title: 98/715/EG: Kommissionens beslut av den 30 november 1998 om klargörande av bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen som behandlar principerna för pris- och volymmätning. [delgivet med nr K(1998) 3685] (Text av betydelse för EES)

formats: html pdf print

text: 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/33 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 30 november 1998 om klarg(cid:148)rande av bilaga A till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96 om det euro- peiska national- och regionalr(cid:132)kenskapssystemet i gemenskapen som behandlar principerna f(cid:148)r pris- och volymm(cid:132)tning. [delgivet med nr K(1998) 3685] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/715/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och (cid:132)ndrad regionalr(cid:132)kenskapssystemet genom f(cid:148)rordning (EG) nr 448/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 2. 2 i denna, och i gemenskapen (1), av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att j(cid:132)mf(cid:148)rbarheten medlemssta- terna emellan f(cid:148)rb(cid:132)ttras vad g(cid:132)ller uppgifterna om f(cid:148)r(cid:132)ndringar i den reala bruttonationalprodukten (BNP), b(cid:134)de f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av artikel 2 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om p(cid:134)skyndande och f(cid:148)rtydligande av till(cid:132)mpningen av f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott (3) och Euro- peiska r(cid:134)dets resolution om stabilitets- och tillv(cid:132)xt- pakten (Amsterdam den 17 juni 1997) (4) samt (cid:132)ven f(cid:148)r multilateral (cid:148)vervakning mer allm(cid:132)nt. (2) Genomf(cid:148)randet och uppf(cid:148)ljningen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen f(cid:148)ruts(cid:132)tter att det finns j(cid:132)mf(cid:148)rbara, aktuella och tillf(cid:148)rlitliga uppgifter om den ekonomiska situationens struktur och utveck- ling i varje medlemsstat. (3) Det (cid:134)ligger kommissionen att delta i administra- tionen av Ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen och s(cid:132)rskilt rapportera till r(cid:134)det om medlemsstaternas budgetsituation och storleken p(cid:134) medlemsstaternas statsskuld. (1) EGT L 310, 30. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 58, 27. 2. 1998, s. 1. (3) EGT L 209, 2. 8. 1997, s. 6. (4) EGT L 236, 2. 8. 1997, s. 1. (4) Nationalr(cid:132)kenskaperna i reala termer, dvs. n(cid:132)r h(cid:132)nsyn tagits till f(cid:148)r(cid:132)ndringar i prisniv(cid:134)n, (cid:132)r av grundl(cid:132)ggande betydelse f(cid:148)r analysen av olika l(cid:132)nders budget(cid:132)ra och ekonomiska situation, f(cid:148)rut- satt att r(cid:132)kenskaperna sammanst(cid:132)llts enligt gemen- samma och entydiga principer. F(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l m(cid:134)ste rekommendationerna ang(cid:134)ende ber(cid:132)k- ningen av data i fasta priser inom ramen f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96 bli mer omfattande och stringenta. (5) Kommissionen skall anv(cid:132)nda sig av de samlade nationalr(cid:132)kenskaperna i reala termer vid utform- ningen av gemenskapens politik i allm(cid:132)nhet och i synnerhet vid (cid:148)vervakningen av att stabilitets- och tillv(cid:132)xtpakten efterlevs. (6) Vid ber(cid:132)kningen av en allvarlig konjunkturavmatt- ning m(cid:134)ste medlemsstaterna generellt beakta ett referensv(cid:132)rde d(cid:132)r BNP minskar med minst 0,75 % i reala termer under ett (cid:134)r. En exceptionell konjunkturavmattning intr(cid:132)ffar endast om referen- sv(cid:132)rdet efter en allvarlig konjunkturavmattning uppn(cid:134)r ett v(cid:132)rde d(cid:132)r BNP minskar med minst 2,0 % i reala termer under ett (cid:134)r. (7) S(cid:132)rskilt med tanke p(cid:134) (cid:148)vervakningen av den ekono- miska och monet(cid:132)ra konvergensen m(cid:134)ste kommis- sionen p(cid:134) vissa f(cid:148)rutbest(cid:132)mda datum l(cid:132)mna besked om hur medlemsstaternas nationalr(cid:132)kenskaper, som sammanst(cid:132)llts enligt reglerna i detta beslut, har utvecklats i reala termer. (8) Reglerna i detta beslut (cid:132)r ett f(cid:148)rsta steg p(cid:134) v(cid:132)g mot gemensamma redovisningsprinciper inom gemen- skapen f(cid:148)r medlemsstaternas nationalr(cid:132)kenskaper i reala termer, vilket kommer att leda till resultat av god kvalitet som (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara medlemsstaterna emellan. L 340/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 (9) Resultaten av nationalr(cid:132)kenskaperna i reala termer f(cid:148)r gemenskapens behov m(cid:134)ste bearbetas statistiskt och meddelas givna tidpunkter i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/ 96 och r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om till(cid:132)mpningen av proto- kollet om f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott (1). kommissionen vid till (10) Med tanke p(cid:134) den betydelse som r(cid:132)kenskaperna ifr(cid:134)ga har samt detaljniv(cid:134)n och den r(cid:134)dande situa- tionen i medlemsstaterna i statistiskt h(cid:132)nseende b(cid:148)r emellertid vissa ytterligare tidsfrister f(cid:148)r inf(cid:148)- randet av dessa best(cid:132)mmelser undantagsvis och till- f(cid:132)lligt beviljas medlemsstater som objektivt sett inte kan f(cid:148)lja de regler som fastst(cid:132)lls i detta beslut vid genomf(cid:148)randet av f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96. (11) De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)ren- liga med yttrandena fr(cid:134)n Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r Euro- peiska gemenskapens statistiska program, inr(cid:132)ttad genom r(cid:134)dets beslut 89/382/EEG, Euratom (2) och Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r valuta-, finans- och betalningsba- lansstatistik, inr(cid:132)ttad genom beslut 91/115/EEG (3). H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 M(cid:134)l Syftet med detta beslut (cid:132)r att klarg(cid:148)ra de principer som skall g(cid:132)lla vid de pris- och volymm(cid:132)tningar som beskrivs i kapitel 10 i bilaga A till f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96, s(cid:134) att behovet av en ytterligare harmonisering av pris- och volymm(cid:134)tten kan tillgodoses. De anvisningar som ges i f(cid:148)religgande beslut skall till- l(cid:132)mpas p(cid:134) de uppgifter som (cid:148)vers(cid:132)nds till Eurostat fr(cid:134)n och med den f(cid:148)rsta (cid:148)verf(cid:148)ringen i enlighet med f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2223/96, (cid:134)tminstone vad g(cid:132)ller de uppgifter som avser (cid:134)r 1995 och senare. Artikel 2 Klarg(cid:148)rande ang(cid:134)ende de generella principer som skall g(cid:132)lla pris- och volymm(cid:132)tning N(cid:132)rmare f(cid:148)rklaringar till de generella principer som skall f(cid:148)ljas vid de pris- och volymm(cid:132)tningar som avses i kapitel 10 i bilaga A till f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96, s(cid:132)rskilt avseende den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n, val av indexformel och val av bas(cid:134)r finns i del I i bilaga I till detta beslut. (1) EGT L 332, 31. 12. 1993, s. 7. (2) EGT L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (3) EGT L 59, 6. 3. 1991, s. 19. Artikel 3 Klassificering av metoder efter produkt En klassificering av metoder f(cid:148)r vissa typer av produkter d(cid:132)r de mest (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga metoderna anges, alternativ som f(cid:134)r till(cid:132)mpas om de mest (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga metoderna inte kan till(cid:132)mpas och metoder som inte f(cid:134)r till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den f(cid:148)rsta (cid:148)verf(cid:148)ringen av uppgifter till Eurostat i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2223/96, finns i delarna II och III i bilaga I till detta beslut. Artikel 4 Forskningsprogram Vad g(cid:132)ller produkter f(cid:148)r vilka klasssificeringen av metoder enligt artikel 3 inte anges i bilaga I till detta beslut, kommer denna klassificering att g(cid:148)ras med h(cid:132)nsyn till ett forskningsprogram som skall vara avslutat vid utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2000, och efter beslut av Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r Europeiska gemenskapernas statistiska program. Artikel 5 (cid:153)verg(cid:134)ngsperioder (cid:153)verg(cid:134)ngsperioder f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av de principer som beskrivs i artikel 2 anges f(cid:148)r varje medlemsstat i bilaga II till detta beslut. Medlemsstaterna f(cid:134)r dessutom ans(cid:148)ka om (cid:148)verg(cid:134)ngspe- rioder f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av de metoder som avses i artikel 3; beslut som r(cid:148)r s(cid:134)dana ans(cid:148)kningar skall tas f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av 1998. Om en medlemsstat beviljas en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod och f(cid:148)r ett givet (cid:134)r presenterar en minskning av BNP i reala termer ber(cid:132)knat enligt de g(cid:132)llande nationella metoderna, skall medlemsstaten i st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga utstr(cid:132)ckning hj(cid:132)lpa Eurostat i arbetet med att bed(cid:148)ma de effekter som uppst(cid:134)r genom avvikelser fr(cid:134)n de principer som uppst(cid:132)lls i detta beslut. Artikel 6 (cid:153)versikt Medlemsstaterna skall f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 2002 till Eurostat (cid:148)verl(cid:132)mna en fullst(cid:132)ndig (cid:148)versikt (cid:148)ver de tillv(cid:132)- gag(cid:134)ngss(cid:132)tt och de statistiska grunduppgifter som anv(cid:132)nts f(cid:148)r m(cid:132)tning av BNP i reala termer och dess komponenter. (cid:153)versikten skall (cid:134)tminstone omfatta de metoder som anv(cid:132)nts vid de definitiva r(cid:132)kenskaperna. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/35 Artikel 7 Adressater Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 30 november 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Yves-Thibault DE SILGUY Ledamot av kommissionen L 340/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 BILAGA I DEL I ALLM(cid:142)NNA PRINCIPER F(cid:153)R PRIS- OCH VOLYMM(cid:142)TNING I. 1 Inledning Skattningar i fasta priser skiljer sig fr(cid:134)n skattningar i l(cid:148)pande priser p(cid:134) n(cid:134)gra viktiga punkter. F(cid:148)renklat uttryckt kan r(cid:132)kenskaper i l(cid:148)pande priser ses som en aggregering av transaktioner inom ramen f(cid:148)r en kontoplan som har skett och som kan bevisas. R(cid:132)kenskaper i fasta priser d(cid:132)remot beskriver den ekonomiska situationen f(cid:148)r ett visst (cid:134)r uttryckt i ett annat (cid:134)rs priser. I verkligheten skulle det (cid:134)rets transaktioner inte ha skett p(cid:134) samma s(cid:132)tt till det andra (cid:134)rets priser. Transaktionsv(cid:132)rdena m(cid:134)ste delas upp i komponenter som avspeglar pris och volym. I princip b(cid:148)r priskompo- nenter bara omfatta f(cid:148)r(cid:132)ndringar som beror p(cid:134) prisf(cid:148)r(cid:132)ndringar, medan alla andra f(cid:148)r(cid:132)ndringar skall omfattas av volymkomponenten (ENS 95, punkt 10. 01 ). F(cid:148)r m(cid:134)nga produkter (cid:132)r det dock l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n klart hur denna uppdelning skall ske i praktiken (ENS 95, punkt 10. 06). D(cid:132)rf(cid:148)r m(cid:134)ste ett regelverk inf(cid:148)ras s(cid:134) att pris och volymm(cid:132)tningen leder till resultat som ligger n(cid:132)ra den teoretiskt sett idealiska uppdelningen i pris och volym, regler som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart s(cid:132)tt i alla medlemsstaterna. I denna del I anges de generella principerna f(cid:148)r detta. I del II och del III behandlas tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tten f(cid:148)r skattningarna mer utf(cid:148)rligt enligt produktionsansatsen och utgiftsansatsen. De principer som anges i detta beslut g(cid:132)ller (cid:134)rsuppgifter. En huvudprincip b(cid:148)r naturligtvis vara att de kvartalsvisa r(cid:132)kenskaperna och (cid:134)rsr(cid:132)kenskaperna (cid:132)r konsistenta, s(cid:134) att de kvartalsvisa r(cid:132)kenskaperna ger en s(cid:134) exakt prognos som m(cid:148)jligt av de slutgiltiga resultaten. Vissa fr(cid:134)gor i samband med de kvartalsvisa r(cid:132)kenska- perna i fasta priser kommer att behandlas i en kommande handbok om kvartalsvisa r(cid:132)kenskaper. I kapitel 10 i ENS 95 finns en uttalad klar preferens f(cid:148)r en integrerad bokf(cid:148)ringsm(cid:132)ssig ansats f(cid:148)r fastprisbe- r(cid:132)kningar (ENS 95, punkterna 10. 04 och 10. 08). Enligt den bokf(cid:148)ringsm(cid:132)ssiga ansatsen kan produktions- och utgiftssidan av BNP till fasta priser balanseras p(cid:134) en detaljerad produktniv(cid:134) med hj(cid:132)lp av tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningstabeller. Om detaljerade tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningstabeller anv(cid:132)nds kan indexens inb(cid:148)rdes konsi- stens skyddas. Dessutom kan deflatorer fr(cid:134)n olika k(cid:132)llor (t. ex. separat sammanst(cid:132)llda KPI och producentpris- index) j(cid:132)mf(cid:148)ras och kontrolleras mot varandra. I ett system som (cid:132)r baserat p(cid:134) tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningsta- beller kan det b(cid:132)sta fr(cid:134)n b(cid:134)da sidor (dvs. produktions- och utgiftsansatsen) kombineras, b(cid:134)de n(cid:132)r det g(cid:132)ller l(cid:148)pande och fasta priser. I ENS 95 (punkterna 10. 12–10. 23) anges vad som b(cid:148)r omfattas av pris- respektive volymkomponenten. Volymkomponenten b(cid:148)r omfatta effekterna av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar hos produkter. Detta betyder att pris- och volymindikatorer som anv(cid:132)nds f(cid:148)r ber(cid:132)kningarna av data f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskaperna skall korrigeras med h(cid:132)nsyn till s(cid:134)dana kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar. Konsistensen n(cid:132)r det g(cid:132)ller de kvalitetsjusteringar som gjorts i de olika indikatorerna b(cid:148)r kontrolleras noggrant. Om det finns stora avvikelser mellan olika prisindex f(cid:148)r samma produkt kan detta bero p(cid:134) olika tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt f(cid:148)r kvalitetsjustering. Volymindikatorer b(cid:148)r (cid:134)tminstone ber(cid:132)knas p(cid:134) en s(cid:134)dan. detaljniv(cid:134) att strukturella f(cid:148)r(cid:132)ndringar omfattas. Exempelvis b(cid:148)r antalet passagerarkilometer i samband med j(cid:132)rnv(cid:132)gstransporter delas in (cid:134)tminstone i f(cid:148)rsta- klass- och andraklasspassagerare. P(cid:134) s(cid:134) vis kan effekter av variationer i andelar f(cid:148)rstaklass- och andraklassbil- jetter omfattas av volymkomponenterna i st(cid:132)llet f(cid:148)r av priskomponenten. Deflatering av (cid:134)rets v(cid:132)rden med hj(cid:132)lp av ett (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt prisindex (cid:132)r i allm(cid:132)nhet att f(cid:148)redra framf(cid:148)r extrapolering av bas(cid:134)rets v(cid:132)rden med hj(cid:132)lp av ett volym- eller kvantitetsindex (ENS 95, punkt 10. 32), eftersom det d(cid:134) g(cid:134)r att ta h(cid:132)nsyn till effekterna av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar p(cid:134) ett b(cid:132)ttre s(cid:132)tt. Vidare varierar prisj(cid:132)mf(cid:148)relse- talen i mindre utstr(cid:132)ckning (cid:132)n kvantitetsj(cid:132)mf(cid:148)relsetalen, vilket leder till mindre slumpfel f(cid:148)r prisindexen. Om v(cid:132)rden ber(cid:132)knas enligt en pris/kvantitetsansats kan de pris- och kvantitetsdata som ligger till grund f(cid:148)r detta anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att ber(cid:132)kna data i fasta priser (ENS 95, punkt 10. 33). I ett s(cid:134)dant fall m(cid:134)ste explicita justeringar f(cid:148)r kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar g(cid:148)ras. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/37 I resten av del I i denna bilaga behandlas principer d(cid:132)r ENS 95 beh(cid:148)ver f(cid:148)rtydligas. I. 2 Den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n Pris- och volymm(cid:132)tningen b(cid:148)r utg(cid:134) fr(cid:134)n en detaljerad uppdelning av produkterna i de olika transaktionskate- gorierna. F(cid:148)r varje produkt som redovisats i en transaktionskategori skall ett prisindex hittas med vilket v(cid:132)rdet i l(cid:148)pande priser kan deflateras, eller s(cid:134) skall en volymindikator hittas f(cid:148)r att extrapolera ett v(cid:132)rde f(cid:148)r bas(cid:134)ret. Idealfallet vore om varje produkt kunde redovisas f(cid:148)r sig och om rena pris- och volymf(cid:148)r(cid:132)ndringar kunde skattas f(cid:148)r den produkten. I den statistiska praktiken (cid:132)r det emellertid n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att aggregera produkter, vilket betyder att pris- och volymf(cid:148)r(cid:132)ndringar f(cid:148)r olika produkter m(cid:134)ste viktas tillsammans. De statistiska k(cid:132)llor som prisindexen och volymindikatorerna (cid:132)r h(cid:132)rledda ifr(cid:134)n kanske till(cid:132)mpar andra v(cid:132)gningsmetoder (dvs. andra formler eller andra bas(cid:134)r). I nationalr(cid:132)kenskaperna m(cid:134)ste dock en konsistent v(cid:132)gningsmetod till(cid:132)mpas f(cid:148)r alla variabler (vilket behandlas i f(cid:148)ljande avsnitt). Om index med en annan viktning anv(cid:132)nds i nationalr(cid:132)kenskaperna (cid:132)n den som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskaperna, g(cid:148)rs implicit antagandet att det r(cid:148)r sig om elementaraggregat, s(cid:134) att det viktningsschema som ligger till grund f(cid:148)r detta antas vara irrelevant. D(cid:132)refter kan ett Laspeyres index med fasta v(cid:132)gningstal exempelvis antas vara likv(cid:132)rdigt med ett Paasche index eller ett Laspeyres index med v(cid:132)gningstal f(cid:148)r f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r. Naturligtvis st(cid:132)mmer det implicita antagandet att de index som anv(cid:132)nts (cid:132)r element(cid:132)raggregat b(cid:132)st om det till(cid:132)mpas p(cid:134) en mycket detaljerad niv(cid:134). F(cid:148)ljaktligen g(cid:132)ller att ju mer detaljerad uppdelningen av produkter (cid:132)r, desto mer exakta kan resultaten f(cid:148)rv(cid:132)ntas bli. P(cid:134) en detaljerad niv(cid:134) kan produkterna f(cid:148)rv(cid:132)ntas vara mer homogena, de index som r(cid:132)knats fram torde ligga n(cid:132)rmare elementaraggregaten och viktningsschemana tordevara mer detaljerade. Den exakta aggregeringsniv(cid:134)n, f(cid:148)r vilken antagandet i nationalr(cid:132)kenskaperna g(cid:132)ller att de index som anv(cid:132)nts (cid:132)r elementaraggregat, betecknas f(cid:148)r syftet med f(cid:148)religgande text som den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n. Denna motsvarar ofta det antal produkter som redovisats i tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningstabellerna f(cid:148)r balanseringen av kontona. Medlemsstaterna b(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:148)ka ta fram en detaljerad uppdelning av produkterna f(cid:148)r deflateringen. Den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n, f(cid:148)r s(cid:134)v(cid:132)l produktion som f(cid:148)r alla kategorier av (intermedi(cid:132)r och slutlig) anv(cid:132)ndning b(cid:148)r (cid:134)tminstone vara lika detaljerad som P60-niv(cid:134)n i ENS 95, som skall anv(cid:132)ndas n(cid:132)r tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningsta- beller levereras till Eurostat. I del II i denna bilaga (om produktionsansatsen) anges en ytterligare minimiupp- delning f(cid:148)r n(cid:134)gra produktkategorier, vilken b(cid:148)r anv(cid:132)ndas vid skattningen av deflatorer eller volymindikatorer. Princip 1: Vid pris- och volymm(cid:132)tningen skall en detaljerad aggregeringsniv(cid:134) anv(cid:132)ndas f(cid:148)r produkterna. Denna aggregeringsniv(cid:134), som anges som den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n, skall f(cid:148)r produktion och alla kategorier av (intermedi(cid:132)r och slutlig) anv(cid:132)ndning (cid:134)tminstone vara lika detaljerad som P60-niv(cid:134)n i ENS 95. N(cid:132)r undantag medges inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rordningen om ENS 95 och som g(cid:132)ller leverans av data p(cid:134) P60-niv(cid:134)n, (cid:132)r det de mest detaljerade nationella data som finns tillg(cid:132)ngliga som skall anv(cid:132)ndas. I. 3 Val av indexformel N(cid:132)r den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n har definierats m(cid:134)ste de pris- och volymindex som finns tillg(cid:132)ngliga p(cid:134) den niv(cid:134)n viktas tillsammans f(cid:148)r att pris- och volymm(cid:134)tten f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskapernas alla aggregat skall erh(cid:134)llas. F(cid:148)rst m(cid:134)ste d(cid:134) en indexformel v(cid:132)ljas. I ENS 95, punkterna 10. 62–10. 64, anges uttryckligen att Fishers pris- och volymindex (cid:132)r att f(cid:148)redra, medan Laspeyres volymindex och Paasches prisindex (cid:132)r acceptabla alternativ. I praktiken har Fishers index ett antal nackdelar, vilka bl. a. (cid:132)r att det kr(cid:132)vs mer omfattande data, att volymdata inte (cid:132)r additiva och att dessa index (cid:132)r sv(cid:134)rare ett f(cid:148)rklara f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna. D(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r det i praktiken b(cid:132)ttre att anv(cid:132)nda Laspeyres volymindex och Paasches prisindex f(cid:148)r aggregeringen av de pris- och volymm(cid:134)tt som h(cid:132)rletts p(cid:134) den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n. L 340/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 Princip 2: Volymm(cid:134)tt som finns tillg(cid:132)ngliga p(cid:134) den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n skall aggregeras enligt Laspeyres indexformel f(cid:148)r att volymm(cid:134)tt f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskapernas alla aggregat skall erh(cid:134)llas. Prism(cid:134)tt som finns tillg(cid:132)ngliga p(cid:134) den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n skall aggregeras enligt Paasches indexformel f(cid:148)r att prism(cid:134)tt f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskapernas alla aggregat skall erh(cid:134)llas. Det b(cid:148)r emellertid observeras att (cid:132)ven Fishers index till(cid:134)ts enligt ENS 95. Vidare betonas att denna princip inte g(cid:132)ller k(cid:132)llor till pris- och volymdata som anv(cid:132)nds i nationalr(cid:132)kenskaperna: data under den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n beh(cid:148)ver inte ber(cid:132)knas enligt denna princip. I. 4 Val av bas(cid:134)r I Laspeyres volymindex anv(cid:132)nds v(cid:132)rden fr(cid:134)n ett best(cid:132)mt (cid:134)r f(cid:148)r att vikta volymf(cid:148)r(cid:132)ndringar f(cid:148)r ett aggregats komponenter. Nu m(cid:134)ste det definieras fr(cid:134)n vilket (cid:134)r dessa v(cid:132)gningstal skall tas. F(cid:148)rst skall termerna bas(cid:134)r och referens(cid:134)r definieras. Definitioner: — bas(cid:134)ret (cid:132)r det (cid:134)r fr(cid:134)n vilket v(cid:132)rdena i l(cid:148)pande priser anv(cid:132)nds f(cid:148)r att vikta de pris- och volymm(cid:134)tt som h(cid:132)rletts p(cid:134) den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n. — referens(cid:134)ret (cid:132)r det (cid:134)r som anv(cid:132)nds f(cid:148)r (cid:148)verl(cid:132)mningen och framl(cid:132)ggningen av data i fasta priser. I en indexserie (cid:132)r detta det (cid:134)r som har v(cid:132)rdet 100. Ta exempelvis f(cid:148)ljande indexserie: 1990 100 1991 105 1992 108 1993 112 1994 120 Antag att dessa tal ber(cid:132)knats med hj(cid:132)lp av v(cid:132)gningstal fr(cid:134)n (cid:134)ret 1990. D(cid:134) (cid:132)r 1990 bas(cid:134)ret. Det (cid:132)r (cid:132)ven referens(cid:134)ret, eftersom 1990 = 100. Referens(cid:134)ret kan l(cid:132)tt (cid:132)ndras till t. ex. 1993 (dividera alla v(cid:132)rden med 112/100 f(cid:148)r att f(cid:134) 1993 = 100): 1990 1991 1992 1993 1994 100/1,12 105/1,12 108/1,12 112/1,12 120/1,12 Ett s(cid:134)dant tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt (cid:132)ndrar inte bas(cid:134)ret, eftersom variationerna fr(cid:134)n (cid:134)r till (cid:134)r fortfarande ber(cid:132)knas med v(cid:132)gningstalen fr(cid:134)n 1990. I st(cid:132)llet f(cid:148)r att ha ett fast bas(cid:134)r som i ovanst(cid:134)ende exempel kan man f(cid:148)r varje (cid:134)r ta v(cid:132)gningstalen fr(cid:134)n f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r. Detta skulle exempelvis kunna leda till f(cid:148)ljande serie f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)ndringar fr(cid:134)n (cid:134)r till (cid:134)r: 1990 100 1991 105 1992 102 1993 103 1994 106 F(cid:148)r vart och ett av dessa index g(cid:132)ller f(cid:148)ljande: t–1 = 100, och f(cid:148)ljaktligen (cid:132)r referens(cid:134)ret lika med bas(cid:134)ret, men det (cid:132)ndras varje (cid:134)r. Det (cid:132)r utan vidare m(cid:148)jligt att byta referens(cid:134)r f(cid:148)r serien. Detta skulle leda till f(cid:148)ljande: 1990 100 1991 105 1992 107,1 1993 110,3 1994 116,9 (107,1=105 (cid:253) 102/100; 110,3=107,1 (cid:253) 103/100, osv. ) Det (cid:132)r viktigt att ett byte av referens(cid:134)ret inte p(cid:134)verkar de (cid:134)rliga indexen. Detta (cid:132)r sj(cid:132)lvklart n(cid:132)r det g(cid:132)ller enkla serier som i ovanst(cid:134)ende exempel, men om en variabel best(cid:134)r av flera delvariabler (cid:132)r detta inte l(cid:132)ngre lika sj(cid:132)lvklart. F(cid:148)r att den (cid:134)rliga tillv(cid:132)xttakten f(cid:148)r varje variabel skall f(cid:148)rbli of(cid:148)r(cid:132)ndrad n(cid:132)r man byter referens(cid:134)r, b(cid:148)r referens(cid:134)ret (cid:132)ndras separat f(cid:148)r varje variabel, vare sig det g(cid:132)ller ett elementaraggregat, ett delelement eller ett sammanlagt aggregat som BNP. Detta f(cid:134)r till f(cid:148)ljd att n(cid:132)r det g(cid:132)ller data som uttrycks i fasta priser f(cid:148)r ett fast referens(cid:134)r s(cid:134) uppst(cid:134)r avvikelser mellan enskilda element och deras sammanlagda v(cid:132)rde. Detta (cid:132)r ett v(cid:132)lk(cid:132)nt problem: de (cid:132)r inte additiva. Dessa avvikelser b(cid:148)r inte elimineras p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt (ENS 95, punkt 10. 67), eftersom detta skulle f(cid:148)rvr(cid:132)nga tillv(cid:132)xttakten. Se exemplet i slutet av detta avsnitt f(cid:148)r ytterligare f(cid:148)rtydligande. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/39 Valet av bas(cid:134)r och valet av referens(cid:134)r (cid:132)r i princip fr(cid:134)gor som inte har n(cid:134)got samband med varandra. F(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)let med detta kommissionsbeslut – dvs. att f(cid:148)rtydliga principerna f(cid:148)r ber(cid:132)kning av pris- och volym- m(cid:134)tt – (cid:132)r bara problemet med val av bas(cid:134)r relevant. F(cid:148)r att pris- och volymm(cid:134)tten skall bli mer j(cid:132)mf(cid:148)rbara l(cid:132)nderna emellan b(cid:148)r naturligtvis samma bas(cid:134)r anv(cid:132)ndas. Senast m(cid:148)jliga bas(cid:134)r skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att h(cid:132)rleda de mest korrekta tillv(cid:132)xttalen, eftersom v(cid:132)gnings- talen d(cid:134) (cid:132)r mest uppdaterade och problemen minimeras i samband med nya produkter och med att produkter f(cid:148)rsvinner. Dessa sk(cid:132)l leder tillsammans fram till en metod enligt vilken v(cid:132)gningstal alltid skall h(cid:132)rledas fr(cid:134)n f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r. Princip 3: Volymm(cid:134)tt som h(cid:132)rletts p(cid:134) den l(cid:132)gsta aggregeringsniv(cid:134)n skall aggregeras med hj(cid:132)lp av v(cid:132)gningstal som h(cid:132)rleds fr(cid:134)n f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r. Medlemsstater som har beviljats en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod f(cid:148)r princip 3 skall under denna (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod (cid:132)ndra bas(cid:134)ret vart femte (cid:134)r fr(cid:134)n och med 1995. Exempel: Byte av referens(cid:134)r f(cid:148)r aggregat och deras komponenter Utg(cid:134)ngspunkten (cid:132)r de tv(cid:134) produkterna A och B och deras sammanlagda v(cid:132)rde. Antag att det r(cid:148)r sig om homogena produkter, vilket betyder att det g(cid:134)r att fastst(cid:132)lla pris- och volymindex f(cid:148)r dessa produkter som inte (cid:132)r beroende av ett underliggande viktningsschema, dessa (cid:132)r allts(cid:134) elementaraggregat. Volym- och prisindexen f(cid:148)r det sammanlagda v(cid:132)rdet av A och B (cid:132)r allts(cid:134) beroende av v(cid:132)gningstalen f(cid:148)r A och B. I f(cid:148)ljande schema viktas volymf(cid:148)r(cid:132)ndringarna f(cid:148)r det sammanlagda v(cid:132)rdet mellan T–1 och T med hj(cid:132)lp av v(cid:132)rdena i l(cid:148)pande priser f(cid:148)r (cid:134)ret T–1 Eftersom dessa (cid:132)r de mest aktuella v(cid:132)rdena kan v(cid:132)rdena f(cid:148)r tillv(cid:132)xttakten anses som de mest exakta. 1990 l(cid:148)pande priser Volym- f(cid:148)r(cid:132)ndring 90–91 A B Totalt 100 300 400 105,0 110,0 108,8 1991 priser fr(cid:134)n 1990 105 330 435 Pris- f(cid:148)r(cid:132)ndring 90–91 1991 l(cid:148)pande priser Volym- f(cid:148)r(cid:132)ndring 91–92 110,0 95,0 98,6 115,5 313,5 429,0 102,0 90,0 93,2 1992 priser fr(cid:134)n 1991 117,8 282,2 400,0 Pris- f(cid:148)r(cid:132)nd- ring 91–92 108,0 105,0 105,9 1992 l(cid:148)pande priser 127,2 296,3 423,5 Volym- f(cid:148)r(cid:132)nd- ring 92–93 103,0 95,0 97,4 1993 priser fr(cid:134)n 1992 131,1 281,4 412,5 Pris- f(cid:148)r(cid:132)nd- ring 92–93 105,0 102,0 103,0 1993 l(cid:148)pande priser 137,6 287,1 424,7 Antag nu att dessa data m(cid:134)ste uttryckas i ett fast referens(cid:134)r, t. ex. 1990. Om inte tillv(cid:132)xttakten skall snedvridas vad avser det sammanlagda v(cid:132)rdet g(cid:134)r detta bara att g(cid:148)ra genom att man byter referens(cid:134)r f(cid:148)r varje enskild serie f(cid:148)r sig. I indexform (1990= 100) kommer detta att se ut p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: A B Totalt 1990 100 100 100 1991 105,0 110,0 108,8 1992 107,1 99,0 101,4 1993 110,3 94,1 98,8 varvid 101,4=108,8 (cid:253) 93,2/100 och 98,8=101,4 (cid:253) 97,4/100 Uttryckt i volym med referens(cid:134)r 1990: A B Totalt A+B 1990 100 300 400 400 1991 105,0 330,0 435,0 435,0 1992 107,1 297,0 405,6 404,1 1993 110,3 282,2 395,0 392,5 Det framg(cid:134)r tydligt att summan av A+ B inte l(cid:132)ngre motsvarar det sammanlagda v(cid:132)rdet. Detta (cid:132)r det k(cid:132)nda problemet att de inte (cid:132)r additiva. Trots detta problem (cid:132)r den ”korrekta” volymen f(cid:148)r 1993 395 och inte 392,5, eftersom detta (cid:132)r det enda tal som st(cid:132)mmer (cid:148)verens med det sammanlagda v(cid:132)rdets tillv(cid:132)xttakt som r(cid:132)knats fram tidigare. P(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt (cid:132)ndras dessutom inte v(cid:132)rdena f(cid:148)r den (cid:134)rliga tillv(cid:132)xttakten med varje byte av referens(cid:134)r. Avvikelserna mellan A, B och deras sammanlagda v(cid:132)rde b(cid:148)r inte r(cid:132)knas fram utan f(cid:148)rklaras f(cid:148)r anv(cid:132)ndarna. Avvikelserna f(cid:134)r inte tolkas som en indikation p(cid:134) resultatens tillf(cid:148)rlitlighet. L 340/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 DEL II PRIS OCH VOLYMM(cid:142)TNING ENLIGT PRODUKTIONSANSATSEN II. 1 Klassificering av metoder F(cid:148)ljande klassificering av metoder kommer att anv(cid:132)ndas i resten av denna bilaga: A-metoder: de mest (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga metoderna. B-metoder: metoder som kan till(cid:132)mpas om det inte g(cid:134)r att till(cid:132)mpa en A-metod. C-metoder: metoder som inte skall till(cid:132)mpas. II. 2 Marknadsproduktion och produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning I detta avsnitt behandlas ber(cid:132)kning av marknadsproduktion och produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning. F(cid:148)rst anges n(cid:134)gra principer f(cid:148)r de olika metoderna att ber(cid:132)kna f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde till fasta priser. D(cid:132)rmed ges generella kriterier f(cid:148)r klassificering av olika ber(cid:132)kningsmetoder i A-, B- eller C-metoder. Dessa principer m(cid:134)ste dock f(cid:148)rst till(cid:132)mpas produkt f(cid:148)r produkt, f(cid:148)r alla typer av marknadsproduktion, f(cid:148)r att de skall ge s(cid:132)rskild v(cid:132)gledning om vilken metod som skall till(cid:132)mpas i varje enskilt fall. Vad g(cid:132)ller valet mellan metoder med dubbel eller med enkel indikator g(cid:132)ller f(cid:148)ljande: A-metod: I ENS 95 anges tydligt (punkt 10. 28) att den teoretiskt riktiga metoden (cid:132)r dubbeldeflatering, eftersom f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde till l(cid:148)pande priser ocks(cid:134) ber(cid:132)knas som skillnaden mellan produktion och insatsf(cid:148)r- brukning. Detta argument g(cid:132)ller i sj(cid:132)lva verket f(cid:148)r alla metoder med dubbel indikator (t. ex. f(cid:148)r extrapolering av produktion med hj(cid:132)lp av en volymindikator och deflatering av insatsf(cid:148)rbrukning). F(cid:148)ljande (cid:132)r ytterligare n(cid:134)gra sk(cid:132)l till att metoder med dubbel indikator (cid:132)r att f(cid:148)redra: — De indikatorer som anv(cid:132)nds (cid:132)r output- eller input-indikatorer. Vid metoder med enkel indikator till(cid:132)mpas s(cid:134)dana indikatorer direkt p(cid:134) f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet, vilket (cid:132)r mindre (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt. — Metoder med dubbel indikator ger en oberoende bed(cid:148)mning av produktivitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar. B-metod: I praktiken kan det bli n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att anv(cid:132)nda metoder som (cid:132)r baserade p(cid:134) en enda indikator, t. ex. om uppgifter om insatsf(cid:148)rbrukning inte finns tillg(cid:132)ngliga i tillr(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning eller om uppgifterna inte (cid:132)r tillr(cid:132)ckligt tillf(cid:148)rlitliga. F(cid:148)ljande kriterier kan till(cid:132)mpas vid bed(cid:148)mningen av hur (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga de indikatorer (cid:132)r som skall anv(cid:132)ndas antingen f(cid:148)r att deflatera v(cid:132)rden f(cid:148)r innevarande (cid:134)r eller f(cid:148)r att extrapolera v(cid:132)rden f(cid:148)r bas(cid:134)ret: — Omfattningen av indikatorns t(cid:132)ckning av produktgruppen ifr(cid:134)ga. Exempelvis huruvida indikatorn t(cid:132)cker alla produkter inom produktgruppen eller bara ett urval av dessa, t. ex. bara produkter som s(cid:134)lts till hush(cid:134)ll. — V(cid:132)rderingsgrunder f(cid:148)r indikatorn. F(cid:148)r marknadsproduktion skall dessa hellre vara baspriser (cid:132)n exempelvis mottagarpriser eller kostnader f(cid:148)r insatsprodukter. — Indikatorn skall omfatta kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar och l(cid:134)ta dessa p(cid:134)verka volymskattningarna. — Den begreppsm(cid:132)ssiga konsistensen mellan indikatorn och de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenska- perna. Dessa kriterier leder till f(cid:148)ljande generella slutsatser om indikatorers (cid:132)ndam(cid:134)lsenlighet. Som redan n(cid:132)mnts ovan m(cid:134)ste dock dessa generella slutsatser sedan till(cid:132)mpas produkt f(cid:148)r produkt, f(cid:148)r alla typer av marknadspro- duktion, f(cid:148)r att kriterierna skall ge s(cid:132)rskild v(cid:132)gledning om vilken metod som skall till(cid:132)mpas i varje enskilt fall. De kriterier som anges nedan och som g(cid:132)ller distinktionen mellan A-, B- och C-metoder (cid:132)r absoluta kriterier, vilket betyder att dessa g(cid:132)ller oberoende av om uppgifter finns tillg(cid:132)ngliga eller ej. I praktiken kan det kanske vara sv(cid:134)rt att uppn(cid:134) en A-metod och i s(cid:134) fall m(cid:134)ste man f(cid:148)rs(cid:148)ka komma fram till vilken praxis som till(cid:132)mpas i fr(cid:134)ga om B-metoderna. A-metod: Enligt produktionsansatsen inneb(cid:132)r A-metoden i princip att (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga prisindex f(cid:148)r produk- tion anv(cid:132)nds, i allm(cid:132)nhet kallade producentprisindex. Varje produkt skall deflateras f(cid:148)r sig med ett (cid:132)ndam(cid:134)ls- enligt producentprisindex. Ett (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex uppfyller f(cid:148)ljande kriterier: — Det (cid:132)r ett index f(cid:148)r (hemmamarknads- och export) pris(er) f(cid:148)r exakt denna produkt(grupp). — Det omfattar kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar hos produkten/produkterna. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/41 — Det v(cid:132)rderas till baspriser. — De begrepp som ligger till grund f(cid:148)r indexet (cid:132)r konsistenta med de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)- kenskaperna. Alla metoder d(cid:132)r det kan bevisas att de (cid:132)r fullst(cid:132)ndigt likv(cid:132)rdiga med anv(cid:132)ndning av producentprisindex kan ocks(cid:134) betraktas som A-metoder. B-metoder: Om det inte finns n(cid:134)got (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex tillg(cid:132)ngligt, finns flera alternativa typer av indikatorer. F(cid:148)ljande kan exempelvis ofta vara B-metoder: — Ett mindre (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex, t. ex. ett index utan kvalitetsjusteringar eller ett index med mindre eller st(cid:148)rre t(cid:132)ckning (cid:132)n produktgruppen i fr(cid:134)ga. — Ett konsumentprisindex (KPI). De tre kriterier som g(cid:132)ller f(cid:148)r producentprisindex (KPI m(cid:134)ste normalt sett justeras f(cid:148)r skatter, subventioner och handelsmarginaler f(cid:148)r att en v(cid:132)rdering till baspriser skall erh(cid:134)llas) g(cid:132)ller (cid:132)ven h(cid:132)r. Dessutom skall viktningen vara l(cid:132)mplig och begreppen skall vara konsistenta med de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenskaperna. — Indikatorer p(cid:134) produktionsvolym. Volymindikatorer skall (cid:132)ven omfatta kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar. Detta kan delvis ske genom att volymindikatorer till(cid:132)mpas p(cid:134) en s(cid:134)dan detaljniv(cid:134) att h(cid:132)nsyn tas till strukturella f(cid:148)r(cid:132)ndringar. I allm(cid:132)nhet omfattar s(cid:134)dana indikatorer inte alla fyra ovann(cid:132)mnda kriterier. C-metoder: Anv(cid:132)ndning av vissa andra m(cid:148)jliga indikatorer (cid:132)r vanligen C-metoder. F(cid:148)ljande (cid:132)r exempel p(cid:134) s(cid:134)dana indikatorer: — Metoder baserade p(cid:134) input (f(cid:148)r marknadsproduktionens utveckling). — Sekund(cid:132)ra indikatorer, dvs. indikatorer som inte (cid:132)r direkt relaterade till produktionen. — Producentprisindex, KPI eller volymindikatorer som inte alls motsvarar produkten/produkterna i fr(cid:134)ga, t. ex. det totala KPI. S(cid:134)dana indikatorer (cid:132)r i allm(cid:132)nhet – och i mycket h(cid:148)gre utstr(cid:132)ckning (cid:132)n B-metoderna – l(cid:134)ngt ifr(cid:134)n tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att uppfylla de fyra kriterierna. Dessa kriterier kommer nu att till(cid:132)mpas p(cid:134) produkterna i varje produktgrupp i CPA nedan. Marknadsproduk- tion och produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning behandlas tillsammans. I ENS 95 (punkt 3. 49) anges att ”produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning skall v(cid:132)rderas till baspris f(cid:148)r liknande produkter s(cid:134)lda p(cid:134) marknaden”. D(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)ller samma principer f(cid:148)r deflatering av produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning som f(cid:148)r marknadspro- duktion. M(cid:134)let (cid:132)r att best(cid:132)mma A-, B- och C-metod f(cid:148)r varje typ av produkt. Om det inte finns n(cid:134)gra s(cid:132)rskilda problem i samband med anv(cid:132)ndning av (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex f(cid:148)r en viss typ av produkt (dvs. om A-metoden kan anv(cid:132)ndas) behandlas inte huruvida andra indikatorer uppfyller kriterierna eller ej. F(cid:148)r ett ansenligt antal typer av produkter har det hittills inte varit m(cid:148)jligt att fastst(cid:132)lla A-, B- eller C-metoder. Detta kommer att ske inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet, varvid man (cid:132)ven kan unders(cid:148)ka om det g(cid:134)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra klassificeringen av de produkter f(cid:148)r vilka en f(cid:148)rsta klassificering ges nedan. I f(cid:148)religgande text behandlas fr(cid:132)mst skattningen av produktion till fasta priser. F(cid:148)r metoder med dubbel indikator (cid:132)r det (cid:132)ven n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att deflatera insatsf(cid:148)rbrukning. Den metod som f(cid:148)redras (cid:132)r att insatsf(cid:148)rbruk- ning deflateras produkt f(cid:148)r produkt med hj(cid:132)lp av uppgifter om till(cid:132)mpade faktiska priser p(cid:134) intermedi(cid:132)r anv(cid:132)ndning, som samlats in fr(cid:134)n k(cid:148)parna. I praktiken finns dessa uppgifter dock ofta inte tillg(cid:132)ngliga. D(cid:132)rf(cid:148)r kan insatsf(cid:148)rbrukningen av inhemskt producerade produkter deflateras enligt den metod som g(cid:132)ller f(cid:148)r produktion av ifr(cid:134)gavarande produkt och som beskrivs nedan. H(cid:132)nsyn skall d(cid:134) tas till skillnader i v(cid:132)rdering (insatsf(cid:148)rbrukning v(cid:132)rderas till mottagarpris). S(cid:132)rskild h(cid:132)nsyn skall tas till deflateringen av insatsf(cid:148)rbrukning av importerade produkter. Dessutom skall prisskillnader f(cid:148)r olika anv(cid:132)ndare beaktas. Ett exempel (cid:132)r elektricitet d(cid:132)r omfattande prisskillnader kan f(cid:148)rekomma f(cid:148)r olika anv(cid:132)ndarbranscher. I samband med skattningen av insatsf(cid:148)rbrukning i fasta priser (cid:132)r det viktigt att ta h(cid:132)nsyn till en viktig faktor, n(cid:132)mligen hur man kan mildra p(cid:134)verkan av otillf(cid:148)rlitliga skattningar av produktion i fasta priser (t. ex. f(cid:148)r vissa f(cid:148)retagstj(cid:132)nster) p(cid:134) niv(cid:134)n f(cid:148)r total BNP uttryckt i fasta priser. Enligt produktionsansatsen kan den p(cid:134)verkan som otillf(cid:148)rlitliga deflatorer eller indirekta deflatorer f(cid:148)r vissa produkter har p(cid:134) skattningar av totala BNP uttryckt i fasta priser minimeras om — r(cid:132)kenskaperna i fasta priser sammanst(cid:132)lls inom ramen f(cid:148)r ett system f(cid:148)r tillg(cid:134)ng och anv(cid:132)ndning, — metoder med dubbel indikator anv(cid:132)nds f(cid:148)r r(cid:132)kenskaperna, och — eventuella otillf(cid:148)rlitliga deflatorer f(cid:148)r produktion (cid:132)ven anv(cid:132)nds f(cid:148)r deflateringen av insatsf(cid:148)rbrukningen. Anv(cid:132)ndningen av tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningstabeller f(cid:148)r att sammanst(cid:132)lla skattningarna kombinerat med dubbeldeflatering spelar d(cid:132)rf(cid:148)r en viktig roll f(cid:148)r att minimera inexaktheter p(cid:134) den niv(cid:134) som g(cid:132)ller total BNP uttryckt i fasta priser. L 340/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 CPA A: Jordbruks-, jakt och skogsbruksprodukter CPA B: Fiske De flesta ber(cid:132)kningar i l(cid:148)pande priser f(cid:148)r dessa produkter grundar sig p(cid:134) information om pris och kvantitet. Denna information kan och skall d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ven anv(cid:132)ndas vid ber(cid:132)kningen av produktion i fasta priser. Informa- tion om kvantitet skall korrigeras f(cid:148)r kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar n(cid:132)r det (cid:132)r (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt. I vissa fall sammanst(cid:132)lls (cid:132)ven riktiga producentprisindex. Alla dessa metoder (cid:132)r A-metoder. CPA C: Produkter fr(cid:134)n utvinning av mineral CPA D: Tillverkade varor CPA E: El, gas, v(cid:132)rme och vatten Medlemsstaterna l(cid:132)mnar redan m(cid:134)nga producentprisindex till Eurostat f(cid:148)r dessa tre produktgrupper. Anv(cid:132)nd- ningen av dessa producentprisindex – om ovann(cid:132)mnda kriterier (cid:132)r uppfyllda – (cid:132)r A-metoden f(cid:148)r dessa produkter. Dessa uppgifter skall sedan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r fastprisber(cid:132)kningarna. F(cid:148)r vissa produkter finns n(cid:134)gra viktiga problem i samband med pris- och volymm(cid:132)tningen. Detta g(cid:132)ller i synnerhet f(cid:148)r — datorer och andra maskiner f(cid:148)r databehandling — stora maskiner, t. ex. flygplan och fartyg. Det (cid:132)r oftast mycket sv(cid:134)rt att g(cid:148)ra prism(cid:132)tningar f(cid:148)r dessa produkter, eftersom de i ekonomiskt h(cid:132)nseende (cid:132)r s(cid:134) betydande. F(cid:148)rb(cid:132)ttringar av tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tten f(cid:148)r dessa produkter m(cid:134)ste utredas inom ramen f(cid:148)r forsk- ningsprogrammet. CPA F: Byggnadsarbeten Pris- och volymm(cid:132)tningen i samband med byggnadsarbeten (cid:132)r ofta mycket komplicerad, bl. a. p(cid:134) grund av att m(cid:134)nga produkter (cid:132)r av eng(cid:134)ngskarakt(cid:132)r. De metodologiska problemen i samband med ber(cid:132)kningen av byggnadsproduktion till fasta priser m(cid:134)ste studeras inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. CPA G: Partihandel och detaljhandel, reparation av motorfordon, hush(cid:134)llsartiklar och personliga artiklar 50: Handel med och service av motorfordon; detaljhandel med drivmedel Denna grupp best(cid:134)r av f(cid:148)ljande tv(cid:134) typer av produkter: — Produktion av tj(cid:132)nster f(cid:148)r underh(cid:134)ll och reparation av motorfordon och motorcyklar. — Produktion av handelsmarginaler i samband med handel med motorfordon och drivmedel. F(cid:148)r den f(cid:148)rstn(cid:132)mnda typen av produktion kan producentprisindex finnas tillg(cid:132)ngliga och d(cid:134) utg(cid:148)r dessa A-metoden. Om dessa inte finns tillg(cid:132)ngliga kan produkterna deflateras med KPI (justerat f(cid:148)r eventuella skatter och subventioner), vilket (cid:132)r en B-metod, eftersom f(cid:148)retagens utgifter kanske inte t(cid:132)cks i tillr(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning. Vid deflateringen av handelsmarginaler skall samma tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt till(cid:132)mpas som f(cid:148)r partihandel, vilket beskrivs nedan. 51: Parti- och agenturhandel utom med motorfordon Produktionen inom denna grupp best(cid:134)r huvudsakligen av partihandelsmarginaler. F(cid:148)ljande regler kan anges f(cid:148)r produktion av handelsmarginaler: A-metod: A-metoden f(cid:148)r produktion av handelsmarginaler (cid:132)r en metod som omfattar kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar i tj(cid:132)nsterna. Detta kan (cid:134)stadkommas genom att n(cid:132)ringsidkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljning och ink(cid:148)p deflateras f(cid:148)r sig (varvid h(cid:132)nsyn skall tas till lagerf(cid:148)r(cid:132)ndringar). I detta fall kr(cid:132)vs prisindex av mycket h(cid:148)g kvalitet. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/43 B-metod: Antagandet att handelsmarginalernas volym f(cid:148)ljer oms(cid:132)ttningsvolymen kan till(cid:132)mpas som B-metod. Detta f(cid:148)ruts(cid:132)tter att andelen handelsmarginaler (cid:132)r konstant i fasta priser. Det enklaste s(cid:132)ttet att g(cid:148)ra detta (cid:132)r att skriva fram totalmarginalen med ett volymindex f(cid:148)r oms(cid:132)ttning. Ett volymindex f(cid:148)r oms(cid:132)ttning kan tas fram genom att oms(cid:132)ttningen deflateras med ett oms(cid:132)ttningsprisindex. En f(cid:148)rb(cid:132)ttring av denna enkla metod kan uppn(cid:134)s genom att detaljerade produktuppgifter tillf(cid:148)rs, helst genom att handelsmarginaler i fasta priser ber(cid:132)knas inom ramen f(cid:148)r detaljerade tillg(cid:134)ngs- och anv(cid:132)ndningstabeller. D(cid:134) kan handelsmarginalens andel av en viss transaktion ber(cid:132)knad f(cid:148)r ett visst bas(cid:134)r appliceras p(cid:134) transaktionsvo- lymen f(cid:148)r innevarande (cid:134)r. P(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt v(cid:132)xer marginalvolymen i samma omfattning som varufl(cid:148)dets volym. En annan f(cid:148)rb(cid:132)ttring av detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt (cid:132)r att f(cid:148)r(cid:132)ndringar i distributionsv(cid:132)gar beaktas (t. ex. (cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n sm(cid:134) n(cid:132)rbutiker till stormarknader). Det skulle inneb(cid:132)ra att vissa av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringarna i utbytet av handelstj(cid:132)nster omfattas av volymkomponenten. S(cid:134)dana metoder skall betraktas som B-metoder, eftersom det inte g(cid:134)r att ta h(cid:132)nsyn till kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar inom handeln. C-metoder: Alla andra metoder, exempelvis direkt deflatering av produktion av handelsmarginal med ett oms(cid:132)ttningsprisindex. 52: Detaljhandel utom med motorfordon; reparation av hush(cid:134)llsartiklar och personliga artiklar Vad g(cid:132)ller produktion av detaljhandelsmarginaler skall samma antaganden till(cid:132)mpas som beskrivs ovan f(cid:148)r partihandel. En f(cid:148)rdel h(cid:132)r (cid:132)r att det finns ett bra prisindex f(cid:148)r detaljhandelns oms(cid:132)ttning, n(cid:132)mligen KPI. F(cid:148)r att ta fram ett volymindex f(cid:148)r detaljhandelns oms(cid:132)ttning av en viss produkt kan motsvarande produktgrupp i KPI anv(cid:132)ndas som deflator. (cid:142)ven n(cid:132)r det g(cid:132)ller produktion av reparationer av hush(cid:134)llsartiklar och personliga artiklar kan KPI anv(cid:132)ndas. Eftersom f(cid:148)retagen bara har mindre utgifter i samband med dessa tj(cid:132)nster l(cid:132)mpar sig KPI v(cid:132)l och kan betraktas som A-metod. Flera olika produktgrupper i KPI m(cid:134)ste dock anv(cid:132)ndas eftersom det (cid:132)r s(cid:134) m(cid:134)nga olika produkter som ing(cid:134)r h(cid:132)r. Deflatering m(cid:134)ste g(cid:148)ras p(cid:134) en detaljerad niv(cid:134) f(cid:148)r att de ber(cid:148)rda detaljerade produktgrupperna i KPI skall kunna anv(cid:132)ndas. CPA H: Hotell- och restaurangtj(cid:132)nster A-metoden f(cid:148)r hotell- och restaurangtj(cid:132)nster (cid:132)r deflatering med (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex. Om det inte finns n(cid:134)got producentprisindex kan KPI anv(cid:132)ndas som approximering. H(cid:132)x (cid:132)r detta en B-metod, eftersom f(cid:148)retagens utgifter inte omfattas. CPA I: Transport, magasinering och kommunikation 60, 61 och 62: Landtransport, sj(cid:148)transport och lufttransport Transport av passagerare och transport av gods skall deflateras f(cid:148)r sig. F(cid:148)r transport av passagerare (cid:132)r A-metoden att (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex anv(cid:132)nds. Om dessa inte finns tillg(cid:132)ngliga (cid:132)r f(cid:148)ljande metoder B-metoder: — Deflatering med ett KPI, f(cid:148)rutsatt att kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar omfattas i tillr(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning. — Extrapolering med en indikator f(cid:148)r antal passagerarkilometer, f(cid:148)rutsatt att det finns en s(cid:134)dan indikator f(cid:148)r ett tillr(cid:132)ckligt antal transportkategorier. H(cid:132)r b(cid:148)r (cid:134)tminstone en (cid:134)tskillnad mellan olika klasser g(cid:148)ras (t. ex. f(cid:148)rsta och andra klass vid j(cid:132)rnv(cid:132)gstransport, business class och turistklass vid flygtransport osv. ). Dessa metoder m(cid:134)ste till(cid:132)mpas separat p(cid:134) (cid:134)tminstone f(cid:148)ljande typer av transport (av passagerare), om dessa (cid:132)r signifikanta i medlemsstaterna: — J(cid:132)rnv(cid:132)gstransport — (cid:153)vrig landtransport L 340/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 — Sj(cid:148)transport — Lufttransport Om det inte g(cid:134)r att g(cid:148)ra en s(cid:134)dan uppdelning (cid:132)r dessa metoder C-metoder. Alla andra metoder (t. ex. anv(cid:132)ndning av antal passagerare som volymindikator) (cid:132)r ocks(cid:134) C-metoder. (cid:142)ven f(cid:148)r transport av gods (cid:132)r A-metoden att ett (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt producentprisindex anv(cid:132)nds. Om inga s(cid:134)dana index finns tillg(cid:132)ngliga (cid:132)r f(cid:148)ljande en B-metod: — Man kan utg(cid:134) ifr(cid:134)n att transporttj(cid:132)nsternas volym f(cid:148)ljer volymen p(cid:134) det gods som transporterats. Transpor- terade tonkilometer (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r en (cid:132)ndam(cid:134)lsenlig indikator, trots att det naturligtvis inte g(cid:134)r att beakta n(cid:134)gra kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar i transporttj(cid:132)nsten. Ju mer detaljerade uppgifterna som finns om tonkilometer f(cid:148)r olika typer av transporter, desto b(cid:132)ttre kommer resultatet att bli. Denna metod m(cid:134)ste till(cid:132)mpas separat p(cid:134) (cid:134)tminstone f(cid:148)ljande typer av transport (av gods), om dessa (cid:132)r signifikanta i medlemsstaterna: — J(cid:132)rnv(cid:132)gstransport — (cid:153)vrig landtransport — Transport i r(cid:148)rsystem — Transport (cid:148)ver hav eller i kustsj(cid:148)fart — Transport i sj(cid:148)fart p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar — Lufttransport Om det inte g(cid:134)r att g(cid:148)ra en s(cid:134)dan uppdelning (cid:132)r dessa metoder C-metoder. Alla andra metoder (t. ex. anv(cid:132)ndning av transporterade ton som indikator) (cid:132)r ocks(cid:134) C-metoder. F(cid:148)r b(cid:134)de transport av passagerare och transport av gods g(cid:132)ller i princip att det kr(cid:132)vs att uppgifter om l(cid:148)pande priser enligt ovann(cid:132)mnda uppdelning anv(cid:132)nds som v(cid:132)gningstal f(cid:148)r att deflateringen skall bli korrekt. Om utf(cid:148)rliga uppgifter inte finns tillg(cid:132)ngliga om l(cid:148)pande priser kan andra v(cid:132)gningstal anv(cid:132)ndas f(cid:148)r viktningen av indikatorer f(cid:148)r de typer av transporter som redovisats. Dessa andra v(cid:132)gningstal skall ligga s(cid:134) n(cid:132)ra respektive v(cid:132)rden som m(cid:148)jligt. 63: St(cid:148)dtj(cid:132)nster till transport; resebyr(cid:134)tj(cid:132)nster Denna grupp t(cid:132)cker en m(cid:132)ngd olika tj(cid:132)nster och f(cid:148)ljaktligen g(cid:134)r det inte att ange n(cid:134)gon s(cid:132)rskild metod eller indikator. D(cid:132)rf(cid:148)r h(cid:132)nvisas till den allm(cid:132)nna klassificeringen av metoder och indikatorer. I ENS 95 ges s(cid:132)rskilda rekommendationer f(cid:148)r resebyr(cid:134)er (se punkt 10. 39). 64: Post- och telekommunikationstj(cid:132)nster Skattningen av post- och telekommunikationstj(cid:132)nster i fasta priser kompliceras av de skiftande priserna och av att antalet olika typer av tj(cid:132)nster hela tiden (cid:148)kar. Av denna anledning kommer s(cid:132)rskild v(cid:132)gledning f(cid:148)r tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt i samband med dessa produkter att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. CPA J: Finansiella tj(cid:132)nster F(cid:148)r produkter som indirekt m(cid:132)tta finansiella tj(cid:132)nster (FISIM), handelsmarginaler i samband med v(cid:132)rdepap- pers- och valutahandel samt f(cid:148)rs(cid:132)kringstj(cid:132)nster definieras produktion till l(cid:148)pande priser som skillnaden mellan olika transaktioner. En harmoniserad definition och m(cid:134)tt p(cid:134) produktion till fasta priser (cid:134)terst(cid:134)r att utarbeta. Vad g(cid:132)ller beaktandet av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar i kreditinstitutens och f(cid:148)rs(cid:132)kringsf(cid:148)retagens tj(cid:132)nsteproduktion m(cid:134)ste detta ocks(cid:134) (cid:148)verv(cid:132)gas ytterligare, vilket (cid:132)ven g(cid:132)ller skattningarnas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet f(cid:148)r s(cid:134)dana finansiella tj(cid:132)nster d(cid:132)r faktiska priser tas ut. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning till vilka metoder som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r dessa produkter kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. CPA K: Fastighets-, uthyrnings- och f(cid:148)retagstj(cid:132)nster Bostadstj(cid:132)nster Vad g(cid:132)ller skattningen av produktion av bostadstj(cid:132)nster till l(cid:148)pande priser s(cid:134) kommer alla medlemsstater att senast 1998 eller 1999 inf(cid:148)ra den s(cid:134) kallade stratifieringsmetoden f(cid:148)r m(cid:132)tning av produktion f(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)l i samband med BNI (1). (1) Kommissionens beslut 95/309/EG, Euratom (EGT L 186, 5. 8. 1995, s. 59) och kommissionens beslut 97/619/EG, Euratom (EGT L 252, 16. 9. 1997, s. 33). 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/45 Denna metod inneb(cid:132)r i huvudsak att produktion till l(cid:148)pande priser skattas p(cid:134) ett objektivt s(cid:132)tt med hj(cid:132)lp av uppgifter om kvantitet och kvalitet p(cid:134) bost(cid:132)der och de priser som betalats f(cid:148)r anv(cid:132)ndningen av dessa. F(cid:148)r deflateringen kr(cid:132)vs d(cid:132)rf(cid:148)r per definition information om produktionspris. Samma information om pris, kvantitet och kvalitet skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r framtagningen av skattningar i fasta priser. Till(cid:132)mpningen av den strategi som beskrivs ovan kan betecknas som A-metoden. D(cid:132)r ges m(cid:148)jlighet att ta h(cid:132)nsyn till kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)nd- ringar i bostadstj(cid:132)nsterna. (cid:153)vrig uthyrning, fastighetstj(cid:132)nster och f(cid:148)retagstj(cid:132)nster Det kan vara sv(cid:134)rt att samla in uppgifter om producentpriser f(cid:148)r dessa tj(cid:132)nster, bl. a. p(cid:134) grund av vissa produkters eng(cid:134)ngskarakt(cid:132)r. F(cid:148)ljaktligen kan m(cid:134)nga olika alternativa m(cid:134)tt p(cid:134) pris- eller volymf(cid:148)r(cid:132)ndringar anv(cid:132)ndas i st(cid:132)llet, vilka ofta (cid:132)r indirekta eller sekund(cid:132)ra m(cid:134)tt. Hur (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga dessa indirekta m(cid:134)tt (cid:132)r m(cid:134)ste bed(cid:148)mas separat f(cid:148)r varje tj(cid:132)nst under denna produktgrupp. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet, varvid speciell uppm(cid:132)rk- samhet kommer att (cid:132)gnas (cid:134)t deflatering av produktion av programvara, som ocks(cid:134) omfattas av denna produktgrupp. CPA M: Utbildning CPA N: H(cid:132)lso- och sjukv(cid:134)rd, sociala tj(cid:132)nster, veterin(cid:132)rtj(cid:132)nster I vissa medlemsstater registreras huvuddelen av tj(cid:132)nsteproduktionen inom h(cid:132)lsov(cid:134)rds- och utbildningssektorn som marknadsproduktion, och i andra registreras dessa tj(cid:132)nster som icke marknadsproduktion. Metoderna f(cid:148)r m(cid:132)tning av produktion till fasta priser skall ta h(cid:132)nsyn till behovet av att f(cid:134) fram j(cid:132)mf(cid:148)rbar statistik f(cid:148)r dessa tv(cid:134) grupper av l(cid:132)nder. Prisstatistiken f(cid:148)r deflatering av marknadsproduktion skall (cid:134)terspegla produktens totalpris, inte bara konsu- mentens bidrag till totalpriset eller en tariff enligt praxis. Prisstatistiken skall ocks(cid:134) omfatta kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)nd- ringar i produkter p(cid:134) h(cid:132)lsov(cid:134)rds- och utbildningsomr(cid:134)det. Inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet kommer s(cid:132)rskild v(cid:132)gledning att utarbetas till vilka tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r dessa produkter, p(cid:134) grundval av prisstatistik eller andra metoder. Programmet kommer att t(cid:132)cka in b(cid:134)de marknadsproduktion av dessa tj(cid:132)nster och icke marknadsproduktion, vilket behandlas nedan. CPA O: Andra samh(cid:132)lleliga och personliga tj(cid:132)nster Uppgifter om producentpris finns ofta inte tillg(cid:132)ngliga n(cid:132)r det g(cid:132)ller dessa tj(cid:132)nster och i st(cid:132)llet anv(cid:132)nds ofta alternativa indikatorer. Liksom i fr(cid:134)ga om h(cid:132)lsov(cid:134)rd och utbildning kan vissa verksamheter inom denna produktgrupp f(cid:148)rekomma som b(cid:134)de marknadsproduktion och icke marknadsproduktion och detta m(cid:134)ste omfattas av de statistiska metoderna. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning om vilka tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r dessa produkter kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. CPA P: F(cid:148)rv(cid:132)rvsarbete i hush(cid:134)ll Denna produktion (cid:132)r produktion f(cid:148)r egen slutlig anv(cid:132)ndning och v(cid:132)rderas enligt praxis som l(cid:148)ner och kollektiva avgifter, inklusive ers(cid:132)ttning in natura. Metoderna f(cid:148)r framtagning av skattning i fasta priser best(cid:134)r i regel av anv(cid:132)ndning av KPI-data eller uppgifter om l(cid:148)n f(cid:148)r deflateringen, eller av volymframskrivning (med antal anst(cid:132)llda som grund f(cid:148)r framskrivningen). De deflatorer som anv(cid:132)nds (KPI eller l(cid:148)neuppgifter) skall principiellt kontrolleras s(cid:134) att h(cid:132)nsyn tas till inkomster in natura p(cid:134) ett korrekt s(cid:132)tt. Med dessa metoder beaktas inga produktivitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar, vilket dock bara medf(cid:148)r mindre konsekvenser f(cid:148)r BNP. S(cid:134)dana metoder (cid:132)r B-metoder, om inte h(cid:132)nsyn tas till produktivitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar (och i s(cid:134) fall (cid:132)r de A-metoder). Skatter och subventioner p(cid:134) produktion och import och merv(cid:132)rdesskatt I ENS 95 (punkterna 10. 47–10. 52) anges tillr(cid:132)ckligt utf(cid:148)rligt de principer som skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r skattningen av skatter och subventioner p(cid:134) produktion och import och merv(cid:132)rdesskatt i fasta priser. Dessa principer (cid:132)r A-metoden. L 340/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 II. 3 Icke marknadsproduktion Som n(cid:132)mnts ovan m(cid:134)ste statistiska metoder f(cid:148)r m(cid:132)tning av produktion till fasta priser tillhandah(cid:134)lla j(cid:132)mf(cid:148)rbar statistik b(cid:134)de f(cid:148)r marknadsproduktion och icke marknadsproduktion, och detta g(cid:132)ller i synnerhet f(cid:148)r tj(cid:132)nster p(cid:134) h(cid:132)lsov(cid:134)rds- och utbildningsomr(cid:134)det. N(cid:132)r det g(cid:132)ller icke marknadsproduktion av tj(cid:132)nster kan produktion till fasta priser skattas antingen med hj(cid:132)lp av indikatorer f(cid:148)r produktionsvolym eller metoder baserade p(cid:134) input (t. ex. deflatering av arbetskraftsinsats och annan input eller extrapolering av volymen f(cid:148)r bas(cid:134)rets arbetskraftsinsats). Det kan finnas vissa prisuppgifter som ocks(cid:134) kan anv(cid:132)ndas. A-, B- och C-metoder f(cid:148)r tj(cid:132)nster som inte (cid:132)r avsedda f(cid:148)r marknaden och skillnaderna mellan dessa metoder kommer att fastst(cid:132)llas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. II. 3. 1 CPA M: Utbildning Icke marknadsproduktion av tj(cid:132)nster p(cid:134) utbildningsomr(cid:134)det i fasta priser kan skattas genom att man anv(cid:132)nder sig av antingen indikatorer f(cid:148)r produktionsvolym eller metoder baserade p(cid:134) input. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning till vilka metoder som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r skattning av tj(cid:132)nsteproduktion p(cid:134) utbildningsom- r(cid:134)det (med hj(cid:132)lp av indikatorer p(cid:134) produktionsvolym, metoder baserade p(cid:134) input eller, betr(cid:132)ffande marknads- produktion, prisuppgifter) kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. D(cid:132)r kommer (cid:132)ven beaktandet av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar att behandlas. II. 3. 2 CPA N (del): H(cid:132)lsa Icke marknadsproduktion av tj(cid:132)nster i fasta priser p(cid:134) h(cid:132)lsov(cid:134)rdsomr(cid:134)det kan (cid:132)ven skattas genom att man anv(cid:132)nder antingen indikatorer f(cid:148)r produktionsvolym eller metoder baserade p(cid:134) input. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning till vilka metoder som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r skattning av tj(cid:132)nsteproduktionen p(cid:134) h(cid:132)lsov(cid:134)rds- omr(cid:134)det (med hj(cid:132)lp av indikatorer p(cid:134) produktionsvolym, metoder baserade p(cid:134) input eller – betr(cid:132)ffande marknadsproduktion – prisuppgifter) kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. D(cid:132)r kommer (cid:132)ven beaktandet av kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar att behandlas, vilket (cid:132)r speciellt viktigt n(cid:132)r det g(cid:132)ller tj(cid:132)nsteproduktionen p(cid:134) h(cid:132)lsov(cid:134)rdsomr(cid:134)det. II. 3. 3 (cid:153)vrig icke marknadsproduktion av tj(cid:132)nster (cid:153)vrig icke marknadsproduktion av tj(cid:132)nster kan ha m(cid:134)nga olika former. Vissa tillhandah(cid:134)lls p(cid:134) individuell basis (t. ex. tj(cid:132)nster som r(cid:148)r social trygghet) medan andra (cid:132)r kollektiva tj(cid:132)nster (t. ex. tj(cid:132)nster inom f(cid:148)rsvaret). Vissa kan ha b(cid:134)de ett individuellt och ett kollektivt inslag (t. ex. polistj(cid:132)nster – som i ENS 95 klassificeras som kollektiva tj(cid:132)nster enligt praxis). Indikatorer f(cid:148)r produktionsvolym kan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r skattning av tj(cid:132)nsteproduktion som g(cid:148)rs p(cid:134) individuell basis och kanske f(cid:148)r vissa tj(cid:132)nster som g(cid:148)rs p(cid:134) kollektiv basis. Metoder baserade p(cid:134) input kan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r alla dessa tj(cid:132)nster. Det kommer att kr(cid:132)vas en viss harmonisering av det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket de tv(cid:134) metoderna till(cid:132)mpas s(cid:134) att resultaten blir j(cid:132)mf(cid:148)rbara. S(cid:132)rskild v(cid:132)gledning till vilka metoder som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r dessa produkter (med hj(cid:132)lp av indikatorer f(cid:148)r produktionsvolym eller metoder baserade p(cid:134) input) kommer att utarbetas inom ramen f(cid:148)r forskningspro- grammet. DEL III PRIS- OCH VOLYMM(cid:142)TNING ENLIGT UTGIFTSANSATSEN P(cid:134) utgiftssidan (cid:132)r BNP i fasta priser summan av slutlig konsumtion, bruttoinvesteringar och nettoexport. F(cid:148)ljande kriterier kan till(cid:132)mpas vid bed(cid:148)mningen av hur (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga de indikatorer (cid:132)r som skall anv(cid:132)ndas antingen f(cid:148)r deflatering av (cid:134)rets v(cid:132)rden eller f(cid:148)r extrapolering av bas(cid:134)rets v(cid:132)rden enligt utgiftsan- satsen: — Omfattningen av indikatorns t(cid:132)ckning av produktgruppen ifr(cid:134)ga. Exempelvis huruvida indikatorn t(cid:132)cker alla produkter i produktgruppen eller bara ett urval av dessa. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/47 — V(cid:132)rderingsgrunder f(cid:148)r indikatorn. F(cid:148)r slutlig konsumtion och bruttoinvesteringar skall dessa hellre vara mottagarpriser (cid:132)n exempelvis producentpriser. — Indikatorn skall omfatta kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar och hellre l(cid:134)ta dessa p(cid:134)verka volymskattningarna (cid:132)n pris- skattningarna. — Den begreppsm(cid:132)ssiga konsistensen mellan indikatorn och de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)kenska- perna. Dessa kriterier leder till f(cid:148)ljande generella slutsatser om tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tten f(cid:148)r skattning av pris- och volym- m(cid:134)tten f(cid:148)r de olika kategorierna enligt utgiftsansatsen. Hush(cid:134)llens slutliga konsumtion Hush(cid:134)llens slutliga konsumtion skall – n(cid:132)r det (cid:132)r (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt – deflateras s(cid:134) mycket som m(cid:148)jligt med hj(cid:132)lp av information ur KPI. F(cid:148)r att vara (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt skall KPI uppfylla f(cid:148)ljande kriterier: — Det (cid:132)r ett index som t(cid:132)cker exakt denna produkt(grupp). — Det omfattar p(cid:134) ett (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt s(cid:132)tt kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar hos produkten/produkterna. — Det v(cid:132)rderas till mottagarpriser inklusive merv(cid:132)rdesskatt. — De begrepp som ligger till grund f(cid:148)r KPI (cid:132)r konsistenta med de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)ken- skaperna. Om det inte finns n(cid:134)got KPI f(cid:148)r en viss produkt m(cid:134)ste andra mer ungef(cid:132)rliga indikatorer anv(cid:132)ndas. Dessa kan vara producentprisindex, export- eller importprisindex eller kanske, under vissa f(cid:148)rh(cid:134)llanden, volymindika- torer. S(cid:134)dana metoder (cid:132)r B-metoder. C-metoder (cid:132)r metoder d(cid:132)r index anv(cid:132)nds som inte alls motsvarar produkten/produkterna i fr(cid:134)ga. Den offentliga sektorns slutliga konsumtion och den slutliga konsumtionen f(cid:148)r hush(cid:134)llens ideella organisationer (HIO) Betr(cid:132)ffande slutlig konsumtion f(cid:148)r dessa produktgrupper g(cid:132)ller det som anges f(cid:148)r skattning av icke marknads- produktion enligt produktionsansatsen (avsnitt II. 3 ovan), eftersom v(cid:132)rdena p(cid:134) varorna och tj(cid:132)nsterna som produceras av den offentliga sektorn och HIO (cid:132)r huvudkomponenter i dessa kategorier (ENS 95, punkterna 3. 78 och 3. 79). Offentliga sektorns k(cid:148)p av varor och tj(cid:132)nster som produceras av marknadsproducenter och som levereras till hush(cid:134)llen – utan n(cid:134)gon vidarebearbetning – som sociala transfereringar in natura, vilka ocks(cid:134) utg(cid:148)r en del av den offentliga sektorns slutliga konsumtion (ENS 95, punkt 3. 79), skall deflateras med (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga prisindex som motsvarar dessa varor och tj(cid:132)nster (p(cid:134) marknaden). I ENS 95 punkt 3. 85 beskrivs skillnaden mellan individuella och kollektiva varor och tj(cid:132)nster som tillhanda- h(cid:134)lls av offentliga enheter. N(cid:132)r denna (cid:134)tskillnad g(cid:148)rs kan begreppet faktisk slutlig konsumtion avledas utan problem. Dessa r(cid:132)kenskaper medf(cid:148)r inga direkta problem n(cid:132)r det g(cid:132)ller skattningar i fasta priser. Fast bruttoinvestering A-metoden f(cid:148)r fast bruttoinvestering (cid:132)r anv(cid:132)ndning av prisindex f(cid:148)r faktiska investeringar. Ett s(cid:134)dant index skall uppfylla f(cid:148)ljande kriterier: — Det (cid:132)r ett index som exakt t(cid:132)cker ifr(cid:134)gavarande produkt(grupp). — Det omfattar p(cid:134) ett (cid:132)ndam(cid:134)lsenligt s(cid:132)tt kvalitetsf(cid:148)r(cid:132)ndringar hos produkten/produkterna. — Det (cid:132)r v(cid:132)rderat i mottagarpriser, inklusive icke avdragsgill merv(cid:132)rdesskatt. — De begrepp som ligger till grund f(cid:148)r indexet (cid:132)r konsistenta med de begrepp som anv(cid:132)nds f(cid:148)r nationalr(cid:132)- kenskaperna. I praktiken kommer ofta producentprisindex att anv(cid:132)ndas, vilket (cid:132)r B-metoder om de inte r(cid:132)knas om till mottagarpriser. Vad g(cid:132)ller producentprisindex f(cid:148)r specifika produkter g(cid:132)ller det som anges i avsnitt II. 2, vilket (cid:132)ven inbegriper h(cid:132)nvisningarna till forskningsprogrammet. F(cid:148)r(cid:132)ndringar i lagerinvestering Det (cid:132)r viktigt att lagerstockarna deflateras f(cid:148)r sig och oberoende samt att de inte ber(cid:132)knas som residualen fr(cid:134)n ber(cid:132)kningarna i fasta priser. I ENS 95 (punkt 10. 56) anges att f(cid:148)r(cid:132)ndring av lagerinvestering i fasta priser kan ber(cid:132)knas genom att uppl(cid:132)ggning av lager och uttag ur lager deflateras f(cid:148)r sig med (cid:132)ndam(cid:134)lsenliga prisindex. Om prisutvecklingen och volymf(cid:148)r(cid:132)ndringarna f(cid:148)r de lagrade varorna inte (cid:132)r alltf(cid:148)r omfattande, kan f(cid:148)r(cid:132)ndringar i lagerinvestering (cid:132)ven deflateras direkt med ett index (cid:148)ver (cid:134)rets genomsnittspriser. L 340/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 12. 98 Lager omfattar f(cid:148)ljande fyra kategorier (ENS 95, punkt 3. 119): — Insatsvaror. F(cid:148)r insatsvaror g(cid:132)ller de principer som anges f(cid:148)r deflatering av insatsf(cid:148)rbrukning i avsnitt II. 2. — Varor i arbete. Denna kategori b(cid:148)r unders(cid:148)kas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. — F(cid:132)rdigvaror. Dessa kan deflateras med hj(cid:132)lp av producentprisindex i baspriser. — Handelsvaror. Dessa v(cid:132)rderas till ink(cid:148)pspris, varvid ett producentprisindex torde vara en bra indikator. Problem i samband med kapitalvinster b(cid:148)r ocks(cid:134) unders(cid:148)kas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. Anskaffning minus avyttring av v(cid:132)rdef(cid:148)rem(cid:134)l Denna kategori b(cid:148)r unders(cid:148)kas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. Export och import av varor och tj(cid:132)nster Denna kategori b(cid:148)r unders(cid:148)kas inom ramen f(cid:148)r forskningsprogrammet. 16. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/49 BILAGA II (cid:153)VERG(cid:143)NGSTIDER (cid:153)verg(cid:134)ngstider f(cid:148)r princip 3 Land Fram till Irland Portugal Danmark Finland Nederl(cid:132)nderna Italien Tyskland Belgien F(cid:148)renade kungariket Frankrike Spanien Grekland Sverige Luxemburg (cid:153)sterrike 2004 — 2000 (under 1999 kommer bas(cid:134)ret att vara 1990) 2005 — 2003 2005 — 2003 — 2003 — — — 2005