ne več kakor 33 % Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Merila čistosti se nanašajo na aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 472a OCETNO KISLI ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Sopomenke Definicija Opis Identifikacija Ocetno kisli estri mono- in digliceridov Acetogliceridi Acetilirani mono- in digliceridi Estri glicerola ocetne in maščobne kisline Estri glicerola z ocetno in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov Bistra, lahko tekoča tekočina ali trdne snovi, od bele do bledo rumene barve A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na ocetno kislino B. Topnost Netopne v vodi. Topne v etanolu Čistost Kisline, razen ocetne in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Ne več kakor 2 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupaj ocetna kislina Ne manj kakor 9 % in ne več kakor 32 % Proste maščobne kisline (in ocetna kislina) Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Skupaj glicerol Sulfatni pepel Ne manj kakor 14 % in ne več kakor 31 % Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Merila čistosti se nanašajo na aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) 402 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 472b ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z MLEČNO KISLINO Sopomenke Definicija Estri mono- in digliceridov z mlečno kislino Laktogliceridi Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mlečno kislino Estri glicerola z mlečno kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vse- bujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov Opis Bistra, lahko tekoča tekočina do voskaste snovi raznih konzistenc, od bele do bledo rumene barve Identifikacija A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na mlečno kislino B. Topnost Netopne v mrzli vodi, v vroči pa se dispergirajo Čistost Kisline, razen mlečne in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Ne več kakor 2 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupaj mlečna kislina Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 45 % Proste maščobne kisline (in mlečna kislina) Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Skupaj glicerol Sulfatni pepel Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 30 % Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 472c ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN S CITRONSKO KISLINO Sopomenke Definicija Estri mono- in digliceridov maščobnih kislin s citronsko kislino Citrogliceridi Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni s citronsko kislino Estri glicerola s citronsko kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vse- bujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste citronske kisline in prostih gliceridov. Lahko so delno ali popolnoma nevtralizirani z natrijevim ali kalijevim hidroksidom Opis Rumenkasta ali svetlo rjava tekočina, poltrdi do trdi vosek 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 403 Identifikacija A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na citronsko kislino B. Topnost Čistost Netopni v vodi. V vroči vodi se dispergirajo. Topni v olju in maščobah. Netopni v mrzlem etanolu Kisline, razen citronske in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Skupaj glicerol Ne več kakor 2 % Ne manj kakor 8 % in ne več kakor 33 % Skupaj citronska kislina Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 50 % Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 472d ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z VINSKO KISLINO Sopomenke Definicija Estri mono- in digliceridov z vinsko kislino Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z vinsko kislino Estri glicerola z vinsko kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vse- bujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske kisline in prostih gliceridov Opis Lepljiva, viskozna, rumenkasta tekočina do trd rumen vosek Identifikacija A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na vinsko kislino Čistost Kisline, razen vinske in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Skupaj glicerol Arzen Ne več kakor 2 % Ne manj kakor 12 % in ne več kakor 29 % Ne več kakor 3 mg/kg 404 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupaj vinska kislina Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 50 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 472e ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z MONO- IN DIACETILNO VINSKO KISLINO Sopomenke Definicija Opis Identifikacija Estri mono- in digliceridov z diacetilno vinsko kislino Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mono- in diacetilno vinsko kislino Estri glicerola z diacetilno vinsko in maščobno kislino Mešani estri glicerola z mono- in diacetilnimi vinskimi kislinami (dobljeni iz vinske kisline) in maščob- nimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline in njunih kombinacij ter prostih gliceridov. Vsebujejo tudi maščobne estre z vinsko in ocetno kislino Lepljiva, viskozna tekočina do mastne konzistence/zgoščene mase ali rumen vosek, ki na vlažnem zraku hidrolizira in sprošča ocetno kislino A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko in na ocetno kislino Čistost Kisline, razen ocetne, vinske in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Skupaj glicerol Sulfatni pepel Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 2 % Ne manj kakor 11 % in ne več kakor 28 % Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupaj vinska kislina Ne manj kakor 10 % in ne več kakor 40 % Skupaj ocetna kislina Ne manj kakor 8 % in ne več kakor 32 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 405 E 472 f MEŠANI MONO- IN DIGLICERIDNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN Z OCETNO IN VINSKO KISLINO Sopomenke Definicija Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z ocetno in vinsko kislino Estri glicerola z ocetno in vinsko kislino so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo koli- čino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline ter prostih gliceridov. Vsebujejo lahko tudi mono- in diacetilne vinske estre mono- in digliceridov maščobnih kislin Opis Lepljiva tekočina do trdnih snovi, bele do bledo rumene barve Identifikacija A. Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko kislino in na ocetno kislino Čistost Kisline, razen ocetne, vinske in maščobnih kislin Nezaznavne Prosti glicerol Skupni glicerol Sulfatni pepel Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 2 % Ne manj kakor 12 % in ne več kakor 27 % Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Skupna ocetna kislina Ne manj kakor 10 % in ne več kakor 20 % Skupna vinska kislina Ne manj kakor 20 % in ne več kakor 40 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko zastopane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 473 ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN S SAHAROZO Sopomenke Definicija Sucroesters Sladkorni estri Esencialni mono-, di- in triestri saharoze z maščobnimi kislinami so v jedilnih maščobah in olju. Lahko jih pripravimo iz saharoze ter metil- in etilestrov živilskih maščobnih kislin ali z ekstrakcijo iz saharogliceridov. Pri pripravi je dovoljeno uporabiti samo naslednja organska topila: dimetilsulfoksid, dimetilformamid, etilacetat, propan-2-ol, 2-metil-1-propanol, propilenglikol in metiletil keton 406 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Vsebnost Opis Identifikacija A. Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne Vsebnost ne manj kakor 80 % Gost gel, mehka trdna snov ali bel do rahlo sivkasto bel prah kisline B. Topnost Čistost Sulfatni pepel Prosti sladkor Težko topen v vodi Topen v etanolu Ne več kakor 2 %, določeno pri 800 ± 25 °C Ne več kakor 5 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Metanol Dimetilsulfoksid Dimetilformamid Ne več kakor 10 mg/kg Ne več kakor 2 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg 2-metil-1-propanol Ne več kakor 10 mg/kg Etilacetat Propan-2-ol Propilenglikol Metiletil keton    Ne več kakor 350 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji Ne več kakor 10 mg/kg Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 474 SAHAROGLICERIDI Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Sladkorni gliceridi Pri reakciji saharoze z jedilnimi maščobami in oljem dobimo zmes mono-, di- in triestrov saharoze ter maščobnih kislin skupaj z ostanki mono-, di- in trigliceridov iz maščob in olja. Pri pripravi je dovol- jeno uporabiti samo naslednja organska topila: cikloheksan, dimetilformamid, etilacetat, 2-metil-1- propanol in propan-2-ol Vsebnost ne manj kakor 40 % in ne več kakor 60 % maščobnih estrov saharoze Mehka trdna masa, gost gel ali bel do sivobel prah 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 407 Identifikacija A. Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne kisline B. Topnost Čistost Sulfatni pepel Prosti sladkor Netopni v mrzli vodi Topni v etanolu Ne več kakor 2 %, določeno pri 800 ± 25 °C Ne več kakor 5 % Proste maščobne kisline Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Metanol Ne več kakor 10 mg/kg Dimetilformamid Ne več kakor 1 mg/kg 2-metil-1-propanol Cikloheksan Etilacetat Propan-2-ol       Ne več kakor 10 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji Ne več kakor 350 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 475 POLIGLICEROLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija Poliglicerolni estri maščobnih kislin Poliglicerinestri maščobnih estrov Poliglicerolne estre maščobnih kislin pridobivamo z zaestrenjem poliglicerola z živilskimi maščobami in oljem ali z maščobnimi kislinami, ki so v živilskih maščobah in olju. Poliglicerolna enota je pre- težno di-, tri- in tetraglicerol ter jo sestavlja ne več kakor 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola Vsebnost skupnih estrov maščobnih kislin ne manj kakor 90 % Svetlo rumena do rumenkasto rjava, oljnata do zelo viskozna tekočina; svetlo rumenorjava do rjava, plastična ali mehka trdna snov; in svetlo rumenorjav do rjav trden vosek A. Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerole in na maščobne kisline B. Topnost Estri so lahko zelo hidrofilni do zelo lipofilni, toda kot vrsta se dispergirajo v vodi ter so topni v organskih topilih in olju SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 408 Čistost Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Kisline, razen maščobnih Nezaznavne Proste maščobne kisline Ne več kakor 6 %, računano kot oleinska kislina Skupaj glicerol in poliglicerol Ne manj kakor 18 % in ne več kakor 60 % Prosti glicerol in poliglicerol Ne več kakor 7 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 476 POLIGLICEROL POLIRICINOLAT Sopomenke Definicija Opis Identifikacija A. Topnost Glicerolni estri kondenziranega ricinusovega olja maščobnih kislin Poliglicerolni estri polikondenziranih maščobnih kislin iz ricinusovega olja Poliglicerolni estri interesterirane ricinolne kisline PGPR Poliglicerol poliricinolat dobimo z zaestrenjem poliglicerola s kondenziranim ricinusovim oljem maščobnih kislin Bistra, zelo viskozna tekočina Netopen v vodi in v etanolu Topen v etru, ogljikovodikih in halogeniranih ogljikovodikih B. Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerol in na ricinolno kislino C. Indeks refrakcije [n]65 Med 1,4630 in 1,4665 Čistost Poligliceroli Hidroksilno število Kislinsko število Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Poliglicerolna enota je sestavljena iz ne manj kakor 75 % di-, tri- in tetraglicerolov ter naj ne vsebuje več kakor 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola Ne manj kakor 80 in ne več kakor 100 Ne več kakor 6 Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 409 E 477 PROPAN-1,2- DIOLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN Sopomenke Definicija Vsebnost Opis Identifikacija Propilenglikolni estri maščobnih kislin So iz zmesi mono- in diestrov maščobnih kislin s propan-1,2-diolom, ki so v živilskem olju in maščo- bah. Alkoholna enota je izključno 1,2-diol, skupaj z dimero in sledovi trimere. Razen jedilnih maščob- nih kislin organske kisline niso vsebovane Vsebnost skupnega maščobno-kislinskega estra ne manj kakor 85 % Bistra tekočina ali beli voskasti kosmiči, kapljice ali trdna snov blagega vonja A. Pozitivne reakcije na propilenglikol in na maščobne kisline Čistost Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določen pri 800 ± 25 °C Kisline razen maščobnih kislin Nezaznavne Proste maščobne kisline Ne več kakor 6 %, računano kot oleinska kislina Skupaj propan-1,2-diol Ne manj kakor 11 % in ne več kakor 31 % Prosti propan-1,2-diol Ne več kakor 5 % Dimerni in trimerni propilenglikol Ne več kakor 0,5 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane naj- več do 6 % (izraženo kot natrijev oleat) E 479 b TERMIČNO OKSIDIRANO SOJINO OLJE, ZAESTRENO Z MONO- IN DIGLICERIDI MAŠČOBNIH KISLIN Sopomenke Definicija TOSOM Termično oksidirano sojino olje, zaestreno z mono- in digliceridi maščobnih kislin, je kompleksna zmes estrov glicerola in maščobnih kislin, ki jih dobimo v jedilnih maščobah in olju iz termično oksidiranega sojinega olja. Pridobivamo ga z interakcijo iz 10 % termično oksidiranega sojinega olja in 90 % mono- in digliceridov jedilnih maščobnih kislin ter dezodorizacijo v vakuumu pri 130 °C. Sojino olje pridobivamo samo iz naravnih vrst soje Opis Bledo rumena do svetlo rjava voskasta ali trdna zgoščena snov 410 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Identifikacija A. Topnost Čistost Netopen v vodi. Topen v vročem olju ali maščobi Območje taljenja 55–65 °C Proste maščobne kisline Ne več kakor 1,5 %, računano kot oleinska kislina Prosti glicerol Ne več kakor 2 % Skupaj maščobne kisline Skupaj glicerol 83–90 % 16–22 % Metilni estri maščobnih kislin ne tvorijo adukta z ureo Ne več kakor 9 % vseh metilnih estrov maščobnih kislin Maščobne kisline, netopne v petroletru Ne več kakor 2 % vseh maščobnih kislin Peroksidno število Ne več kakor 3 Epoksidi Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 0,03 % oksiranovega kisika (kot etilen oksid) Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 481 NATRIJEV 2-STEAROIL LAKTAT Sopomenke Definicija Kemična imena Einecs Kemična formula (glavne sestavine) Opis Identifikacija Natrijev stearoil laktilat Zmes natrijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine natrijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so zastopane v uporabljeni stearinski kislini Natrijev di-2-stearoil laktat Natrijev di(2-stearoiloksi) propionat 246-929-7 C21H39O4Na C19H35O4Na Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja A. Pozitivne reakcije na natrij, na maščobne kisline in na mlečno kislino B. Topnost Netopen v vodi. Topen v etanolu 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 411 Čistost Natrij Estrsko število Kislinsko število Ne manj kakor 2,5 % in ne več kakor 5 % Ne manj kakor 90 in ne več kakor 190 Ne manj kakor 60 in ne več kakor 130 Skupaj mlečna kislina Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 % Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 482 KALCIJEV 2-STEAROIL LAKTAT Sopomenke Definicija Kemična imena Einecs Kemična formula Kalcijev stearoil laktat Zmes kalcijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine kalcijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so prav tako v uporabljeni stearinski kislini Kalcijev di-2-stearoil laktat Kalcijev di(2-stearoiloksi) propionat 227-335-7 C42H78O8Ca C38H70O8Ca Opis Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja Identifikacija A. Pozitivne reakcije na kalcij, na maščobne kisline in na mlečno kislino B. Topnost Rahlo topen v vroči vodi Čistost Kalcij Ne manj kakor 1 % in ne več kakor 5,2 % Estrsko število Ne manj kakor 125 in ne več kakor 190 Skupna mlečna kislina Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 % Kislinsko število Ne manj kakor 50 in ne več kakor 130 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 412 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 483 STEARIL TARTRAT Sopomenke Definicija Kemično ime Kemična formula Molska masa Vsebnost Stearilpalmitil tartrat Dobimo z zaestrenjem vinske kisline s stearilnim alkoholom, ki je na voljo na trgu, sestavljen predvsem iz stearilnega in palmitilnega alkohola. Pretežno je diester z manjšo količino monoestrov in nespremenjenimi vhodnimi surovinami Distearil tartrat Dipalmitil tartrat C38H74O6 do C40H78O6 627 do 655 Vsebnost skupnega estra ne manj kakor 90 %, kar ustreza estrskemu številu ne manj kakor 163 in ne več kakor 180 Opis Mastna trdna snov (pri 25 °C), smetanaste barve Identifikacija A. Pozitivne reakcije na tartrat B. Območje taljenja Čistost Med 67 °C in 77 °C. Po umiljenju imajo nasičene dolge verige maščobnih alkoholov območje taljenja med 49 °C in 55 °C Hidroksilno število Ne manj kakor 200 in ne več kakor 220 Kislinsko število Ne več kakor 5,6 Skupna vsebnost vinske kisline Ne manj kakor 18 % in ne več kakor 35 % Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 °C Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg Neumiljive snovi Jodovo število Ne manj kakor 77 % in ne več kakor 83 % Ne več kakor 4 (Wijs) E 491 SORBITAN MONOSTEARAT Definicija Einecs Vsebnost Opis Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu 215-664-9 Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov Svetle, smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 413 Identifikacija A. Topnost Topen pri temperaturah, višjih od njegovega tališča v toluenu, dioksanu, ogljikovem tetrakloridu, etru, metanolu, etanolu in anilinu; netopen v petroletru in acetonu; netopen v mrzli vodi, toda dispergira se v topli vodi; pri temperaturah nad 50 °C topen v mineralnem olju in etilacetatu, pri čemer izhajajo pare B. Območje strjevanja 50 °C–52 °C C. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli Čistost Voda Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer) Sulfatni pepel Ne več kakor 0,5 % Kislinsko število Ne več kakor 10 Število umiljenja Ne manj kakor 147 in ne več kakor 157 Hidroksilno število Ne manj kakor 235 in ne več kakor 260 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 492 SORBITAN TRISTEARAT Definicija Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu 247-891-4 Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja Slabo topen v toluenu, etru, ogljikovem tetrakloridu in etilacetatu; dispergira se v petroletru, mineral- nem olju, rastlinskem olju acetonu in dioksanu; netopen v vodi, metanolu in etanolu B. Območje strjevanja 47 °C–50 °C C. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli 414 Čistost Voda Sulfatni pepel Kislinsko število Število umiljenja SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Ne več kakor 2 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 0,5 % Ne več kakor 15 Ne manj kakor 176 in ne več kakor 188 Hidroksilno število Ne manj kakor 66 in ne več kakor 80 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 493 SORBITAN LAVRAT Definicija Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno lavrinsko kislino, ki je na voljo na trgu 215-663-3 Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov Rumenkasto rjava, oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja Dispergira se v vroči in mrzli vodi B. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli Čistost Voda Sulfatni pepel Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 2 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 0,5 % Ne več kakor 7 Ne manj kakor 155 in ne več kakor 170 Hidroksilno število Ne manj kakor 330 in ne več kakor 358 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 415 E 494 SORBITAN MONOOLEAT Definicija Einecs Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Jodovo število Čistost Voda Sulfatni pepel Kislinsko število Število umiljenja Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno oleinsko kislino, ki je voljo na trgu. Glavna sestavina je 1,4 sorbitan monooleat. Druge sestavine vsebujejo izosorbidni monooleat, sorbitan dioleat in sorbitan trioleat 215-665-4 Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov Rumenkasto rjava oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta, trdna snov rahlo značilnega vonja Topen pri temperaturah nad svojim tališčem v etanolu, etru, etilacetatu, anilinu, toluenu, dioksanu, petroletru in ogljikovem tetrakloridu. Netopen v mrzli vodi, dispergira se v topli vodi Ostanek oleinske kisline, ki jo dobimo pri umiljenju sorbitan oleata, v količinah, ki imajo jodovo šte- vilo med 80 in 100 Ne več kakor 2 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 0,5 % Ne več kakor 8 Ne manj kakor 145 in ne več kakor 160 Hidroksilno število Ne manj kakor 193 in ne več kakor 210 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 495 SORBITAN PALMITAT Sopomenke Definicija Einecs Vsebnost Opis Sorbitan monopalmitat Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno palmitinsko kislino, ki je na voljo na trgu 247-568-8 Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja 416 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 Identifikacija A. Topnost Topen pri temperaturah nad svojim tališčem v etanolu, metanolu, etru, etilacetatu, anilinu, toluenu, dioksanu, petroletru in ogljikovem tetrakloridu. Netopen v mrzli vodi, dispergira se v topli vodi B. Območje strjevanja 45 °C–47 °C C. Infrardeči absorpcijski spekter Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli Čistost Voda Sulfatni pepel Kislinsko število Število umiljenja Ne več kakor 2 % (metoda Karla Fischerja) Ne več kakor 0,5 % Ne več kakor 7,5 Ne manj kakor 140 in ne več kakor 150 Hidroksilno število Ne manj kakor 270 in ne več kakor 305 Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 508 KALIJEV KLORID Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost B. Pozitivni reakciji na kalij in na klorid Sylvine Sylvite Kalijev klorid 231-211-8 KCl 74,56 Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov Brezbarvni, podaljšani prizmatični ali kockasti kristali ali bel zrnat prah, brez vonja Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu 13/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 417 Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 1 % (105 °C, 2 usi) Natrij Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne daje reakcije Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Težke kovine (kot Pb) Ne več kakor 10 mg/kg E 579 ŽELEZOV GLUKONAT Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Železov di-D-glukonat dihidrat Železov (II) di-glukonat dihidrat 206-076-3 C12H22FeO14. 2 H2O 482,17 Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov Bledo zelenkasto rumen do rumenkasto siv prah ali zrnca, ki imajo lahko komaj zaznaven vonj po zažganem sladkorju Topen v vodi z rahlim segrevanjem. Pravzaprav netopen v etanolu B. Pozitivna reakcija na železov ion C. Glukonska kislina tvori derivate s fenilhidrazinom D. pH 10 % raztopine Med 4 in 5,5 Čistost Izguba pri sušenju Ne več kakor 10 % (105 °C, 16 us) Oksalna kislina Železo (Fe III) Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Nezaznavna Ne več kakor 2 % Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Reducirajoče snovi Ne več kakor 0,5 %, izražene kot glukoza 418 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 21 E 585 ŽELEZOV LAKTAT Sopomenke Definicija Kemično ime Einecs Kemična formula Molska masa Vsebnost Opis Identifikacija A. Topnost Železov(II) laktat Železov(II) 2-hidroksi propanoat Propanojska kislina, 2-hidroksi železova (2+) sol (2:1) Železov 2-hidroksi propanoat 227-608-0 C6H10FeO6. xH2O (x = 2 ali 3) 270,02 (dihidrat) 288,03 (trihidrat Vsebnost ne manj kakor 96 %, računano na suho snov Zelenkasto beli kristali ali svetlo zelen prah, značilnega vonja Topen v vodi. Pravzaprav netopen v etanolu B. Pozitivna reakcija na železov ion in na laktat C. pH 2 % raztopine Med 4 in 6 Čistost Izguba pri sušenju Železo (Fe III) Arzen Svinec Živo srebro Kadmij Ne več kakor 18 % (100 °C, v vakuumu, približno 700 mm Hg) Ne več kakor 0,6 % Ne več kakor 3 mg/kg Ne več kakor 5 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg Ne več kakor 1 mg/kg“