title: 1999/275/EG: Kommissionens beslut av den 25 november 1998 om det statliga stöd som Tyskland beviljat Draiswerke GmbH (Text av betydelse för EES) [delgivet med nr K(1998) 3800]

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
restriction on competition

text: L 108/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 25 november 1998 om det statliga st(cid:148)d som Tyskland beviljat Draiswerke GmbH [delgivet med nr K(1998) 3800] (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/275/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med ovan n(cid:132)mnda artiklar ha gett ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att inkomma med synpunkter, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 1. F(cid:153)RFARANDET Genom en skrivelse av den 30 augusti 1996 underr(cid:132)ttade Danmark kommissionen om ett f(cid:148)rment statligt st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Draiswerke GmbH, Mannheim, (nedan kallat Draiswerke), som hade rapporterats i en artikel i Frank- furter Allgemeine Zeitung den 8 augusti 1996. Genom en skrivelse av den 26 september 1996 bad kommissionen Tyskland att inkomma med synpunkter. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 18 februari 1997 och bekr(cid:132)f- tade att flera statliga transaktioner (cid:132)gt rum. Kommis- sionen ans(cid:134)g att dessa transaktioner kunde inneh(cid:134)lla stat- liga st(cid:148)d som inte omfattades av n(cid:134)gra godk(cid:132)nda st(cid:148)d- system. D(cid:132)rf(cid:148)r registrerades (cid:132)rendet den 19 mars 1997 som ”icke-anm(cid:132)lt st(cid:148)d”. Genom en skrivelse av den 21 mars 1997 bad kommissionen Tyskland om de uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r bed(cid:148)mning av st(cid:148)d ur konkur- rensr(cid:132)ttslig synvinkel. Tyskland besvarade denna skrivelse den 2 juni 1997. Eftersom viktiga uppgifter inte hade l(cid:132)mnats, kr(cid:132)vdes i en skrivelse av den 18 juli 1997 ytterli- gare uppgifter. Den tyska regeringens svarsskrivelse av den 8 september 1997 inneh(cid:148)ll bl. a. (cid:132)ndringar av tidigare uppgifter och uppgift om ytterligare en statlig transaktion. Genom en skrivelse av den 26 januari 1998 bad kommis- sionen Tyskland att reda ut dessa punkter. Tyskland svarade p(cid:134) detta med en skrivelse av den 16 februari 1998. Genom en skrivelse av den 25 mars 1998 underr(cid:132)ttade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett f(cid:148)rfa- rande enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget betr(cid:132)ffande de ickeanm(cid:132)lda (cid:134)tg(cid:132)rderna. i Europeiska Kommissionens motsvarande tillk(cid:132)nnagivande offentlig- gjordes officiella tidning (1). Kommissionen uppmanade ber(cid:148)rda parter att inkomma med eventuella synpunkter. Kommissionen har inte mottagit n(cid:134)gra synpunkter fr(cid:134)n ber(cid:148)rda parter. gemenskapernas 2. DE ENSKILDA (cid:143)TG(cid:142)RDERNA F(cid:148)retaget hade 1996 allvarliga likviditetsproblem. Staden Mannheim ordnade f(cid:148)rhandlingar mellan banker och (cid:132)garna f(cid:148)r att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla f(cid:148)retagets aff(cid:132)rsverksamhet. De ber(cid:148)rda parterna beslutade om omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder och kunde p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt undvika att ett konkursf(cid:148)rfarande inleddes. I beslutet att inleda f(cid:148)rfarandet pekade kommis- sionen p(cid:134) f(cid:148)ljande (cid:134)tg(cid:132)rder: a) I augusti 1996 beviljade staden Mannheim ett l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 miljoner tyska mark (0,4 miljoner ecu) med en l(cid:148)ptid p(cid:134) tio m(cid:134)nader och med en r(cid:132)nta p(cid:134) 5 %. b) Den 21 augusti 1996 beviljade Landeskreditbank Baden-W(cid:129)rttemberg (nedan kallat LAKRA) en f(cid:148)rlust- garanti f(cid:148)r 50 % av 6 miljoner mark (3 miljoner ecu). Den ursprungliga l(cid:148)ptiden till och med den 30 juni 1997 f(cid:148)rl(cid:132)ngdes den 27 juni 1997 med ytterligare ett (cid:134)r, till och med den 30 juni 1998. F(cid:148)r detta uppbars en avgift f(cid:148)r garantians(cid:148)kan p(cid:134) 1 % och en (cid:134)rlig avgift p(cid:134) 0,5 % av det utest(cid:134)ende garantibeloppet. c) Sparkasse Mannheim beviljade krediter, f(cid:148)r vilka den ovan n(cid:132)mnda garantin st(cid:132)lldes som s(cid:132)kerhet. Det r(cid:148)rde sig om en checkr(cid:132)kningskredit p(cid:134) 4 miljoner mark (2 miljoner ecu) med en ursprunglig r(cid:132)nta p(cid:134) 8 % (nu 2 miljoner v(cid:132)xelborgen 8,25 %) och f(cid:148)r en (1) EGT C 207, 3. 7. 1998, s. 14. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/45 mark (1 miljon ecu) med en r(cid:132)nta p(cid:134) 1 %. Sparkasse Mannheims krediter stod ursprungligen till f(cid:148)rfogande till och med den 30 juni 1996, senare f(cid:148)rl(cid:132)ngdes deras l(cid:148)ptid dock till och med den 30 juni 1998. Sparkasse Mannheim h(cid:148)rde inte till f(cid:148)retagets tidigare kreditgi- vare. d) I augusti 1996 k(cid:148)pte staden Mannheim en tomt p(cid:134) 5 944 m2 som varit i de tidigare bolagsm(cid:132)nnens privata (cid:132)go. K(cid:148)pesumman p(cid:134) 1,2 miljoner mark (0,6 miljoner ecu) (cid:148)verl(cid:132)t de tidigare bolagsm(cid:132)nnen (cid:134)t f(cid:148)retaget som ett avslutande bidrag till omstruktureringen. den 19 juni 1998). I dessa skrivelser yttrade sig bankerna positivt om Draiswerkes framtidsutsikter. staden Mannheims l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 Tyskland uppgav att miljoner mark (0,4 miljoner ecu), som hade en l(cid:148)ptid p(cid:134) tio m(cid:134)nader, hade betalats tillbaka inklusive r(cid:132)ntor i r(cid:132)tt tid i slutet av maj 1997. F(cid:148)retaget (cid:132)r visserligen i sv(cid:134)rig- heter, men l(cid:134)nebeloppet kan inte anses vara ett statligt st(cid:148)d. Eventuella r(cid:132)ntef(cid:148)rm(cid:134)ner omfattas av regeln om st(cid:148)d av mindre betydelse. (nedan kallade I sitt beslut att inleda f(cid:148)rfarandet ans(cid:134)g kommissionen att Tyskland med de uppgifter som l(cid:132)mnats in inte visat att omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rderna uppfyller de villkor som anges i riktlinjerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)rig- heter (2) riktlinjer). Enligt kommissionens uppfattning m(cid:134)ste man tills vidare anta att staden Mannheims l(cid:134)n och LAKRA- garantin (cid:132)r statliga st(cid:148)d enligt artikel 92 i EG-f(cid:148)rdraget och att de var olagliga, eftersom de inte anm(cid:132)lts p(cid:134) f(cid:148)rhand enligt det f(cid:148)rfarande som anges i artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. Dessutom konstaterade kommissionen att Sparkasse Mannheims krediter och det pris som betalades f(cid:148)r tomten kunde inneh(cid:134)lla inslag av st(cid:148)d. gemenskapens 3. TYSKLANDS SYNPUNKTER Tyskland inkom med sina synpunkter p(cid:134) kommissionens inledande av f(cid:148)rfarandet genom en skrivelse av den 17 juli 1998. f(cid:132)rdigst(cid:132)llt l(cid:134)ngtg(cid:134)ende Tyskland h(cid:132)nvisade till att det redan l(cid:132)mnat in ett utl(cid:134)- tande som Deutsche Gesellschaft f(cid:129)r Mittelstandsberatung i augusti 1996. Syftet med mbH (DGM) omstruktureringsprogrammet (cid:132)r att visa att f(cid:148)retaget kan saneras. Dessutom l(cid:132)mnade Tyskland uppgifter om en mer den 16 december 1996), en omfattande aff(cid:132)rsplan f(cid:148)r Drais- werke (av den 20 maj 1998), Draiswerkes bokslut f(cid:148)r 1997 samt prognoser likviditeten m(cid:134)nadsvis samt resultat- och balansr(cid:132)kningarna f(cid:148)r (cid:134)ren 1998–2001. Enligt Tysklands uppfattning finns det nu en realistisk och sammanh(cid:132)ngande omstruktureringsplan. omstruktureringsplan utvecklingen av (cid:148)ver (av LAKRA:s beviljande av en garanti var enligt Tyskland i enlighet med riktlinjerna f(cid:148)r delstaten Baden-W(cid:129)rttem- bergs (cid:148)vertagande av garantier f(cid:148)r industrin. Tyskland gav exakta uppgifter om personalutvecklingen under (cid:134)ren garantin 1996–1998 f(cid:148)rl(cid:132)ngdes hade 279 anst(cid:132)llda, vilket ligger under den tr(cid:148)skel p(cid:134) 300 anst(cid:132)llda vid vilken Tyskland f(cid:148)rklarat sig villigt att anm(cid:132)la enskilda garantier. f(cid:148)retaget d(cid:134) och visade att Tyskland f(cid:148)rklarade att Draiswerke hade gett konsultf(cid:148)re- taget B. Metzler uppdraget att finna investerare, och lade fram en rapport fr(cid:134)n B. Metzler av den 23 juni 1998. Om en ny investerare hittas f(cid:148)r f(cid:148)retaget (cid:132)r detta till f(cid:148)rdel f(cid:148)r omstrukturering, men det (cid:132)r dock inget absolut villkor f(cid:148)r denna. Tyskland lade fram en skrivelse fr(cid:134)n Sparkasse Mannheim av den 16 juni 1998, i vilken denna uppger att beviljandet av krediten till Draiswerke skedde enligt principen om en investerare i en marknadsekonomi. Tyskland menade att priset f(cid:148)r den f(cid:148)rv(cid:132)rvade tomten inte inneh(cid:148)ll n(cid:134)gra inslag av st(cid:148)d, och h(cid:132)nvisade till ett utl(cid:134)- tande om marknadsv(cid:132)rdet fr(cid:134)n staden Mannheims ex- pertutskott f(cid:148)r utredning av tomtv(cid:132)rden. Vidare lade Tyskland inom ramen f(cid:148)r sina synpunkter fram f(cid:148)rklaringar fr(cid:134)n Draiswerke av den 30 juni 1998, d(cid:132)r f(cid:148)retaget ger uttryck f(cid:148)r sin (cid:148)vertygelse om att omstruktureringen (cid:132)r framg(cid:134)ngsrik. 4. BED(cid:153)MNING KONKURRENSR(cid:142)TTSLIG UR SYNVINKEL Tyskland l(cid:132)mnade in skrivelser fr(cid:134)n Draiswerkes banker, n(cid:132)mligen Deutsche Bank (av den 4 juni 1998), Dresdner Bank (av den 12 juni 1998) och Sparkasse Mannheim (av (2) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. Kommissionen har p(cid:134) grundval av de uppgifter som Tyskland gav i sin skrivelse av den 17 juli 1998 bed(cid:148)mt (cid:132)rendet ur konkurrensr(cid:132)ttslig synvinkel. L 108/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 4. 1 Mottagare i Baden-W(cid:129)rttemberg, Draiswerke GmbH (cid:132)r etablerat allts(cid:134) inte i n(cid:134)got st(cid:148)domr(cid:134)de. 1996 hade Draiswerke i genomsnitt 334 anst(cid:132)llda, en oms(cid:132)ttning p(cid:134) 55 miljoner mark (27,5 miljoner ecu) och en balansomslutning vid (cid:134)rsslutet p(cid:134) 41 miljoner mark (20,5 miljoner ecu). Enligt definitionen i kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (3) var det fr(cid:134)ga om ett storf(cid:148)retag, eftersom antalet anst(cid:132)llda var st(cid:148)rre (cid:132)n tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet p(cid:134) 250 anst(cid:132)llda. De tidigare bolagsm(cid:132)nnen, som alla tillh(cid:148)rde samma familj, avyttrade 1996 sina andelar av f(cid:148)retaget till de anst(cid:132)llda. F(cid:148)retaget tillverkar specialmaskiner p(cid:134) tv(cid:134) produktom- r(cid:134)den, n(cid:132)mligen dispergerings- och mikrov(cid:134)tm(cid:134)lnings- teknik samt blandnings- och reaktionsteknik. Leveran- serna g(cid:134)r till den kemiska industrin, bel(cid:132)ggningsf(cid:148)retag, livsmedels- och pappersindustrin samt l(cid:132)kemedelsin- dustrin, tv(cid:132)tt- och reng(cid:148)ringssektorn samt keramikbran- schen. f(cid:148)rsta halv(cid:134)ret 1996 stora F(cid:148)retaget noterade under f(cid:148)rluster. Dess viktigaste l(cid:134)ngivare f(cid:148)rlorade p(cid:134) grund av detta sitt f(cid:148)rtroende f(cid:148)r f(cid:148)retaget och sade upp sin kredit till den 31 juli 1996. Ytterligare ett kreditinstitut sade d(cid:132)rf(cid:148)r upp sin kredit, vilket innebar att Draiswerke blev insolvent. Vid denna tid var Draiswerke s(cid:134)ledes ett f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. 4. 2 Statliga st(cid:148)d drabbade f(cid:148)retaget att forts(cid:132)tta sin aff(cid:132)rsverksamhet, vilket innebar att de gynnade Draiswerke gentemot dess konkurrenter. De kan d(cid:132)rf(cid:148)r negativt p(cid:134)verka konkurren- ternas ekonomiska st(cid:132)llning i andra medlemsstater, vilket inneb(cid:132)r att staden Mannheims l(cid:134)n och LAKRA-garantin (cid:132)r statliga st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Staden Mannheims l(cid:134)n f(cid:148)r omstrukturering beviljades inte inom ramen f(cid:148)r n(cid:134)got godk(cid:132)nt st(cid:148)dsystem. Kommis- sionen kan inte godta Tysklands uppfattning, att l(cid:134)nebe- loppet inte utg(cid:148)r n(cid:134)got st(cid:148)d och att eventuella r(cid:132)ntef(cid:148)r- delar t(cid:132)cks av regeln om st(cid:148)d av mindre betydelse. Enligt kommissionens vedertagna praxis skall l(cid:134)nebeloppet p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) anses vara statligt st(cid:148)d, eftersom f(cid:148)retaget (cid:132)r i sv(cid:134)righeter och inte skulle ha kunnat ta upp l(cid:134)net p(cid:134) de finansiella marknaderna. Enligt kommissionens meddelande om st(cid:148)d av mindre bety- delse (4), (cid:148)verstiger beloppet p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse p(cid:134) miljoner ecu) 100 000 ecu under en tre(cid:134)rsperiod. Vidare p(cid:134)minner kommissionen Tyskland om att l(cid:134)nebeloppet tillsammans med andra st(cid:148)d till omstruktureringen och s(cid:132)rskilt LAKRA-garantin m(cid:134)ste kumuleras. Tyskland var allts(cid:134) skyldigt att anm(cid:132)la l(cid:134)net till kommissionen enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. Tyskland har inte uppfyllt detta krav, vilket inneb(cid:132)r att (cid:134)tg(cid:132)rden var olaglig. taket Draiswerke har verksamhet p(cid:134) tv(cid:134) delmarknader inom specialmaskinbranschen, p(cid:134) vilka det inom EES finns ett antal konkurrenter. P(cid:134) produktomr(cid:134)det dispergerings- och mikrov(cid:134)tm(cid:134)lningsteknik, som st(cid:134)r f(cid:148)r n(cid:132)rmare 60 % av oms(cid:132)ttningen, (cid:132)r Draiswerkes huvudkonkurrenter schwei- ziska B(cid:129)hler AG och tyska Erich NETZSCH GmbH & Holding KG. B(cid:134)da dessa konkurrenter (cid:132)r representerade i flera medlemsstater genom dotterf(cid:148)retag. P(cid:134) det andra produktomr(cid:134)det, blandnings- och reaktionsteknik, som st(cid:134)r f(cid:148)r ca 40 % av oms(cid:132)ttningen, (cid:132)r huvudkonkurrenten det f(cid:148)retaget Gebr(cid:129)der L(cid:148)dige Maschinenbau GmbH, som likas(cid:134) har dotterf(cid:148)retag i olika medlems- stater. tyska Staden Mannheims l(cid:134)n och LAKRA:s garanti gavs av stat- liga organ och finansierades d(cid:132)rmed med statliga medel. B(cid:134)da (cid:134)tg(cid:132)rderna hade som m(cid:134)l att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r det f(cid:148)r Det statligt (cid:132)gda LAKRA beviljade sin garanti p(cid:134) grundval av riktlinjerna f(cid:148)r delstaten Baden-W(cid:129)rttembergs (cid:148)verta- industrin. Detta system hade gande av garantier godk(cid:132)nts av kommissionen genom en skrivelse av den 5 juni 1984. I samband med f(cid:148)rfarandet i (cid:132)rendet C 57/86 f(cid:148)rklarade sig Tyskland genom en skrivelse av den 6 februari 1987 berett att enskilt anm(cid:132)la eventuella garan- tier, som enligt detta system (cid:148)vertas f(cid:148)r f(cid:148)retag i sv(cid:134)rig- heter med mer (cid:132)n 300 anst(cid:132)llda. Enligt f(cid:148)retagets (cid:134)rsredo- visning hade Draiswerke 334 anst(cid:132)llda (cid:134)r 1996. Kommis- sionen borde allts(cid:134) enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget ha underr(cid:132)ttats om den planerade garantin. D(cid:134) LAKRA i juni 1997 f(cid:148)rl(cid:132)ngde garantin, uppgick antalet anst(cid:132)llda till 279 och l(cid:134)g under tr(cid:148)skeln p(cid:134) 300 anst(cid:132)llda. F(cid:148)rl(cid:132)ng- ningen av garantins l(cid:148)ptid skall dock h(cid:132)nf(cid:148)ras till det f(cid:148)rsta beviljandet av garantin (cid:134)r 1996, d(cid:134) Draiswerke (cid:132)nnu hade mer (cid:132)n 300 anst(cid:132)llda. Kommissionen kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte godta f(cid:148)rbundsregeringens uppfattning, att LAKRA:s (3) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (4) EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/47 f(cid:148)rl(cid:132)ngning av garantin omfattas av riktlinjerna f(cid:148)r del- staten Baden-W(cid:129)rttembergs (cid:148)vertagande av garantier f(cid:148)r industrin. (cid:142)ven f(cid:148)rl(cid:132)ngningen av garantin kr(cid:132)vde allts(cid:134) en enskild anm(cid:132)lan enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. Tysk- land har inte uppfyllt dessa krav, vilket inneb(cid:132)r att b(cid:134)de beviljandet och f(cid:148)rl(cid:132)ngningen av garantin var olagliga. Som Tyskland f(cid:148)rklarat, bildade Sparkasse Mannheim och Draiswerkes b(cid:134)da andra kreditgivare, Deutsche Bank och Dresdner Bank, ett bankkonsortium. Krediterna bevil- jades p(cid:134) villkor att alla tre banker var (cid:148)verens om hur de skulle handla. S(cid:134)lunda gav Sparkasse Mannheim l(cid:134)nen p(cid:134) villkor att de b(cid:134)da andra kreditinstituten (cid:134)terupptog sin kreditgivning. Sparkasse Mannheim st(cid:132)llde (cid:132)ven som villkor f(cid:148)r att bevilja ytterligare krediter att de b(cid:134)da andra bankerna f(cid:148)rl(cid:132)ngde sina krediter och att de ekonomiska utsikterna f(cid:148)r Draiswerke ber(cid:132)ttigade att f(cid:148)retaget bevil- jades ytterligare medel (5). Dessutom st(cid:148)dde sig Sparkasse Mannheim, liksom (cid:132)ven de tv(cid:134) andra bankerna, f(cid:148)r sin kreditgivning p(cid:134) den omstruktureringsplan som Drais- werke och konsultf(cid:148)retaget DGM utarbetat (6). Sparkasse Mannheim har dessutom en f(cid:148)retr(cid:132)dare i Draiswerkes r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130), som ger banken l(cid:134)ngtg(cid:134)ende insyn i f(cid:148)retagets finansiella och strategiska situation. Vidare har Sparkasse Mannheims krediter s(cid:132)krats genom en LAKRA- garanti. P(cid:134) grundval av detta drog kommissionen slut- satsen att Sparkasse Mannheims finansiering (cid:148)verens- st(cid:132)mmer med principen om en investerare i en mark- nadsekonomi och inte utg(cid:148)r n(cid:134)got statligt st(cid:148)d i den mening som avses i artikel 92 i EG-f(cid:148)rdraget. Tyskland visade att priset p(cid:134) 1,2 miljoner mark (0,6 miljoner ecu) som staden Mannheim betalade de tidigare bolagsm(cid:132)nnen f(cid:148)r tomten p(cid:134) 5 944 m2, grundade sig p(cid:134) ett utl(cid:134)tande fr(cid:134)n staden Mannheims utskott f(cid:148)r utredning av tomtv(cid:132)rden. Kommissionen har pr(cid:148)vat det fastst(cid:132)llda v(cid:132)rdet och funnit att utl(cid:134)tandet om marknadsv(cid:132)rdet f(cid:148)ljde de allm(cid:132)nna reglerna f(cid:148)r tomtv(cid:132)rdering. Dessutom base- rade expertutskottet inte marknadsv(cid:132)rdet p(cid:134) realv(cid:132)rdet, utan p(cid:134) det l(cid:132)gre avkastningsv(cid:132)rdet, s(cid:134) att marknadspriset snarast uppskattades f(cid:148)rsiktigt. P(cid:134) grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att priset (cid:132)r marknadsm(cid:132)ssigt och inte inneh(cid:134)ller n(cid:134)gra st(cid:148)dinslag i den mening som avses i artikel 92 i EG-f(cid:148)rdraget. (5) I sin skrivelse yttrade sig Draiswerkes banker positivt om f(cid:148)re- tagets framtidsutsikter. (6) S(cid:134)som f(cid:148)rklaras nedan, anser kommissionen att omstrukture- ringsplanen (cid:132)r realistisk, sammanh(cid:132)ngande och l(cid:134)ngtg(cid:134)ende, och att den tj(cid:132)nar till att inom en rimlig tid (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)reta- gets l(cid:134)ngsiktiga l(cid:148)nsamhet. 4. 3 Undantagsbest(cid:132)mmelser I artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet fastst(cid:132)lls principen att st(cid:148)d som uppfyller de villkor som anges i dessa best(cid:132)mmelser (cid:132)r of(cid:148)renliga med den gemen- samma marknaden. I artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 2 och 61. 3 i EES-avtalet anges de st(cid:148)d som kan anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma mark- naden. Kommissionen har unders(cid:148)kt om statliga st(cid:148)d p(cid:134) 3,8 miljoner mark (1,9 miljoner ecu), n(cid:132)mligen staden Mannheims l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) f(cid:148)r 50 % av 6 miljoner mark och LAKRA:s garanti (3 miljoner ecu), kan anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden enligt n(cid:134)gon av dessa undan- tagsbest(cid:132)mmelser. Undantagsbest(cid:132)mmelserna i artikel 92. 2 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 2 i EES-avtalet kan inte till(cid:132)mpas, eftersom det inte handlar om st(cid:148)d av social karakt(cid:132)r som ges till enskilda konsumenter, st(cid:148)d f(cid:148)r att avhj(cid:132)lpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller st(cid:148)d som ges till n(cid:132)rings- livet i vissa av de omr(cid:134)den i F(cid:148)rbundsrepubliken Tysk- land som p(cid:134)verkats genom Tysklands delning. Undantagsbest(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 a i EES-avtalet och den regionala i aspekten av de undantagsbest(cid:132)mmelser artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES- avtalet kan inte till(cid:132)mpas, eftersom f(cid:148)retaget inte (cid:132)r etablerat i ett st(cid:148)domr(cid:134)de. som anges Betr(cid:132)ffande undantagsbest(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 b i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 b i EES-avtalet drog kommissionen slutsatsen att den ifr(cid:134)gasatta (cid:134)tg(cid:132)rden inte uppfyller de kriterier som kommissionen normalt knyter till projekt av gemensamt europeiskt intresse och att st(cid:148)den inte heller hade till syfte att avhj(cid:132)lpa en allvarlig st(cid:148)rning i en medlemsstats ekonomi. Inte heller undantagsbest(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 d i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 d i EES-avtalet kan till- l(cid:132)mpas, eftersom st(cid:148)den inte har till syfte att fr(cid:132)mja kultur och bevara kulturarvet. D(cid:132)rf(cid:148)r kan endast den f(cid:148)rsta delen av de undantagsbe- st(cid:132)mmelser som anges i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet, till(cid:132)mpas, dvs. best(cid:132)mmelserna om st(cid:148)d f(cid:148)r att underl(cid:132)tta utveckling av vissa n(cid:132)ringsverk- samheter, n(cid:132)r det inte p(cid:134)verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. L 108/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 4. 4 Gemenskapens riktlinjer Draiswerke (cid:132)r ett f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. Staden Mannheims l(cid:134)n och LAKRA-garantin (cid:132)r st(cid:148)d till omstrukturering. I gemenskapens riktlinjer (7) anges under vilka f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ningar st(cid:148)d till omstrukturering kan anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. omstruktureringsplanen, gick Draiswerkes anst(cid:132)llda med p(cid:134) en betydande s(cid:132)nkning av timl(cid:148)nerna. Dessutom minskade Draiswerke sin personalstyrka med 62 personer. P(cid:134) grund av detta var l(cid:148)nekostnaderna 1998 5,2 miljoner mark (2,6 miljoner ecu) l(cid:132)gre (cid:132)n 1996, vilket motsvarar en minskning med 18 %. Dessutom vidtog Draiswerke flera (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att (cid:148)ka effektiviteten i produktionsproces- serna. (cid:134)terst(cid:132)lla det ifr(cid:134)gavarande f(cid:148)retagets Enligt dessa m(cid:134)ste omstruktureringen ske inom ramen f(cid:148)r en realistisk, sammanh(cid:132)ngande och omfattande plan f(cid:148)r att l(cid:134)ngfristiga l(cid:148)nsamhet inom en rimlig tid p(cid:134) basis av realistiska anta- ganden om dess framtida verksamhetsvillkor. I omstruk- tureringsplanerna m(cid:134)ste man bland annat beakta de omst(cid:132)ndigheter som ligger bakom f(cid:148)retagets sv(cid:134)righeter, utbud och efterfr(cid:134)gan p(cid:134) marknaden f(cid:148)r de ifr(cid:134)gavarande produkterna och deras troliga utveckling samt f(cid:148)retagets specifika starka och svaga sidor. Planerna skall g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r f(cid:148)retaget att planenligt (cid:148)verg(cid:134) till en ny, l(cid:134)ng- fristigt b(cid:132)rkraftig struktur, som g(cid:148)r att f(cid:148)retaget kan fortleva av egen kraft utan ytterligare statligt underst(cid:148)d. Till omstruktureringen h(cid:148)r i regel omorganisation och rationalisering av verksamheterna inom f(cid:148)retaget s(cid:134) att det f(cid:134)r en effektivare grund, vilket normalt inneb(cid:132)r att f(cid:148)retaget drar sig ur de verksamhetsomr(cid:134)den som inte l(cid:132)ngre (cid:132)r l(cid:148)nsamma eller som redan (cid:132)r f(cid:148)rlustbringande, samt omstrukturering av de verksamhetsomr(cid:134)den som p(cid:134) nytt kan bli konkurrenskraftiga, och i f(cid:148)rekommande fall utbyggnad eller inledning av nya, l(cid:148)nsamma verksam- heter. Den materiella omstruktureringen m(cid:134)ste i regel (cid:134)tf(cid:148)ljas av en finansiell omstrukturering. Enligt avsnitt 3 i gemenskapens riktlinjer skall kommis- sionen s(cid:132)rskilt unders(cid:148)ka om omstruktureringen uppfyller f(cid:148)ljande villkor: f(cid:148)r det f(cid:148)rsta m(cid:134)ste den inom en rimlig tid (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:134)ngfristiga l(cid:148)nsamhet, f(cid:148)r det andra f(cid:134)r konkurrensen inte otillb(cid:148)rligt snedvridas genom st(cid:148)det, och f(cid:148)r det tredje m(cid:134)ste proportionalitet r(cid:134)da mellan kostnaderna och f(cid:148)rdelarna med omstrukturer- ingen och st(cid:148)det. 4. 5 L(cid:134)ngfristig l(cid:148)nsamhet Genom en skrivelse av den 17 juli 1998 lade Tyskland fram en genomf(cid:148)rbar, sammanh(cid:132)ngande och l(cid:134)ngtg(cid:134)ende omstruktureringsplan, som Draiswerke och konsultf(cid:148)re- taget DGM utarbetat. Planen tar h(cid:132)nsyn till de faktorer som ligger bakom f(cid:148)retagets sv(cid:134)righeter, s(cid:132)rskilt den of(cid:148)r- delaktiga kostnadsstrukturen, den otillr(cid:132)ckliga genomlys- ningen av kostnaderna och det svaga finansiella l(cid:132)get. F(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra kostnadsstrukturen borde Draiswerke i som 1996 f(cid:148)rsta hand minska personalkostnaderna, uppgick till n(cid:132)stan 50 % av oms(cid:132)ttningen. S(cid:134)som anges i (7) J(cid:132)mf(cid:148)r fotnot 2. F(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra genomlysningen av kostnaderna, genom- f(cid:148)rde Draiswerke en betydande modernisering av sina metoder f(cid:148)r kostnadsber(cid:132)kning och kostnadskontroll. Detta ledde till att Draiswerke (cid:132)ven drog sig ur produkt- omr(cid:134)det nyckelf(cid:132)rdiga sitt produktsortiment och beslutade att i h(cid:148)gre grad koncen- trera sig p(cid:134) sitt centrala aff(cid:132)rsomr(cid:134)de. anl(cid:132)ggningar, minskade l(cid:134)n. Samtidigt F(cid:148)retagets finansiella (cid:134)terh(cid:132)mtning finansierades fr(cid:132)mst av de tidigare bolagsm(cid:132)nnen och de anst(cid:132)llda samt genom (cid:134)tg(cid:132)rder fr(cid:134)n f(cid:148)retagets sida. De tidigare bolagsm(cid:132)nnen f(cid:148)rklarade i b(cid:148)rjan av augusti 1996 att ett bolagsmannal(cid:134)n p(cid:134) 7,2 miljoner mark (3,6 miljoner ecu) var att betrakta som ett oprioriterat f(cid:148)rklarade Gustav Eirich KG, som (cid:132)gs av de tidigare bolagsm(cid:132)nnen, att ett l(cid:134)n p(cid:134) 2 miljoner mark (1 miljon ecu) skulle anses utg(cid:148)ra ett oprioriterat l(cid:134)n. Dessutom (cid:148)verl(cid:132)t de tidigare bolags- m(cid:132)nnen f(cid:148)rs(cid:132)ljningssumman av tomtaff(cid:132)ren p(cid:134) 1,2 miljoner mark (0,6 miljoner ecu) till f(cid:148)retaget som ett avslutande bidrag till omstruktureringen. I november 1996 beviljade de anst(cid:132)llda f(cid:148)retaget ett oprioriterat r(cid:132)nte- fritt l(cid:134)n p(cid:134) 764 000 mark (373 000 ecu). Draiswerke lyck- ades (cid:132)ven minska sina kundfordringar fr(cid:134)n 17,8 miljoner mark (8,9 miljoner ecu) i slutet av (cid:134)r 1996 till 9,3 miljoner mark (4,6 miljoner ecu) i slutet av (cid:134)r 1997. Det innelig- gande varulagret minskades under samma tid fr(cid:134)n 6,5 miljoner mark (3,2 miljoner ecu) till 3,5 miljoner mark (1,7 miljoner ecu). Till detta kom slutligen staden Mann- heims l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) och LAKRA:s garanti f(cid:148)r 50 % av 6,0 miljoner mark (3,0 miljoner ecu). Omstruktureringen (cid:134)tf(cid:148)ljdes (cid:132)ven av en ny (cid:132)garstruktur. De anst(cid:132)llda f(cid:148)rv(cid:132)rvade f(cid:148)retaget f(cid:148)r 1 mark av de tidigare bolagsm(cid:132)nnen. Tv(cid:134) nya verkst(cid:132)llande direkt(cid:148)rer med erfa- renhet av omstruktureringsfr(cid:134)gor anst(cid:132)lldes. F(cid:148)retagsled- ningen och de nya bolagsm(cid:132)nnen beslutade att skaffa en strategisk investerare. F(cid:148)r uppdraget att finna en investe- rare anlitades B. Metzler GmbH. Kommissionen noterar att en ny investerare enligt f(cid:148)rbundsregeringen skulle vara till f(cid:148)rdel f(cid:148)r f(cid:148)retagets strategiska st(cid:132)llning, men inte var en n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r en framg(cid:134)ngsrik omstruk- turering. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/49 till utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2001, leder (cid:134)terst(cid:132)lls. Kommissionen konstaterar Kommissionen har unders(cid:148)kt prognoserna f(cid:148)r utveck- lingen av balans- och resultatr(cid:132)kningen samt likviditets- f(cid:148)r att bed(cid:148)ma om l(cid:132)get att Draiswerkes omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rderna till att l(cid:148)nsamhet prognoserna (cid:132)r utf(cid:148)rliga och att utg(cid:134)ngsantagandena f(cid:148)rklaras. I (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med sin strategi att dra sig ur f(cid:148)rlustbringande aff(cid:132)rsomr(cid:134)den och i st(cid:132)llet koncen- trera sig p(cid:134) det egna f(cid:148)retagets k(cid:132)rnverksamhet, minskade Draiswerke sin produktion under (cid:134)r 1997 med mer (cid:132)n 10 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med det f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ret. Man kan konsta- tera att r(cid:148)relseresultatet f(cid:148)r (cid:134)r 1997 trots den minskade produktionen redan hade v(cid:132)nts till en vinst. Resultatet som helhet f(cid:148)r f(cid:148)retaget var under (cid:134)ret negativt, eftersom materiella omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder till en kostnad av 4,7 miljoner mark (2,4 miljoner ecu) hade vidtagits. Enligt omstruktureringsplanen kommer Draiswerke 1998 att (cid:134)terigen g(cid:134) med vinst. 1998 torde Draiswerke med ett positivt resultat p(cid:134) 1,2 miljoner mark (0,6 miljoner ecu) fr(cid:134)n den regulj(cid:132)ra aff(cid:132)rsverksamheten uppn(cid:134) en vinstmar- ginal i f(cid:148)rh(cid:134)llande till oms(cid:132)ttningen p(cid:134) 2,2 %. Enligt prognoserna (cid:148)kar f(cid:148)retagets vinst till och med (cid:134)r 2001 till 8,8 miljoner mark (4,4 miljoner ecu) (vinstmarginal 12,8 %). Det skulle betyda att f(cid:148)retaget (cid:134)r 2001 (cid:132)r mycket l(cid:148)nsamt och konkurrenskraftigt. Prognoserna utg(cid:134)r fr(cid:134)n en (cid:148)kning av oms(cid:132)ttningen p(cid:134) i genomsnitt 9 % per (cid:134)r till och med 2001 och en kontinu- erlig minskning av personalkostnaderna till en niv(cid:134) p(cid:134) 35 % av oms(cid:132)ttningen (cid:134)r 2001, med mer eller mindre of(cid:148)r(cid:132)ndrade procentandelar f(cid:148)r alla andra kostnadsposter. Omstruktureringen genomf(cid:148)rs allts(cid:134) fr(cid:132)mst genom att minska personalkostnaderna, vilket redan har p(cid:134)b(cid:148)rjats, och f(cid:148)rb(cid:132)ttra produktionsprocesserna. Kommissionen anser att dessa antaganden (cid:132)r optimistiska, men (cid:132)nd(cid:134) fullt genomf(cid:148)rbara. Dessutom konstaterar kommissionen att Draiswerke presenterat en exakt geografisk uppdelning av oms(cid:132)ttningsutvecklingen f(cid:148)r b(cid:134)da sina aff(cid:132)rsomr(cid:134)den och att f(cid:148)retaget betydligt skruvat ned sina f(cid:148)rv(cid:132)ntningar p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i Asien p(cid:134) grund av den ekonomiska krisen och devalveringarna. (cid:142)nnu 1998 kommer f(cid:148)retaget att avsluta (cid:134)ret med ett negativt eget kapital. F(cid:148)r den fortsatta aff(cid:132)rsverksamheten har dock f(cid:148)retaget enligt Tysklands redog(cid:148)relse betydande dolda reserver som uppg(cid:134)r till 16,8 miljoner mark (8,4 miljoner ecu), vilket bekr(cid:132)ftats av revisionsf(cid:148)retaget Schitag Ernst & Young. D(cid:132)rf(cid:148)r har Draiswerke kunnat undvika att ett konkursf(cid:148)rfarande inleds. Dessutom kommer Draiswerke enligt omstruktureringsplanen att h(cid:134)lla kvar sina framtida vinster i f(cid:148)retaget. P(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt kommer det egna kapitalet att till utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2001 (cid:148)ka till 15,4 miljoner mark (7,7 miljoner ecu) (motsva- rande 37,7 % av balansomslutningen). Enligt prognoserna planerar Draiswerke inga betydande investeringar fram till och med (cid:134)r 2001. F(cid:148)retaget skulle d(cid:132)rf(cid:148)r vara i st(cid:134)nd att avveckla sina skulder f(cid:148)r att (cid:134)r 2001 uppn(cid:134) en solid finansiell st(cid:132)llning. Enligt kommissionens uppfattning av prognoserna att Draiswerke har b(cid:132)rkraftiga aff(cid:132)rsutsikter p(cid:134) l(cid:134)ng sikt och (cid:132)r i st(cid:134)nd att bedriva sin verksamhet av egen kraft utan ytterligare statligt st(cid:148)d. framg(cid:134)r det I tabellerna nedan ges en (cid:148)verblick (cid:148)ver de nyckeltal som kommissionen grundar sin bed(cid:148)mning p(cid:134). Resultatr(cid:132)kning 1 000 tyska mark 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Produktion Driftsresultat Resultat efter finansnetto –3 204 –4 260 –2 417 412 2 048 1 208 4 007 3 107 7 152 6 352 9 516 8 816 56 476 50 557 52 900 59 250 62 750 68 750 Balansr(cid:132)kning 1 000 tyska mark 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Eget kapital Skulder Balansomslutning 2 931 –1 392 38 176 41 107 29 441 28 049 –350 34 750 34 400 1 150 31 050 32 200 6 700 28 700 35 400 15 400 25 500 40 900 Kommissionen konstaterar att Draiswerke f(cid:148)rbundit sig att genomf(cid:148)ra omstruktureringsplanen. Kommissionen konstaterar vidare att Draiswerkes banker, n(cid:132)mligen Deutsche Bank, Dresdner Bank och Sparkasse Marmheim gjort en positiv bed(cid:148)mning av Draiswerkes aff(cid:132)rsutsikter och f(cid:148)rklarat att de (cid:132)r beredda att f(cid:148)rse f(cid:148)retaget med krediter. L 108/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 4. 6 Ingen otillb(cid:148)rlig snedvridning av konkurrensen Sparkasse Mannheim kr(cid:132)ver (8,25 %), (cid:132)r den finansiella f(cid:148)rdelen liten (21 000 mark eller 10 500 ecu). Kommissionen har unders(cid:148)kt om (cid:134)tg(cid:132)rder m(cid:134)ste vidtas f(cid:148)r att kompensera de negativa effekter som omstrukturer- ingsst(cid:148)den f(cid:134)r f(cid:148)r konkurrenterna. St(cid:148)den till omstrukturering i form av ett l(cid:134)n fr(cid:134)n staden Mannheim och LAKRA-garantin kan i tv(cid:134) avseenden f(cid:134) snedvridande effekter p(cid:134) konkurrensen. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta forts(cid:132)tter Draiswerke sin aff(cid:132)rsverksamhet. F(cid:148)r det andra kan st(cid:148)den till omstruktureringen medf(cid:148)ra minskade finansiella kostnader f(cid:148)r Draiswerke. F(cid:148)r att bed(cid:148)ma den f(cid:148)rsta aspekten st(cid:148)dde sig kommis- sionen p(cid:134) de marknadsuppgifter som den hade till sitt f(cid:148)rfogande och den marknadsrapport som Tyskland lagt fram. P(cid:134) det f(cid:148)rsta produktomr(cid:134)det, dispergerings- och mikrov(cid:134)tm(cid:134)lningstekniken, r(cid:132)knar man med att efter- fr(cid:134)gan kommer att v(cid:132)xa under de n(cid:132)rmaste (cid:134)ren. P(cid:134) det andra produktomr(cid:134)det, blandnings- och reaktionsteknik, beror efterfr(cid:134)gan i stor utstr(cid:132)ckning p(cid:134) den kemiska industrins investeringar, vilket inneb(cid:132)r att tillv(cid:132)xtm(cid:148)jlig- heterna (cid:132)r goda ocks(cid:134) p(cid:134) detta omr(cid:134)de. P(cid:134) ingendera av dessa b(cid:134)da produktomr(cid:134)den har (cid:148)verkapacitet kunnat konstateras. Denna bed(cid:148)mning (cid:148)verensst(cid:132)mmer med det inkommit med faktum att synpunkter. S(cid:134)som f(cid:148)rklaras i avsnitt 3. 2. 2 ii i gemen- skapens riktlinjer, kr(cid:132)ver kommissionen normalt inte kapacitetsnedsk(cid:132)rning i utbyte mot st(cid:148)d n(cid:132)r det p(cid:134) den relevanta marknad i gemenskapen d(cid:132)r st(cid:148)dmottagaren verkar inte finns n(cid:134)gon strukturell (cid:148)verkapacitet. ingen ber(cid:148)rd part har Man kan (cid:132)ven konstatera att Draiswerke dragit sig ur vissa aff(cid:132)rsomr(cid:134)den och minskat sitt produktsortiment. Det b(cid:148)r (cid:132)ven tas med i ber(cid:132)kningen att Draiswerke, som nu tillh(cid:148)r kategorin sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag, har en liten andel av den relevanta marknaden, och att dess huvudkonkur- renter, B(cid:129)hler AG, Erich NETZSCH GmbH & Holding KG och Gebr(cid:129)der L(cid:148)dige Maschinenbau GmbH, med avseende p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljning och antal anst(cid:132)llda (cid:132)r mycket st(cid:148)rre (cid:132)n Draiswerke. de finansiella kostnaderna, Betr(cid:132)ffande den andra aspekten, den eventuella minsk- konstaterar ningen av kommissionen att Draiswerke betalat en r(cid:132)nta p(cid:134) 5 % p(cid:134) det l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) med en l(cid:148)ptid p(cid:134) tio m(cid:134)nader som staden Mannheim beviljade. Denna r(cid:132)ntesats var l(cid:132)gre (cid:132)n referensr(cid:132)ntan, som 1996 uppgick till 6,7 % f(cid:148)r Tyskland. D(cid:132)rmed skulle Drais- werkes f(cid:148)rdel av den l(cid:132)gre r(cid:132)ntan p(cid:134) staden Mannheims l(cid:134)n uppg(cid:134) till 11 000 mark (5 500 ecu). Till och med vid en j(cid:132)mf(cid:148)relse av l(cid:134)ner(cid:132)ntan med den h(cid:148)gre r(cid:132)nta som F(cid:148)r LAKRA-garantin p(cid:134) 50 % betalade Draiswerke, som kommissionen konstaterat, en ans(cid:148)kningsavgift p(cid:134) 1 % och en (cid:134)rlig avgift p(cid:134) 0,5 % av det utest(cid:134)ende garantibe- loppet. Avgiften p(cid:134) 0,5 % kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med r(cid:132)ntan p(cid:134) 1 % p(cid:134) den v(cid:132)xelborgen p(cid:134) 2 miljoner mark (1 miljon ecu) som Sparkasse Mannheim beviljade Draiswerke. Eftersom risken f(cid:148)r LAKRA var lika stor som f(cid:148)r Spar- kasse Mannheim, antar kommissionen att LAKRA:s avgift ligger 0,5 procentenheter under de normala marknadsvill- koren. Med en l(cid:148)ptid p(cid:134) 22 m(cid:134)nader f(cid:148)r v(cid:132)xelborgen ger detta en finansiell f(cid:148)rdel p(cid:134) 50 000 mark (25 000 ecu) f(cid:148)r Draiswerke. finansiella marknaderna. Enligt L(cid:134)nebeloppet p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) och det belopp p(cid:134) 3 miljoner mark (1,5 miljoner ecu) som t(cid:132)cks av garantin (50 % av 6 miljoner mark) (cid:132)r statliga st(cid:148)d, eftersom det r(cid:148)r sig om ett f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter, som inte skulle ha f(cid:134)tt ett s(cid:134)dant l(cid:134)n och en s(cid:134)dan garanti p(cid:134) de kommissionens uppfattning (cid:132)r de f(cid:148)rdelar som l(cid:134)net och garantin ger i form av l(cid:132)gre finansiella kostnader sm(cid:134) (0,1 % av oms(cid:132)tt- ningen) och har ingen st(cid:148)rre effekt p(cid:134) f(cid:148)retagets driftkost- nader och l(cid:148)nsamhet. Dessutom b(cid:148)r man ta med i ber(cid:132)k- ningen att ingen (cid:148)verkapacitet har konstaterats, att f(cid:148)re- taget endast har en liten marknadsandel och att det dragit sig ur vissa aff(cid:132)rsomr(cid:134)den. Kommissionen anser d(cid:132)rf(cid:148)r att det inte beh(cid:148)vs n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att utj(cid:132)mna de negativa f(cid:148)ljder st(cid:148)den inneb(cid:132)r f(cid:148)r konkurrenterna. 4. 7 Proportionalitet Kommissionen har unders(cid:148)kt om st(cid:148)den begr(cid:132)nsats till det strikta minimum som kr(cid:132)vs f(cid:148)r omstruktureringen. St(cid:148)den till omstruktureringen bidrog till att Draiswerke kunde (cid:148)vervinna den likviditetskris som f(cid:148)ljde av stora f(cid:148)rluster under de f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ren. 1995 noterade Drais- werke en f(cid:148)rlust i sin regulj(cid:132)ra aff(cid:132)rsverksamhet p(cid:134) 8,9 miljoner mark (4,4 miljoner ecu) (18 % av oms(cid:132)ttningen). 1996 uppgick f(cid:148)rlusten till 1,9 miljoner mark (1,0 miljoner ecu) (3,3 % av oms(cid:132)ttningen). 1997 avslutade Draiswerke r(cid:132)kenskaps(cid:134)ret med en f(cid:148)rlust p(cid:134) 4,3 miljoner mark (2,2 miljoner ecu), fr(cid:132)mst p(cid:134) grund av kostnaderna f(cid:148)r den materiella omstruktureringen, som uppgick till ungef(cid:132)r samma belopp. Genom dessa f(cid:148)rluster f(cid:148)rlorade Draiswerke under perioden 1995–1997 n(cid:132)rmare 14 miljoner mark (7,0 miljoner ecu) i likviditet. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 108/51 P(cid:134) grundval av unders(cid:148)kningen av kassafl(cid:148)deskalkylerna och prognoserna f(cid:148)r balansr(cid:132)kningen, bed(cid:148)mer kommis- sionen att staden Mannheims l(cid:134)n p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) och LAKRA:s garanti f(cid:148)r 50 % av Sparkasse Mannheims kredit p(cid:134) 6 miljoner mark (3 miljoner ecu) inte lett till ett (cid:148)verskott p(cid:134) likviditet, utan begr(cid:132)nsade sig till vad som kr(cid:132)vdes f(cid:148)r att uppr(cid:132)tt- h(cid:134)lla Draiswerkes verksamhet och g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r f(cid:148)retaget att finansiera de omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vdes. Kommissionen h(cid:132)nvisar p(cid:134) nytt till den omst(cid:132)n- digheten att Draiswerke endast utnyttjade krediten p(cid:134) 0,8 miljoner mark (0,4 miljoner ecu) under tio m(cid:134)nader och betalade tillbaka l(cid:134)net i juni 1997, d(cid:134) f(cid:148)retagets finansiella st(cid:132)llning fortfarande var mycket svag, vilket framg(cid:134)r av att dess eget kapital (cid:132)nnu var negativt. Garantin som l(cid:148)pte till juni 1998 var n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att s(cid:132)kra finansieringen av den l(cid:148)pande verksamheten p(cid:134) de finansiella marknaderna. Detta var en f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r att h(cid:134)lla ig(cid:134)ng aff(cid:132)rsverk- samheten. Kommissionen tar h(cid:132)nsyn till att omstruktureringsst(cid:148)den (cid:134)tf(cid:148)ljdes av stora kapitaltillskott fr(cid:134)n de tidigare bolags- m(cid:132)nnen (10,4 miljoner mark eller 5,2 miljoner ecu) och de nya bolagsm(cid:132)nnen (746 000 mark eller 373 000 ecu). Kommissionen p(cid:134)minner om att de tidigare bolags- m(cid:132)nnen i b(cid:148)rjan av augusti 1996 f(cid:148)rklarade att ett bolags- mannal(cid:134)n p(cid:134) 7,2 miljoner mark (3,6 miljoner ecu) var att betrakta som oprioriterat, och att Gustav Eirich KG, som (cid:132)gs av de tidigare bolagsm(cid:132)nnen, f(cid:148)rklarade ett l(cid:134)n p(cid:134) 2 miljoner mark (1 miljon ecu) oprioriterat. Dessutom (cid:148)verl(cid:132)t de tidigare bolagsm(cid:132)nnen f(cid:148)rs(cid:132)ljningssumman p(cid:134) 1,2 miljoner mark (0,6 miljoner ecu) av tomtaff(cid:132)ren till f(cid:148)retaget som ett avslutande bidrag till omstruktureringen. I november 1996 beviljade f(cid:148)retagets anst(cid:132)llda, som (cid:132)r de nya bolagsm(cid:132)nnen, f(cid:148)retaget ett oprioriterat och r(cid:132)ntefritt l(cid:134)n p(cid:134) 746 000 mark (373 000 ecu). Dessutom r(cid:148)stade personalen f(cid:148)r en betydande l(cid:148)nes(cid:132)nkning och minsk- ning av arbetsstyrkan, vilket ledde till att personalkostna- derna 1998 j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1996 minskade med 5,2 miljoner mark (2,6 miljoner ecu). P(cid:134) grund av detta anser kommissionen att de statliga st(cid:148)den och omstruktureringskostnaderna samt kapitalbi- dragen fr(cid:134)n bolagsm(cid:132)nnen stod i rimlig proportion till varandra. 5. SLUTSATSER Enligt kommissionens uppfattning var beviljandet av l(cid:134)net och av garantin olagliga, eftersom det innebar en (cid:148)vertr(cid:132)delse av artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget. Kommissionen tar dock h(cid:132)nsyn till att det var f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen som Drais- werke fick st(cid:148)d till omstruktureringen och att l(cid:134)net fr(cid:134)n staden Mannheim och LAKRA-garantin uppfyller de villkor som anges i gemenskapens riktlinjer, dvs. att omstruktureringsst(cid:148)den inom en rimlig tid skall (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:134)ngfristiga l(cid:148)nsamhet, att det inte leder till en otillb(cid:148)rlig snedvridning av konkurrensen och att kostna- derna och f(cid:148)rdelarna av omstruktureringen st(cid:134)r i rimligt f(cid:148)rh(cid:134)llande till st(cid:148)den. Kommissionen drar d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att de statliga st(cid:148)den bidrog till utvecklingen av n(cid:132)ringsverksamheter som inte p(cid:134)verkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har d(cid:132)rf(cid:148)r beslutat att de statliga st(cid:148)den enligt f(cid:148)rsta delen av den undantagsbest(cid:132)mmelse som anges i artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet (cid:132)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen anmodar den tyska regeringen att l(cid:132)gga fram utf(cid:148)rliga (cid:134)rsrapporter, f(cid:148)r att visa att omstrukturer- ingsplanen genomf(cid:148)rs p(cid:134) f(cid:148)reskrivet s(cid:132)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det statliga st(cid:148)d som Tyskland beviljat Draiswerke i form av ett l(cid:134)n fr(cid:134)n staden Mannheim p(cid:134) 0,8 miljoner tyska mark (0,4 miljoner ecu) och LAKRA:s garanti p(cid:134) 50 % (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden. Artikel 2 Tyskland skall (cid:134)rsrapporter, genomf(cid:148)rs p(cid:134) f(cid:148)reskrivet s(cid:132)tt. som visar f(cid:148)r kommissionen l(cid:132)gga fram utf(cid:148)rliga att omstruktureringsplanerna Artikel 3 Detta beslut riktar sig till F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 25 november 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: 98/697/EF: Kommissionens beslutning af 25. november 1998 om videreførelse af det forbud mod anvendelse af samlet kaution for visse eksterne fællesskabsforsendelser, som blev fastsat ved beslutning 96/743/EF (meddelt under nummer K(1998) 3443) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Union transit
common tariff policy
customs fraud
customs regulations
market protection

formats: html pdf print

text: 8. 12. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 332/19 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 25. november 1998 om videreførelse af det forbud mod anvendelse af samlet kaution for visse eksterne fællesskabsforsendelser, som blev fastsat ved beslutning 96/743/EF (meddelt under nummer K(1998) 3443) (EØS-relevant tekst) (98/697/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og R(cid:134)dets forord- ning (EF) nr. 82/97 (2), særlig artikel 249, under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbe- stemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1677/98 (4), særlig artikel 362, og kode 2402. 20 samt af visse varer, der var anført i listen i bilaget til nævnte beslutning, som følge af den øgede risiko for svig, som disse forsendelser frembød; af hensyn til beskyttelsen af de finansielle interesser, der er forbundet med s(cid:134)danne forsendelser, bør disse foran- staltninger videreføres i en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder for s(cid:134)vel fællesskabsforsendelse som fælles forsendelse for at sikre, at beskyttelsen bliver s(cid:134) effektiv som muligt; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: ud fra følgende betragtninger: Artikel 1 I henhold til artikel 362, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93 kan der efter anmodning fra en eller flere forbud mod at medlemsstater udstedes midlertidigt benytte samlet kaution for varer, der frembyder øget risiko for svig; Kommissionen skal mindst (cid:130)n gang om (cid:134)ret fastsætte, om de foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 362, stk. 1, skal opretholdes; ved Kommissionens beslutning 96/743/EF af 9. december 1996 om vedtagelse af specifikke foranstaltninger med henblik p(cid:134) midlertidigt at forbyde anvendelse af samlet fællesskabsforsendelser (5), kaution for ændret ved beslutning 97/583/EF (6) og forlænget ved beslutning 98/7/EF (7), blev det besluttet midlertidigt at forbyde anvendelse af samlet kaution for eksterne fælles- skabsforsendelser af cigaretter henhørende under HS- eksterne visse De foranstaltninger, der er fastsat ved beslutning 96/ 743/EF, videreføres i en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder. Artikel 2 Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 1999. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen (1) EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. (2) EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 1. (3) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. (4) EFT L 212 af 30. 7. 1998, s. 18. (5) EFT L 338 af 28. 12. 1996, s. 105. (6) EFT L 237 af 28. 8. 1997, s. 41. (7) EFT L 2 af 6. 1. 1998, s. 11


title: QUESTION ECRITE no 3522/98 de Amedeo AMADEO Système de compensation pour refus d'embarquement

eurovoc_concepts:
United States
air transport
carriage of passengers
charges for use of infrastructure
comparative study
cost-benefit analysis
indemnification
transport statistics

text: C 289/56 Journal officiel des Communautés européennes FR 11. 10. 1999 (1999/C 289/074) QUESTION ÉCRITE E-3522/98 posée par Amedeo Amadeo (NI) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Système de compensation pour refus d’embarquement S’agissant de la «Proposition de règlement (CE) 295/91 établissant des règles communes relatives à un système de compensation pour refus d’embarquement dans les transports aériens réguliers» (COM(98) 0041 final , 98/0022 SYN) (1), la Commission pourrait-elle faire rapport tous les trois ans sur l’efficacité du règlement, sur la base de comptes rendus élaborés par les États membres? La Commission pourrait-elle, avant que le règlement ne fasse l’objet d’une révision, procéder à une évaluation complète des coûts et des bénéfices induits par ce règlement, en consultant les parties intéressées et en procédant, pour chaque refus à l’embarquement, à une analyse comparative des règles de compensation en vigueur aux États-Unis et dans l’Union européenne? (1) JO C 120 du 18. 4. 1998, p. 18. Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (29 janvier 1999) La Commission reconnaît l’importance des rapports statistiques relatifs aux cas de compensation pour refus d’embarquement en vue de disposer d’informations fiables sur les problèmes rencontrés par les passagers. Dans sa proposition modifiée de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) 295/91 du Conseil établissant des règles communes relatives à un système de compensation pour refus d’embarquement dans les transports aériens réguliers (1), la Commission a ainsi approuvé les suggestions précédemment faites par le Parlement sur ce point. La Commission reconnaît également que les évaluations coûts-bénéfices, de même que les consultations avec les parties concernées et les comparaisons avec la législation d’autres pays dans ce domaine, sont importantes pour évaluer la nécessité de modifier la législation à l’avenir. La Commission recueillera toutes les informations pertinentes en la matière. (1) JO C 351 du 18. 11. 1998. (1999/C 289/075) QUESTION ÉCRITE E-3536/98 posée par Richard Corbett (PSE) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Évaluation par la Commission de la base légale correspondant à ses propositions Depuis l’entrée en vigueur de l’Acte unique européen, combien de fois le service juridique de la Commission a-t-il marqué son désaccord avec la base légale proposée par la Direction générale responsable d’une proposition? Comment ces divergences d’opinion ont-elles été surmontées au sein de la Commission? À combien de reprises le collège des commissaires a-t-il eu à délibérer et à trancher sur une divergence d’opinion concernant la base juridique appropriée? Les choses ont-elles évolué au fil du temps? Réponse donnée par M. Santer au nom de la Commission (14 janvier 1999) La Commission n’est pas en mesure de fournir à l’Honorable Parlementaire l’information demandée. En effet, il serait porté atteinte à l’intérêt public et plus spécifiquement, ainsi que le Président du Tribunal de première instance l’a souligné dans son ordonnance du 3 mars 1998 (1), à la stabilité de l’ordre communautaire et au bon fonctionnement des institutions dans la mesure où la divulgation des avis du Service juridique, qui


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3538/98 van Pedro MARSET CAMPOS aan de Commissie. Locatie van een afvalverwerkingsinstallatie in Albudeite (Murcia, Spanje)

eurovoc_concepts:
Region of Murcia
access to information
administrative transparency
environmental impact
environmental monitoring
impact study
location of industry
waste management

text: C 297/78 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 15. 10. 1999 (1999/C 297/103) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3506/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: GMO-bananen (Agenda 2000) Ten aanzien van het voorstel voor een verordening (EG) 404/93 van de Raad houdende een gemeenschap- pelijke ordening der markten in de sector bananen (COM(98) 0004 def. , CNS 98/0013) (1), kan gesteld worden dat het noodzakelijk is bepaalde elementen van de gemeenschappelijke marktordening (GMO) in de sector bananen aan te passen aan de internationale verbintenissen (met name van de Wereldhandels- organisatie), en wordt erop gewezen dat de wijziging in de voorwaarden voor de toekenning van de invoercertificaten negatieve gevolgen zou kunnen hebben voor de inkomens en werkgelegenheid van de producenten in de Gemeenschap en de ACS-landen. Kan de Commissie ervoor zorgen dat er zowel aan de producenten als aan de consumenten redelijke prijzen worden gegarandeerd, waarbij vanzelf spreekt dat de nieuwe regeling voor de toekenning van de invoercerti- ficaten het concurrentievermogen tussen alle handelspartijen op adequate wijze moet waarborgen, opdat , wat de voorziening van de Unie betreft , het evenwicht tussen alle gebieden van oorsprong, zonder enige uitzondering, niet verstoord wordt? (1) PB C 75 van 11. 3. 1998, blz. 6. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (25 januari 1999) Toen de Commissie voorstelde (1) Verordening (EEG) 404/93 van de Raad van 13 februari 1993 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector bananen (2) te wijzigen om te voldoen aan de beslissing van de Wereldhandelsorganisatie (WTO), was zij zich bewust van haar andere internationale verbintenissen tegenover de landen in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) in het kader van de Vierde Overeenkomst van Lomé en van haar verplichtingen tegenover de Europese producenten. In het kader van de nieuwe regeling worden de invoercertificaten toegewezen op basis van de aangetoonde feitelijke importen. Ook voorziet de nieuwe regeling in een verhoging van de compenserende steun aan de communautaire producenten. Om rekening te houden met de effecten van de nieuwe regeling op de ACS- producenten is een verordening van de Raad tot vaststelling van een speciaal kader ter ondersteuning van de traditionele ACS-leveranciers voorgesteld (3). (1) COM(98) 4 def. (2) (3) COM(98) 5 def. PB L 47 van 25. 2. 1993. (1999/C 297/104) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3538/98 van Pedro Marset Campos (GUE/NG) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Locatie van een afvalverwerkingsinstallatie in Albudeite (Murcia, Spanje) Het dagelijks bestuur van het consortium voor stadsafval van de regio Murcia heeft toestemming gegeven voor de vestiging van een afvalverwerkingsinstallatie op 5 km van het stadscentrum van Albudeite (Murcia). De onrust onder de bevolking wordt gevoed door het feit dat het besluit tot de bouw van deze installatie niet alleen is genomen zonder dat er een milieueffectbeoordeling is verricht, doch tevens doordat de gemeenteraad van Albudeite essentiële informatie is onthouden en dat zelfs het tijdstip waarop dit besluit is gevallen, verborgen is gebleven. De reden waarom een vergadering werd belegd zonder voorafgaande kennisgeving en slechts 7 dagen voor het verstrijken van de termijn en zonder dat de betrokken gemeentebesturen voldoende tijd werd geboden om zijn oordeel te vormen over de geschiktheid van de gekozen locatie, was dat subsidies van het POMAL veiliggesteld moesten worden


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3501/98 von Glenys KINNOCK an die Kommission. Einseitige finanzielle Sanktionen

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
infringement of EU law
international sanctions
member country

text: C 142/140 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 5. 1999 (1999/C 142/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3501/98 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (25. November 1998) Betrifft: Einseitige finanzielle Sanktionen Wird die Kommission, falls ein EU-Mitgliedstaat (bei Vorliegen schwerwiegender politischer Umstände aus Gründen der Dringlichkeit gemäß Artikel 73 g Absatz 2 des EG-Vertrags) einseitig finanzielle Sanktionen gegen Myanmar verhängen sollte, dem Rat vorschlagen, die Entscheidung dieses Mitglied- staats aufzuheben oder gegen diesen Mitgliedstaat ein Verfahren wegen offenkundigen Verstoßes gegen Gemeinschaftsrecht einzuleiten? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (15. Januar 1999) Die Frau Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf ihre schriftliche Anfrage E-2119/98 (1) verwiesen. Die Kommission beantwortet grundsätzlich keine hypothetischen Fragen. (1) ABl. C 96 vom 8. 4. 1999. (1999/C 142/184) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3502/98 von Esko Seppänen (GUE/NGL) an die Kommission (12. November 1998) Betrifft: Das Wassenaar-Komitee In der Europäischen Union ist das sogenannte Wassenaar-Komitee tätig, das sich Informationen zufolge u. a. mit der „Enkryption“, d. h. mit der Verschlüsselung von Daten, befaßt. Das Sekretariat dieses Komitees befindet sich in Wien. Welche Aufgaben führt dieses Komitee aus, was für einen Status hat es innerhalb der EU, und in welcher Weise werden die Verschlüsselungspläne, die sehr wahrscheinlich vorgelegen haben, zur Behandlung durch die EU vorgelegt? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (3. Dezember 1998) Der Koordinierungsausschuß für Exporte in kommunistische Länder (COCOM-Liste) wurde durch die Wassenaar-Vereinbarung abgelöst. Diese Vereinbarung, die mit der Annahme der „ersten Bausteine“ im Juli 1996 durch 33 Gründungsmitglieder einschließlich der Vereinigten Staaten, Rußland und aller Mitgliedstaaten der Union endgültig umgesetzt wurde, betrifft Ausfuhrkontrollen und den Informations- austausch in Verbindung mit Gütern und Technologien mit doppeltem Verwendungszweck und konven- tionellen Waffen. Die Gemeinschaft als solche ist der Vereinbarung nicht beigetreten. Unter die Wassenaar-Vereinbarung fallen auch Verschlüsselungsprodukte. Da das gesamte „Dual use“- Verzeichnis von Wassenaar in das Verzeichnis der kontrollierten Erzeugnisse mit doppeltem Verwen- dungszweck der Union einbezogen wurde (Beschluß des Rates Nr. 942/94GASP vom 19. Dezember 1994 über die vom Rat gemäß Artikel J. 3 des Vertrags über die Europäische Union angenommene gemeinsame Aktion zur Kontrolle der Ausfuhren von Gütern mit doppeltem Verwendungszweck (1) in der geänderten Fassung), unterliegen die unter das Wassenaar-Verzeichnis fallenden verschlüsselten Produkte bei der Ausfuhr aus der Gemeinschaft einer Kontrolle. Jede Änderung des Umfangs der Kontrolle im Rahmen des Wassenaar-Verzeichnisses (beispielsweise Befreiung bestimmter Artikel von der Kontrolle) führt zu entsprechenden Änderungen des Verzeichnisses der Union. Das im Zusammenhang mit der Vereinbarung eingerichtete ständige Sekretariat hat seinen Sitz in Wien. Informationen über die Aktivitäten im Rahmen dieser Vereinbarung sind auf der Website www. wassenaar. org. enthalten. (1) ABl. L 367 vom 31. 12. 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 3474/98 by Gianni TAMINO to the Commission. Sponsorship of an Alleanza Nazionale initiative by the European Commission Representation in Italy

eurovoc_concepts:
European Commission
European Union
Italy
international meeting
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: 28. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 182/87 i och på olika livsmedel fastställs i direktiven Gränsvärden för rester av enskilda bekämpningsmedel 76/895/EEG (frukt och grönsaker) (2), 86/362/EEG (spannmål) (3), 86/363/EEG (livsmedel av animaliskt ursprung) (3) och 90/642/EEG (produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker) (4). Sedan 1996 har det också funnits årliga gemenskapstäckande övervakningsprogram för bekämpningsmedelsrester i livsmedel. Resultaten från det första av dessa program + från 1996 + har nyligen gåtts igenom och kommer inom kort att offentliggöras av kommissionen. (1) (2) (3) (4) EGT L 230, 18. 8. 1991. EGT L 340, 9. 12. 1976. EGT L 221, 7. 8. 1986. EGT L 350, 14. 12. 1990. (1999/C 182/113) SKRIFTLIG FRÅGA E-3474/98 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Stöd från kommissionens representation i Italien till ett initiativ som tagits av Nationella alliansen Enligt en annons i den italienska dagstidningen ”Il Giornale” onsdagen den 28 oktober anordnade delegationen från Nationella alliansen i Europaparlamentet ett möte i Milano torsdagen den 29 oktober under rubriken ”En själ för Europa”, där Cristiana Muscardini, Gerard Collins och Raul Miguel Rosado Fernandes skulle delta. För detta möte fick man enligt annonsen i ”Il Giornale” ekonomiskt stöd från kommissionens representation i Milano. Stämmer dessa uppgifter? Om så är fallet, kan sådant stöd erhållas av alla politiska grupper som anordnar ett möte, och vilka kriterier tillämpas vid beviljandet av stöd? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (3 februari 1999) Efter förfrågan den 1 oktober 1998 från Cristiana Muscardini gav kommissionens representation i Milano sitt beskydd åt seminariet som hade som uttalat syfte att ”återupptäcka unionens etiska, kulturella och politiska värden” för att undvika att kontinentens enande begränsar sig enbart till den ekonomiska sfären. Seminariet, med rubriken Un’anima per l’Europa (En själ för Europa), ägde rum den 29 oktober 1998 i regionen Lombardiets lokaler i Milano. Inbjudna var parlamentariker från olika medlemsstater, företrädare för italienska nationella och regionala myndigheter samt den nationellt ansvarige för statsrättsliga frågor i Alleanza Nazionale. Att kalla seminariet för ett möte för ett visst parti eller delegation bygger på en tolkning från tidningens sida. (1999/C 182/114) SKRIFTLIG FRÅGA E-3475/98 från Giacomo Leopardi (PPE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Undersökningar, förslag, initiativ eller rättsakter gällande distribution av läkemedel och apoteks- tjänster Behandlar kommissionen för närvarande några undersökningar, förslag, initiativ eller rättsakter gällande distribution av läkemedel och farmaceutiska tjänster?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3513/98 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Nagemaakte of door piraterij verkregen goederen

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
customs fraud
customs regulations
export restriction
industrial counterfeiting
intellectual property

text: 28. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 182/91 (1999/C 182/120) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3512/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Nagemaakte of door piraterij verkregen goederen Zou de Commissie ten aanzien van het voorstel voor een verordening (EG) 3295/94 tot vaststelling van maatregelen om het in het vrije verkeer brengen, de uitvoer, de wederuitvoer en de plaatsing onder een schorsingsregeling van nagemaakte of door piraterij verkregen goederen te verbieden (COM(98) 0025 def. , ACC 98/0018) (1), de nationale regeringen erop willen wijzen dat een soepelere procedure dringend noodzakelijk is, zoals verlangd is in het derde deel van de overeenkomst inzake de commerciële aspecten van intellectuele-eigendomsrechten (TRIPS)? (1) PB C 108 van 7. 4. 1998, blz. 63. (1999/C 182/121) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3513/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Nagemaakte of door piraterij verkregen goederen Ten aanzien van het voorstel voor een verordening (EG) 3295/94 tot vaststelling van maatregelen om het in het vrije verkeer brengen, de uitvoer, de wederuitvoer en de plaatsing onder een schorsingsregeling van nagemaakte of door piraterij verkregen goederen te verbieden (COM(98) 0025 def. , ACC 98/0018) (1) zij opgemerkt dat dit stelsel met een bijzonder probleem geconfronteerd wordt, dat te wijten is aan het feit dat de regels op communautair niveau slechts een beperkte actieradius hebben, terwijl de toepassingsbepalingen door de nationale wetgevingen worden vastgesteld. Is het de Commissie economisch gezien mogelijk tot harmonisatie over te gaan met het oog op een daadwerkelijke toepassing van de voornaamste regels op dit gebied? (1) PB C 108 van 7. 4. 1998, blz. 63. (1999/C 182/122) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3523/98 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (25 november 1998) Betreft: Compensatie bij instapweigering Zou de Commissie , ten aanzien van het voorstel voor een Verordening (EG) 295/91 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels voor compensatie bij instapweigering in het geregeld luchtvervoer (COM(98) 0041 def. , 98/0022(SYN) (1) , een duidelijke methode kunnen voorstellen voor de berekening van de verhogingen van de compensatie voor instapweigering, alsmede een procedure voor de raadpleging van de lidstaten en de betrokken partijen vóór de goedkeuring van deze verhogingen? (1) PB C 120 van 18. 4. 1998, blz. 18. Gecombineerd Antwoord van de heer Monti namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 en E-3523/98 (4 februari 1999) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen


title: Besluit Nr. 3/98 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Tsjechische Republiek, anderzijds, van 25 november 1998, tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Tsjechische Republiek aan het communautaire programma voor het midden- en kleinbedrijf

eurovoc_concepts:
Czechia
EU programme
association agreement (EU)
small and medium-sized enterprises

text: 12. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/11 BESLUIT Nr. 3/98 VAN DE ASSOCIATIERAAD, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Tsjechische Republiek, anderz¶ds van 25 november 1998 tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Tsjechische Repu- bliek aan het communautaire programma voor het midden- en kleinbedr¶f (1999/15/EG) DE ASSOCIATIERAAD, BESLUIT: Artikel 1 De Tsjechische Republiek neemt deel aan het derde meerjarenprogramma voor het midden- en kleinbedr¶f (MKB) in de Europese Unie (1997-2000), overeenkomstig de voorwaarden die z¶n opgenomen in de b¶lagen I en II, die een integrerend deel vormen van dit besluit. Artikel 2 Dit besluit is van toepassing gedurende de loopt¶d van het programma. Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op de eerste dag van de maand volgende op de datum waarop het wordt goedge- keurd. Gedaan te Brussel, 25 november 1998. Voor de Associatieraad De Voorzitter J. KAVAN Gelet op de Europa-overeenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeen- schappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Tsjechische Republiek, anderz¶ds (1), Gelet op het Aanvullende Protocol b¶ de Europa-overeen- komst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerz¶ds, en de Tsjechische Republiek, anderz¶ds (2), betreffende de deelname van de Tsjechische Republiek aan de communautaire programma’s, inzonderheid op de artikelen 1 en 2, Overwegende dat de Tsjechische Republiek, overeenkom- stig artikel 1 van het aanvullend protocol, mag deelnemen aan specifieke programma’s, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van het midden- en kleinbedr¶f; kaderprogramma’s, communautaire Overwegende dat, overeenkomstig artikel 2 van het aanvullend protocol, over de voorwaarden voor de deel- name van de Tsjechische Republiek aan de in artikel 1 genoemde activiteiten wordt besloten door de Associatie- raad, (1) PB L 360 van 31. 12. 1994, blz. 2. (2) PB L 317 van 30. 12. 1995, blz. 45. L 6/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 12. 1. 1999 BIJLAGE I VOORWAARDEN VOOR DE DEELNAME VAN DE TSJECHISCHE REPUBLIEK AAN HET DERDE MEERJARENPROGRAMMA VOOR HET MIDDEN- EN KLEINBEDRIJF (MKB) IN DE EUROPESE UNIE (1997—2000) 1. De Tsjechische Republiek neemt deel aan alle activiteiten in het kader van het derde meerjarenprogramma (hierna „het programma” voor het midden- en kleinbedr¶f (MKB) in de Europese Unie (1997—2000) genoemd), met uitzondering van de organisatie van evenementen in het kader van Ibex in 1998 en 1999, overeenkomstig, tenz¶ in dit besluit anders bepaald, de doelstellingen, criteria, procedures en term¶nen die z¶n vastgelegd in Besluit 97/15/EG van de Raad van 9 december 1996 betreffende een derde meerjarenpro- gramma voor het midden- en kleinbedr¶f (MKB) in de Europese Unie (1997—2000) (1), inzonderheid in artikel 7, lid 1. 2. Voor instellingen, organisaties en personen uit de Tsjechische Republiek gelden met betrekking tot de indiening, evaluatie en selectie van inschr¶vingen dezelfde voorwaarden als voor instellingen, organisaties en personen uit de Gemeenschap. 3. Teneinde de communautaire dimensie van het programma te waarborgen, dient b¶ transnationale projecten en activiteiten waarvoor de Tsjechische Republiek voorstellen indient, een minimumaantal partners uit de lidstaten van de Gemeenschap te worden aangetrokken. Over het precieze aantal wordt besloten in het kader van de tenuitvoerlegging van het programma, rekening houdende met de aard van de verschillende activiteiten, het aantal partners dat b¶ het project betrokken is en het aantal landen dat aan het programma deelneemt. 4. De Tsjechische Republiek levert ieder jaar een b¶drage aan de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen, teneinde de kosten van de deelname aan het programma te dekken (zie b¶lage II). Het Associatiecomit(cid:130) heeft de bevoegdheid de b¶drage desgewenst aan te passen. 5. De lidstaten van de Gemeenschap en de Tsjechische Republiek stellen, binnen het kader van de geldende wetgeving, alles in het werk om het vr¶e verkeer tussen en het verbl¶f in de Tsjechische Republiek en de lidstaten van de Gemeenschap te vergemakkel¶ken voor alle personen die betrokken z¶n b¶ de onder dit besluit vallende activiteiten. 6. Onverminderd de bevoegdheden van de Commissie en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen in verband met de evaluatie van het programma, overeenkomstig het besluit inzake een derde meerjaren- programma voor het midden- en kleinbedr¶f (MKB) in de Europese Unie (1997—2000) (artikel 6), wordt de deelname van de Tsjechische Republiek aan het programma permanent ge(cid:137)valueerd, zulks op basis van partnerschap tussen de Commissie van de Europese Gemeenschappen en de Tsjechische Republiek. De Tsjechische Republiek legt de nodige verslagen voor aan de Commissie en neemt deel aan alle in dit verband door de Gemeenschap ondernomen activiteiten. 7. Onverminderd de procedures bedoeld in artikel 4 van Besluit 97/15/EG betreffende een derde meerjaren- programma voor het midden- en kleinbedr¶f in de Europese Unie, wordt de Tsjechische Republiek uitgenodigd voor de aan de gewone vergaderingen van het programmacomit(cid:130) voorafgaande co(cid:148)rdinatieb¶- eenkomsten over alle met de tenuitvoerlegging van dit besluit verband houdende vraagstukken. De Commissie stelt de Tsjechische Republiek op de hoogte van de resultaten van dergel¶ke regelmatige vergaderingen. 8. B¶ het inschr¶ven, opstellen van overeenkomsten en verslagen en andere administratieve aangelegenheden in verband met het programma dient gebruik te worden gemaakt van een van de offici(cid:137)le talen van de Gemeenschap. (1) PB L 6 van 10. 1. 1997, blz. 25. 12. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/13 B(cid:246)LAGE II FINANCI(cid:220)LE BIJDRAGE VAN DE TSJECHISCHE REPUBLIEK AAN HET DERDE MEERJA- RENPROGRAMMA VOOR HET MIDDEN- EN KLEINBEDRIJF (MKB) IN DE EUROPESE UNIE (1997—2000) 1. De financi(cid:137)le b¶drage van de Tsjechische Republiek is bestemd voor: — financi(cid:137)le ondersteuning in het kader van het programma ten behoeve van de deelname van Tsjechi- sche organisaties aan de activiteiten als omschreven in b¶lage I, punt 1; — het dekken van de extra beheerskosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van de Tsjechische Republiek. 2. Per begrotingsjaar mag het totaalbedrag aan subsidies en andere financi(cid:137)le steun in het kader van het programma aan Tsjechische begunstigden, na aftrek van de extra administratiekosten, niet meer bedragen dan de door de Tsjechische Republiek betaalde b¶drage. Indien de b¶drage van de Tsjechische Republiek aan de algemene begroting van de Europese Gemeen- schappen, na aftrek van de extra administratiekosten, hoger bl¶kt te z¶n dan het totaalbedrag aan subsidies en andere financi(cid:137)le steun dat door de Tsjechische begunstigden in het kader van het programma is ontvangen, wordt het resterende bedrag door de Commissie overgeboekt naar het volgende begrotingsjaar. Dit bedrag wordt vervolgens afgetrokken van de b¶drage van de Tsjechische Republiek voor het volgende jaar. Indien na be(cid:137)indiging van het programma een voor de Tsjechische Republiek positief saldo resteert, wordt dit aan de Tsjechische Republiek terugbetaald. 3. De jaarl¶kse b¶drage van de Tsjechische Republiek bedraagt 654 626 ECU vanaf 1998. Daarvan is 42 826 ECU bestemd voor het dekken van de extra administratiekosten voor de Commissie als gevolg van de deelname van de Tsjechische Republiek. 4. Het Financieel Reglement dat van toepassing is op de algemene begroting van de Gemeenschap, is van toepassing, met name op het beheer van de b¶drage van de Tsjechische Republiek. B¶ de inwerkingtreding van dit besluit en aan het begin van ieder daaropvolgend jaar doet de Commissie de Tsjechische Republiek een verzoek tot storting toekomen, ter hoogte van de b¶drage van de Tsjechische Republiek in de kosten als b¶ dit besluit vastgesteld. Deze b¶drage wordt uitgedrukt in ECU en dient te worden overgemaakt op een in ECU gestelde bankrekening van de Commissie. De b¶drage van de Tsjechische Republiek in de jaarl¶kse kosten als b¶ dit besluit vastgesteld, stemt overeen met het verzoek tot storting en dient uiterl¶k drie maanden na verzending van dit verzoek te worden betaald. B¶ vertraging betaalt de Tsjechische Republiek rente over het op de vervaldag nog openstaande bedrag. De rentetarieven z¶n die welke door het Europees Fonds voor monetaire samenwerking gedurende de maand van de vervaldag worden toegepast voor transacties in ECU, verhoogd met 1,5 procentpunt. 5. De Tsjechische Republiek betaalt de in punt 3 bedoelde extra administratiekosten uit haar nationale begroting. 6. Van de resterende kosten van haar deelname aan het programma betaalt de Tsjechische Republiek uit de nationale begroting 411 800 ECU. Afhankel¶k van de normale programmeringsprocedures van Phare, wordt de resterende 200 000 ECU betaald uit de jaarl¶ks aan de Tsjechische Republiek toegewezen Phare-middelen


title: WRITTEN QUESTION No. 3472/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Demarcation of the outer limit of the Argentinian EEZ

eurovoc_concepts:
Argentina
EU Member State
UN convention
exclusive economic zone
fishing agreement
fishing area
fishing vessel
international law
law of the sea

text: C 341/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 I förslaget föreskrivs att en medlem av denna slags personal skall vara minst 18 år, och kommissionen anser att det är onödigt att fastställa ytterligare föreskrifter om denna personalkategori. Detta kan överlåtas till arbetsmarknadens parter eller lufttrafikföretagen själva. Ytterligare föreskrifter skulle enligt kommissionens uppfattning leda till onödiga hinder på arbetsmarknaden. (1999/C 341/008) SKRIFTLIG FRÅGA E-3472/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Fastställande av den yttre gränsen för Argentinas exklusiva ekonomiska zon Europeiska kommissionen bekräftade i sitt svar av den 22 april 1998 på min skriftliga fråga nr E-0496/98 (1) angående ovannämnda fråga, att man delade min uppfattning om att situationer såsom de som ledde till beslagtagandet av skeppet Arpón skapar tolkningssvårigheter och viss instabilitet för de fartyg som är verksamma i denna region. Kommissionen tillade att man dessutom anser att den berörda staten har en uppenbar plikt i enlighet med artikel 56. 2 och med artikel 75 i Havsrättskonventionen, att tillföra alla nödvändiga preciseringar för avgränsningen av sin exklusiva ekonomiska zon, samt att denna, om den underlåter att göra så, är ansvarig för detta enligt internationell lag. I betraktande av detta tillade kommissionen att de argentinska myndig- heterna, med avsikt att reda ut situationen, är beredda att hålla ett tekniskt möte med Spanien, vid vilket kommissionen accepterar att närvara. Om den juridiska osäkerheten kvarstår efter dessa kontakter kan det bli aktuellt med ett mer officiellt handlande. Med tanke på att klargörandet av den argentinska exklusiva ekonomiska zonen inte har avancerat sedan dess: 1. Kan kommissionen redogöra för de åtgärder man har för avsikt att vidtaga för att lösa de problem som osäkerhet och instabilitet skapar för de fartyg som är verksamma i denna zon? 2. Vilka åtgärder tänker kommissionen vidtaga för att Republiken Argentina skall uppfylla de förpliktelser som åligger den enligt de citerade artiklarna 56. 2 och 75 i Förenta Nationernas Havsrättskonvention, och vilka ansvarsförpliktelser har man för avsikt att utkräva om det ovan nämnda inte uppfylls? 3. Kan kommissionen specificera vilket ”mer officiellt” handlande man har för avsikt att företa om den juridiska osäkerheten kvarstår, som nu är fallet? (1) EGT C 323, 21. 10. 1998, s. 41. Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (9 mars 1999) Sedan fartyget ”Arpon” belades med arrest den 13 maj 1997 har inga ytterligare incidenter inträffat där gemenskapsfartyg har varit inblandade. Därför kan frågan om rättsosäkerhet avföras från diskussion, och ingen ytterligare åtgärd krävs. Kommissionen har inte deltagit i några bilaterala diskussioner mellan Spanien och Argentina i denna fråga. (1999/C 341/009) SKRIFTLIG FRÅGA E-3490/98 från Luigi Moretti (NI) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Förekomst av uran i byggcement Vetenskapliga undersökningar har nyligen visat att man kan finna spår av uran i den typ av cement som ofta används i samband med husbyggen, det vill säga även när det gäller bostadshus, skolor och sjukhus. Känner kommissionen till dessa vetenskapliga undersökningar? Vilka åtgärder avser kommissionen vidta för att säkerställa att sådana byggnader inte är hälsovådliga?


title: Animal production : quarterly statistics 3/1998.,Production animale : statistiques trimestrielles 3/1998.,Tierische Ergeugung : vierteljährliche Statistiken 3/1998.

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
animal production


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3509/98 del Amedeo AMADEO al Consejo. Inspección y control alimentario, veterinario y fitosanitario

eurovoc_concepts:
EU control
World Trade Organisation
agricultural product
food inspection
liberalisation of trade
plant health control
product quality
trade agreement
veterinary inspection

text: C 207/80 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 (1999/C 207/106) PREGUNTA ESCRITA E-3504/98 de John Iversen (PSE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Ayudas estatales irregulares a la cría de ganado porcino De conformidad con la normativa comunitaria en materia de ayudas estatales, cualquier ayuda a la producción es ilegítima. Por consiguiente, la Comisión debe intervenir en relación con la ayuda financiera recientemente concedida por el Gobierno francés a los criadores de cerdos de su país. Se han añadido 150 millones de francos franceses a los 100 millones que los productores de cerdos recibieron del Gobierno francés en septiembre. Además, se ha autorizado a los agricultores franceses a disponer de un mecanismo de crédito en la caja Stabiporc. A este sistema se le ha otorgado un crédito de 420 millones de francos. En total, los criadores franceses de cerdos han recibido ayudas financieras por un importe de 670 millones de francos. La Comisión debe intervenir inmediatamente y declarar ilegal esta ayuda. En primer lugar, Stabiporc fue declarada ilegal por el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas a principios del decenio de 1990; en segundo lugar, el Gobierno francés no ha demostrado todavía la legitimidad de la concesión de 100 millones de francos a los ganaderos en septiembre. ¿Puede tomar medidas la Comisión para que a los criadores franceses les sea retirada esta ventaja ilegítima, que supone una distorsión de la competencia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (15 de enero de 1999) El 9 de diciembre de 1998, la Comisión decidió incoar el procedimiento del apartado 2 del artículo 93 del Tratado CE con respecto a una ayuda que las autoridades francesas proyectan conceder a los criadores de porcino. El mecanismo de ayuda constaba de tres medidas. Las autoridades franceses tienen intención de reactivar el sistema de anticipos reembolsables denominado Stabiporc. Dado que los anticipos (préstamos) se conceden a los tipos de interes del mercado y respetando los tipos de referencia establecidos por la Comisión, no parece que las medidas constituyan ayudas estatales en la acepción del apartado 1 del artículo 92 del Tratado CE. Las otras dos medidas son la prórroga de las cuotas de seguridad social y la asunción de los préstamos de los inversores recientes. Toda vez que, en este sector, los intercambios comerciales son importantes y que existe una fuerte competencia dentro de la Comunidad, estas dos medidas pueden afectar al comercio entre Estados miembros y distorsionar la competencia favoreciendo a los productores franceses. Así pues, por el momento, no parece que se atengan a las directrices aprobadas por la Comisión para poder acogerse a las excepciones previstas en los apartados 2 y 3 del artículo 92 del Tratado CE por lo que más bien parecen ayudas de funcionamiento incompatibles con el mercado común. Si se confirman las sospechas de que estas ayudas son incompatibles con el mercado común, la Comisión deberá tomar una decisión final negativa sobre ellas para restablecer las condiciones de competencia anteriores. (1999/C 207/107) PREGUNTA ESCRITA E-3509/98 de Amedeo Amadeo (NI) al Consejo (25 de noviembre de 1998) Asunto: Inspección y control alimentario, veterinario y fitosanitario En relación con la comunicación de la Comisión al Parlamento Europeo, al Consejo y al Comité Económico y Social sobre inspección y control alimentario, veterinario y fitosanitario (COM(98)0032 final) y las negociaciones que se han celebrado en el marco de la OMC para equilibrar el libre comercio de bienes a nivel internacional, teniendo en cuenta, entre otras cosas, el aspecto sanitario y de seguridad, ¿podría el Consejo hacer todo lo posible por mantener y hacer que la comunidad internacional acepte la política de control de la Unión Europea, de manera que se pueda hacer frente a los problemas que se derivan de la liberalización de los intercambios en los sectores sanitario, veterinario y fitosanitario?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3538/98 do Deputado Pedro MARSET CAMPOS à Comissão. Uppförande av en anläggning för hushållsavfall i Albudeite (Murcia, Spanien)

text: C 297/78 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 15. 10. 1999 (1999/C 297/103) PERGUNTA ESCRITA E-3506/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Organização comum de mercado no sector das bananas (Agenda 2000) Na proposta de regulamento (CEE) 404/93 do Conselho, que estabelece a organização comum de mercado no sector das bananas (COM(98) 0004 final ) 98/0013(CNS)) (1), reconhece-se a necessidade de adaptar determinados elementos da organização comum de mercado (OCM) no sector das bananas aos compromissos internacionais (em particular a OMC) e salienta-se que a modificação das modalidades de emissão dos certificados de importação poderia repercutir-se negativamente na situação em termos de rendimentos e de emprego dos produtores comunitários e ACP. Nesta óptica, pode a Comissão envidar esforços para garantir preços adequados, tanto para os produtores como para os consumidores, tendo em conta que o novo sistema de emissão de certificados de importação a pôr em prática deverá assegurar, de forma adequada, a competitividade entre todos os operadores sem perturbar o equilíbrio, no abastecimento da União, entre todas as zonas de origem sem qualquer excepção? (1) JO C 75 de 11. 3. 1998, p. 6. Resposta de Franz Fischler em nome da Comissão (25 de Janeiro de 1999) Quando alterou (1) o Regulamento (CEE) 404/93 do Conselho, de 13 de Fevereiro de 1993, que estabelece a organização comum de mercado no sector das bananas (2) a fim de o conformar às regras vigentes da Organização Mundial de Comércio (OMC), a Comissão estava consciente dos compromissos internacionais que havia assumido, no âmbito da 4a Convenção de Lomé, em relação aos países da África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e dos seus deveres para com os produtores europeus. A atribuição de certificados ao abrigo do novo regime baseia-se na prova das importações efectivas. Por outro lado, o novo regime prevê um aumento da ajuda compensatória concedida aos produtores comunitários. Também as consequências do novo regime para os produtores ACP foram tidas em conta, através de uma proposta de regulamento do Conselho (3) que prevê a prestação de assistência especial aos fornecedores tradicionais ACP. (1) COM(98) 4 final. (2) (3) COM(98) 5 final. JO L 47 de 25. 2. 1993. (1999/C 297/104) PERGUNTA ESCRITA E-3538/98 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NG) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Implantação de uma instalação de tratamento de resíduos sólidos urbanos em Albudeite (Múrcia, Espanha) A Assembleia Geral do Consórcio de Resíduos Sólidos Urbanos da Região de Múrcia autorizou a implantação da futura instalação de tratamento de resíduos sólidos urbanos (PTRSU) a 5 km do perímetro urbano da localidade de Albudeite (Múrcia). O mal-estar entre a população tem vindo a aumentar dado que, para além do facto de o local de implantação da instalação em causa ter sido determinado sem que se tivesse procedido ao estudo de impacto ambiental obrigatório, se ocultaram as informações mais elementares ao município de Albudeite, até ao momento preciso em que a questão foi submetida ao acordo do Consórcio. A razão pela qual se realizou uma sessão sem informação prévia a apenas 7 dias da expiração do prazo, sem tempo suficiente para que os municípios afectados pudessem analisar a questão da oportunidade do local escolhido, era para assegurar a recepção das subvenções do POMAL