title: 1999/641/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä marraskuuta 1998, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.1225 - Enso/Stora) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3653) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
economic concentration
merger control
pulp and paper industry
single market

text: 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/9 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 25 päivänä marraskuuta 1998, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M. 1225 — Enso/Stora) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3653) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/641/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 31 päivänä heinäkuuta 1998 tehdyn komis- sion päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa, on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää kantansa komission väitteistä, 2) 3) ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komi- tean lausunnon (3), 4) sekä katsoo seuraavaa: 1) Komissio vastaanotti 18 päivänä kesäkuuta 1998 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen keskittymähankkeesta, jossa Enso Oyj, jäljempänä ’Enso’, sulautuu täydellisesti Stora Kopparbergs Bergslags AB:n, jäljempänä ’Stora’, kanssa. Uuden sulautuneen yrityksen nimeksi tulee Stora Enso Oyj, jäljempänä ’Stora Enso’. (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaisu EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 275, 27. 9. 1999. Tutkittuaan ilmoituksen komissio päätteli, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamis- alaan. Komissio päätti 31 päivänä heinäkuuta 1998 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti menettelyn aloittamisesta. I OSAPUOLET Enso on teollisuuskonserni, joka toimii metsäteolli- suuden, erityisesti puupitoisten kuitutuotteiden alalla. Sen toimintoihin kuuluvat puunhankinta, paperin- ja kartonginvalmistus, sahateollisuus. Enso harjoittaa myös tukkuritoimintaa. Enso on perus- tettu Suomessa, sijaitsevat. Ensolla on tuotantolaitoksia myös muissa Euroopan valtioissa, erityisesti Saksassa ja Baltian maissa, sekä Aasiassa. jossa sen päätoiminnot selluntuotanto ja Stora on metsäteollisuuden alalla toimiva teollisuuskon- serni. Stora valmistaa sellua, paperia ja kartonkia sekä harjoittaa sahateollisuutta. Stora on perustettu Ruotsissa, jossa sen päätoiminnot sijaitsevat. Storalla on tuotanto- laitoksia myös muissa Euroopan valtioissa, erityisesti Saksassa, ja Kanadassa. II TOIMENPIDE 5) Toimenpide on ”tasavertaisten yritysten sulautuma” ja se toteutetaan 2 päivänä kesäkuuta 1998 ilmoitetulla kaik- kien Storan osakkeiden vaihtoon tähtäävällä osakean- nilla, jossa Storan osakkeenomistajat saavat vasta liikkee- seen laskettuja Enson osakkeita. L 254/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 6) 7) 8) 9) Osakeannin jälkeen Storasta tulee Enson kokonaan omistamana tytäryhtiö. Stora Enson suurimmat osak- keenomistajat tulevat olemaan Suomen valtio, joka saa noin 17,6 prosenttia osakkeista ja 21 prosenttia äänival- lasta, sekä Investor AB, joka on tällä hetkellä Storan suurin osakkeenomistaja ja saa noin 10,6 prosenttia osakkeista ja 11,3 prosenttia äänivallasta. 11) III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS Enson ja Storan yhteenlaskettu kokonaisliikevaihto koko maailmasta on yli 5 000 miljoonaa ecua (Enso: 4 976,3 miljoonaa ecua, Stora: 5 139,7 miljoonaa ecua). Molem- pien liikevaihto yhteisön alueelta on yli 250 miljoonaa ecua (Enso: [. ] (*) miljoonaa ecua, Stora: [. ]* miljoonaa ecua), mutta yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliike- vaihdosta yli kaksi kolmasosaa ei ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Sen vuoksi ilmoitetulla toimenpi- teellä on yhteisönlaajuinen ulottuvuus, mutta se ei muodosta ETA-sopimuksen mukaista yhteistyötapausta. IV SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE Merkitykselliset tuotemarkkinat Yleistä Osapuolten mukaan toimenpide vaikuttaa horisontaali- sesti seuraavien tuotteiden markkinoilla: sanomalehtipa- aaltopahvin peri, raaka-aineet, kuluttajapakkaustuotteet ja sellu. aikakauslehtipaperi, hienopaperit, Osapuolilla on vähän päällekkäistä toimintaa vain aalto- pahvin raaka-aineiden alalla. Aaltopahvin raaka-aineita on kahta lajia: fluting, joka on aaltopahvin aallotettu keskikerros, ja lainerit, jotka ovat tasaiset pahviset pinta- kerrokset, jotka liimataan aaltokerroksen molemmille puolille. Aaltopahvin raaka-aineita käytetään aaltopahvin josta lopulta valmistetaan pääasiassa valmistuksessa, kuljetuspakkauksina käytettyjä aaltopahvilaatikoita ja -konttia. Aaltopahvin raaka-aineiden alalla osapuolilla on päällekkäistä toimintaa ainoastaan flutingin tuotannossa ja riippumattomille jalostajille myynnissä. Storan mark- kinaosuus Euroopan talousalueella on 2,1 prosenttia, mikä on paljon pienempi kuin kansainvälisten konser- nien kuten SCA:n (11,9 prosenttia) ja Jefferson Smurfit Groupin (10,6 prosenttia). Enson markkinaosuus aalto- pahvin raaka-aineiden markkinoilla ei ole merkittävä. Tämän vuoksi näitä markkinoita ei käsitellä tarkemmin. 12) 13) 14) 10) Euroopan talousalueella Sekä Enso että Stora valmistavat sellua. Yhdistyneellä yrityksellä olisi noin 20,6 prosentin osuus selluntuotan- tomarkkinoista suurimman kilpailijan osuuden ollessa 15,2 prosenttia. Suuri osa osapuolten valmistamasta sellusta käytetään sisäisesti osapuolten omassa paperin ja kartongin valmistuksessa, mutta tilastoissa tämä myynti on mukana. Niinpä voidaan päätellä, että osapuolten selluntuotanto, sen jälkeen kun siitä on vähennetty omaan käyttöön tarkoi- tettu tuotanto, ei johda merkittäviin markkinaosuuksiin (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. Euroopan talousalueella eikä maailmanlaajuisella tasolla. Sen vuoksi näitä markkinoita ei käsitellä tarkemmin. ja päällystettyihin Komissio on aikaisemmissa päätöksissä jakanut hienopa- perin markkinat neljäksi osamarkkinaksi: päällystämättö- miin puupitoisiin papereihin, päällystämättömiin puuva- paisiin papereihin, päällystettyihin puupitoisiin pape- papereihin. reihin Komissio ei ole aikaisemmin määritellyt tarkasti tuote- markkinoita (4). Tarkka määritelmä voidaan jättää avoi- meksi myös tässä asiassa, koska tehokas kilpailu ei esty merkittävästi Euroopan talousalueella tai sen merkittä- vällä osalla riippumatta siitä, mitä tarkastelluista vaihto- ehtoisista markkinoiden määritelmistä käytetään. puuvapaisiin a) Sanomalehtipaperi Sanomalehtipaperin Sanomalehtipaperia käytetään pääasiassa sanomalehtien vaatii painatukseen. tai uusiomassaa vähintään 65 mekaanista massaa prosenttia painosta. jaetaan eri Sanomalehtipaperi lajeihin riippuen esimerkiksi siitä, onko paperi pintakäsi- teltyä vai kalanteroitua, valkoista vai värillistä. Kirkkaus vaihtelee eri lajien kesken. valmistus Osapuolten mukaan sanomalehtipaperin eri lajien väliset laatu-, ominaisuus- ja hintaerot eivät riitä erottamaan eri lajeja erillisille tuotemarkkinoille. Sen vuoksi osapuolet sanomalehtipaperin markkinoiden muodos- katsovat tavan yhdet tuotemarkkinat. Osapuolten mukaan eri lajien välinen korvattavuus on suurta sekä kysyntä- että tarjontapuolella ja useimmat painokoneet pystyvät kä- sittelemään eri lajeja ilman kallista painokoneiden säätä- mistä. Komissio on tarkastellut sanomalehtipapereita yhdessä aikaisemmassa päätöksessä (5), jossa se totesi muun muassa, että kysynnän ja tarjonnan korvattavuus oli suurta eivätkä hintaerot eivät olleet merkittäviä. Sen vuoksi komissio katsoi sanomalehtipapereiden muodos- tavan yhdet tuotemarkkinat. Nyt ilmoitetun toimenpi- teen arviointi ei muuttuisi merkittävästi, vaikka mark- kinat jaettaisiinkin osamarkkinoihin, esimerkiksi erikois- ja standardisanomalehtipaperin markkinoihin. Niinpä tässä asiassa sanomalehtipapereiden voidaan katsoa muodostavan yhdet merkitykselliset tuotemarkkinat. (4) Päätös 24. 2. 1992 (IV/M. 166 — Torras/Sarrió), EYVL C 58, 5. 3. 1992, s. 20; päätös 19. 9. 1994 (IV/M. 499 — Jefferson Smurfit/ Saint-Gobain), EYVL C 284, 12. 10. 1994, s. 3; päätös 20. 2. 1995 (IV/ M. 549 — Svenska Cellulosa/PWA Papierwerke), EYVL C 57, 7. 3. 1995, s. 6; päätös 11. 6. 1998 (IV/M. 1006 — UPM-Kymmene/ April), EYVL C 219, 15. 7. 1998, s. 9. (5) Päätös 30. 10. 1995 (IV/M. 646 — Repola/Kymmene); EYVL C 318, 29. 11. 1995, s. 3. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/11 b) Aikakauslehtipaperi 20) 15) 16) Aikakauslehtipaperin valmistuksessa tarvitaan mekaa- nista, kemiallista ja uusiomassaa, kemikaaleja, täyteai- neita ja väriaineita. Osapuolet ovat yksilöineet kaksi aikakauslehtipaperin päälajia, jotka ovat päällystämätön superkalanteroitu puupitoinen painopaperi (SC) ja pääl- lystetty puupitoinen rullapaperi. Osapuolet ovat jakaneet päällystetyn paperin edelleen kevyesti päällystettyyn LWC-paperiin (lightweight coated), keskiraskaasti pääl- lystettyyn MWC-paperiin (medium-weight coated) ja raskaasti päällystettyyn HWC-paperiin (heavyweight coated). Osapuolet ovat sanoneet puuvapaan päällys- tetyn rullapaperin (WFC) kilpailevan päällystetyn puupi- toisen paperin kanssa. Osapuolten mukaan aikakauslehtipaperin eri lajien välinen korvattavuus on suurta kysyntäpuolella. Komis- sion tekemään tutkimukseen saatujen vastausten perus- teella korvattavuus kysyntäpuolella näyttää kuitenkin olevan vähäisempää. Se, millaista paperia julkaisussa käytetään, riippuu useista tekijöistä kuten julkaisun tyypistä, kohderyhmästä ja sen halukkuudesta maksaa tietty hinta, paperin laadun ja hinnan välisestä tasapai- nosta jne. Julkaisijat eivät myöskään usein vaihda julkai- suissaan käyttämäänsä paperityyppiä. 17) Kuitenkaan ei ole tarpeen määritellä tarkkaan merkityk- sellisiä tuotemarkkinoita, koska toimenpiteen arviointi ei muuttuisi, vaikka tarkasteltaisiin kapeampia tuotemark- kinoita. Tässä asiassa merkityksellisinä tuotemarkkinoina pidetään sen vuoksi aikakauslehtipaperin markkinoita. c) Kuluttajapakkauskartonki 18) 19) Kuluttajapakkauskartonkien alalla on runsaasti erilaisia kartonkilajeja ja -laatuja. Kartonki valmistetaan joko pelkästään ensikuidusta tai uusio- ja ensikuidun yhdistel- mästä. Kartongit jaetaan tavallisesti neljään pääryhmään: valkaistu sellukartonki (SBS), taivekartonki (FBB), valkai- sematon sellukartonki (SUS) ja valkopintainen harmaa- kartonki (WLC). SBS, FBB ja SUS valmistetaan ensikui- duista, kun taas WLC valmistetaan uusiokuiduista. Kartonkimateriaalit jalostetaan laatikoiksi tai taivekarton- kirasioiksi ja kartonkikupeiksi, jotka myydään elintarvik- keiden ja päivittäistavaroiden, esimerkiksi kuivien ja nestemäisten elintarvikkeiden, savukkeiden, kosmetiikan ja lääkeaineiden valmistajille. Kartonkia käytetään vähäi- sessä määrin myös graafisissa sovelluksissa. Osapuolet ovat yksilöineet kuluttajapakkauskartongeille kahdet merkitykselliset tuotemarkkinat. Ensimmäiseen ryhmään kuuluu sekä ensikuidusta että uusiokuidusta valmistettuja kartonkeja, nimittäin kuluttajapakkauskar- tongin kaikki lajit SBS, SUS, FBB ja WLC. Osapuolet nimittävät näitä markkinoita ”ensi- ja uusiokuitumarkki- noiksi”. Toisiksi markkinoiksi osapuolet ovat määritelleet ensikuidusta valmistettujen kartonkien markkinat, jolle kuuluvat ainoastaan ensikuidusta valmistetut SBS-, SUS- ja FBB-lajit. Osapuolet nimittävät näitä markkinoita ”ensikuitumarkkinoiksi”. 21) 22) 23) Osapuolten mukaan ensikuidusta valmistettua kartonkia voidaan käyttää sekä nestemäisten että muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauksiin, kun taas uusiokui- dusta valmistettua kartonkia voidaan käyttää ainoastaan muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauksiin. WLC:tä voidaan rajoitetusti käyttää nestemäisten päivit- täistavaroiden pesuaineiden pakkauksissa. Osapuolten mukaan tällaisen käytön määrä ei kuitenkaan riitä perusteeksi lukea WLC ensikui- tumarkkinoille. nestemäisten kuten K y s y n n ä n k o r v a t t a v u u s Ensikuidusta valmistetut nestepakkauskartongit ja muut pakkauskartongit eivät ole korvattavissa keskenään samat Osapuolet väittävät, että eri ensikuitulajien korvattavuus kysyntäpuolella on suurta, koska muun muassa perus- raaka-aineet ovat ja valmistustekniikka sama. Osapuolet myöntävät, että jokainen kartonkilaji valmis- tetaan täyttämään kunkin jalostusportaan asiakkaan aset- tamat vaatimukset ja että nämä vaatimukset asetetaan ainakin osittain pakkauksen loppukäyttötarkoituksen mukaan. Tämä johtaa osapuolten mukaan vaihteluihin kartonkilajien fyysisissä ominaisuuksissa, jotka ovat seurausta erilaisista massaseoksista, kerrosten määrästä ja käytetyistä kemiallisista lisäaineista. Osapuolet väittävät kuitenkin, että jalostajat pystyvät vaihtelemaan käyttä- miään ensikuitukartonkilajeja ja myös tekevät niin usein. Nestepakkaussovelluksilla tarkoitetaan sellaisia loppu- tuotteita kuin maito- täytetään ja mehutölkit. Tölkit erityisillä täyttökoneilla. Nestepakkausjärjestelmiä on kahta päätyyppiä: niin sanotut aseptiset pakkausjärjes- telmät ja tuorepakkausjärjestelmät. Aseptisille pakkauk- sille on tunnusomaista pitkät säilyvyysajat, jopa kaksi vuotta, kun taas tuorepakkaukset on säilytettävä viileässä ja ne säilyvät korkeintaan kaksi viikkoa. Osapuolten mukaan merkittävin tekninen ero nestepak- kauksissa ja muissa pakkauksissa käytettävän kartongin välillä on muovipäällysteen tai alumiinilaminaatin lisää- Jos pakkausta käytetään tuoreiden minen kartonkiin. nestemäisten tuotteiden pakkaukseen, kartonki on pääl- lystettävä muovilla (polyeteenipäällyste tai PE-päällyste). Aseptisissa nestepakkauksissa käytettävä kartonki on laminoitava. Laminoinnilla tarkoitetaan alumiini- ja muoviyhdistelmän sitomista kartonkiin. Osapuolten mukaan nestemäisten elintarvikkeiden ja muiden tuot- teiden pakkauksissa käytettävän peruskartongin fyysiset ominaisuudet Niinpä osapuolten mukaan kartongista saadaan nestepakkauk- siin soveltuvaa pääasiassa lisäämällä muovipäällyste tai yhdistelmä. muovipäällysteen ja tehtävä Osapuolten mielestä rajoittuu siten peruskartongin valmistamiseen; tätä peruskartonkia voidaan käyttää pakkauksissa nesteille ja muille tavaroille. kartonginvalmistajan alumiinilaminaatin käytännössä samat. ovat L 254/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 28) 29) 30) 24) 25) 26) ja Komission tekemään kyselyyn saadut vastaukset osoit- tivat kuitenkin, että kartongin pintakäsittely ei itsestään riitä nestepakkauskartongin valmistamiseksi että peruskartongille asetetut vaatimukset eroavat huomatta- vasti muista ensikuitukartonkityypeistä. Komission kyse- lyyn vastanneet nestepakkauskartongin ostajat ja valmis- tajat ilmoittivat, että nestepakkaukset muodostavat erit- täin vaativan loppukäyttöalueen ja että nestepakkauk- sissa käytettävälle kartongille asetetaan useiden ominai- suuksien osalta verrattuna muihin ensikuitukartonkityyppeihin. Yleensä ottaen nestepakkauskartongilla on useita suoritusvaatimuksia, jotka liittyvät muun muassa mahdollisuuksiin käyttää sitä täyttökoneessa ja parhaan mahdollisen pakkaustu- loksen varmistamiseen. Kartongin on oltava valonkes- tävää, se ei saa halkeilla eikä vuotaa. Sen on kestettävä täyttöprosessissa syntyvää kosteutta ja täytettävä tuot- teen kuljettamiseen liittyvät erityisvaatimukset, esimer- kiksi tuoreiden tuotteiden kylmäjakelu. Komission tutki- muksen tuloksia tarkastellaan yksityiskohtaisemmin jäljempänä. vaatimukset kovemmat Komission tutkimuksessa saatiin ensinnäkin selville, että merkittävä ero nestepakkauskartongin ja muissa loppu- käyttötarkoituksissa käytettävän kartongin välillä on se, että nestepakkauskartongilta edellytetään erittäin korkeaa absorptiovastusta. Nesteen läpäisyn estämiseksi kartonki on liimattava (6). Komission tutkimuksessa ilmeni, että nestepakkauskartonkien liimauksen on oltava erityisen perusteellinen. elintarvikelainsäädännölliset Nestepakkauskartongin on täytettävä tiukemmat bakte- ja ympäristöä riologiset, koskevat vaatimukset. Kartonkiteollisuudessa noudate- taan yleensä Yhdysvaltojen FDA-viraston sääntöjä (7) ja Saksan BgVV-viraston sääntöjä (8). Asiakkaiden mukaan lisäksi sovelletaan tiettyjä yhteisön direktiivejä (9). Asiak- kaiden ja joidenkin valmistajien mukaan nestesovelluksia koskevat tiukemmat säännöt kuin muita sovelluksia. Nämä säännöt on niiden mukaan vaikeampi täyttää, kun on kyse nestemäisten elintarvikkeiden pakkauksista. 27) Aseptisten elintarvikepakkausten kartonkimateriaali on steriloitava. Sterilointi suoritetaan tavallisesti käsittele- mällä kartonki peroksidilla (10). Peroksidi on syövyttävä joka asettaa erittäin suuret vaatimukset liimauk- aine, jonka on saatava kuidut hylkimään peroksidi- selle, (6) Liimauksella tarkoitetaan kartongin käsittelyä eräänlaisella liimalla, joka sitoo kartongin kuidut. Liimaus lisätään massaan ennen kuin massa syötetään kartonkikoneen perälaatikkoon. (7) U. S. Food and Drug Administration: Federal Food, Drug and Cosmetic Act. (8) BGA (Bundesgesundheitsamt), Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz in Veterinärmedizin. liuosta. Asiakkaiden ja joidenkin valmistajien mielestä liimaus ei tässä suhteessa ole yhtä tärkeä kuivien elintar- vikkeiden pakkauksissa. Tutkimus osoitti myös, että kestävyys halkeamille on tärkeämpi tekijä nestepakkauskartongin kohdalla kuin muiden kartonkityyppien kohdalla. Kartongin taitta- misominaisuudet ovat tärkeitä, koska nesteet karkaavat helposti pienimmistäkin halkeamista toisin kuin kiinteät aineet. Halkeamat vähentävät pakkauksen kaasutiiviyttä ja altistavat sisällön sterilisoimattomille aineille, esimer- kiksi kuiduille, minkä seurauksena epästeriilejä aineita voi liueta nesteeseen. Lisäksi aseptisten pakkausten pitkä säilyvyysaika (jopa kaksi vuotta) asettaa erityisiä vaati- saa muksia kartonkimateriaalille, koska pakkaus ei halkeilla tuotteen koko myyntiaikana. Kolmannet ovat todenneet myös, että organoleptiset ominaisuudet, kuten tahrat ja hajut, ovat nestemäisten elintarvikkeiden pakkauksissa käytettävän kartongin osalta vaikeammin kohdattavissa kuin muiden kartonki- lajien osalta. Nestemäiset elintarvikkeet, varsinkin maito, ovat tämän suhteen erittäin herkkiä ja imevät helposti tahroja ja hajuja, kun taas kiinteät elintarvikkeet kestävät epästeriilejä elintarvikkeita paremmin. nestemäisiä vaikutuksia ja tunnustavat Osapuolet myöntävät, että nestemäisten elintarvikkeiden pakkaus on yksi kaikkein vaativimmista loppukäyttötar- koituksista, johdanto-osan 25—29 kappaleissa kuvailtujen ominaisuuksien tärkeyden neste- pakkauskartongin osalta. Osapuolet väittävät kuitenkin, että useat edellä mainituista vaatimuksista koskevat myös muunlaisten tuotteiden pakkauksissa käytettävää kartonkia. Komissio myöntää, että vaikka voikin olla totta, että esimerkiksi savukkeiden ja suklaan pakkauk- sissa käytettävän kartongin organoleptiset vaatimukset voivat olla samankaltaiset kuin nestepakkauskartonkiin esimerkiksi nesteen sovellettavat vaatimukset, absorptiovastusta koskevat vaatimukset ole samat. Yksi- kään muu kuluttajapakkauskartongin loppukäyttötar- koitus ei edellytä näiden kaikkien vaatimusten täyttä- mistä yhtä pienillä poikkeamilla. eivät (9) Esim. raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuot- teiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssään- nöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/ 46/ETY, EYVL L 268, 14. 9. 1992, s. 1. (10) Peroksidikäsittely pakkausmateriaali kuumaan peroksidikylpyyn tai ruiskuttamalla peroksidia muotoil- tuun laatikkoon. upottamalla suoritetaan 31) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että neste- pakkauskartonki muodostaa muusta pakkauskartongista erilliset merkitykselliset markkinat kysynnän korvatta- vuuden kannalta tarkasteltuna. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/13 Nestepakkauskartonki ja muut pakkausmateriaalit eivät ole korvattavissa keskenään T a r j o n n a n k o r v a t t a v u u s 32) 33) 34) 35) Osapuolten mukaan nestemäisten tuotteiden pakkauk- sissa käytettävän kartongin ja muiden pakkausmateriaa- lien kuten lasin ja muovin korvattavuus on runsasta kysyntäpuolella. Pakkauskartonkiasiakkaat ovat selvästi kiistäneet tämän osapuolten väittämän materiaalien keskinäisen korvattavuuden. Nestepakkauskartongin valmistajien asiakkaat ovat Tetra Pakin, SIG Combiblocin ja Elopakin kaltaisia jalostajia eivätkä meijereiden kaltaisia loppukäyttäjiä. Jalostajat eivät pysty siirtymään muiden pakkausmateriaalien käyt- töön nykyisissä pakkausjärjestelmissä. Tarkemmin sanot- tuna kartongin korvaaminen muilla materiaaleilla ei olisi toteutettavissa oleva ratkaisu muun muassa tuotantotek- nologian ja olemassa olevien koneiden johdosta. Pakkaustuotteen vaihtaminen edellyttäisi suuria inves- tointeja nykyisiin täyttö- ja pakkauskoneisiin. Nestepak- kauskartonkiasiakkaat eivät sen vuoksi vaihtele pakkaus- materiaaleja (kartonki, muovi lyhytaikaisten hinnanvaihteluiden vuoksi. ja lasi) Osapuolet väittävät, että jakeluketjun loppupäässä sijait- sevien asiakkaiden kuten meijereiden tai vähittäiskaup- piaiden taholta tulevan kysynnän muutos pakottaisi jalostajat vaihtamaan tuotantonsa muoviin. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että elintarvikevalmistajan päätös siirtyä nestepakkauskartongista muoviin olisi kerta- muutos. Toisin sanoen siirtymispäätös koskisi koko järjestelmää ja merkitsisi pysyvää muutosta kysyntämal- lissa. Niinpä komissio katsoo, että muovi voi vaikuttaa nestepakkauskartongin kysyntään ainoastaan pitkällä aikavälillä ja pysyvästi. Tämän seurauksena muovin ei katsota nestepakkauskartonkia suoraan määriteltäessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita. korvaavan 37) 38) 39) Tutkimuksen tulokset ovat tässä asiassa yhdenmukaisia elintarvikkeiden ja juomien pakkauksia koskevien aikai- sempien päätösten (11) komissio ei katsonut merkityksellisten tuotemarkkinoiden sisältävän kaikkia pakkausmateriaaleja. kanssa, joissa Ensikuidusta valmistetut nestepakkauskartonkilajit ja muut kartonkilajit eivät ole korvattavissa keskenään Osapuolet väittävät, että ensikuidusta valmistettujen eri lajien korvattavuus on suurta tarjontapuolella muun muassa sen vuoksi, että perusraaka-aineet ovat samat ja valmistusteknologia samanlainen. Osapuolten mukaan mahdollisuus käyttää samaa konetta useamman kuin yhden lajin valmistukseen on todiste tarjonnan korvatta- vuudesta. Lisäksi osapuolet väittävät, että nestepakkaus- kartongin valmistamiselle ei ole vakavia teknisiä esteitä ja että muut ensikuitukartongin valmistajat pystyisivät valmistamaan nestepakkauskartonkia. kannalta Tutkimus Tutkimus osoitti, että teoriassa on todellakin mahdollista valmistaa eri ensikuitukartonkilajeja samalla koneella osoitti katsottuna. tekniseltä kuitenkin, että toimittajien erikoistuminen — esimer- kiksi tiettyihin nestepakkauskartonkilajeihin — on yleistä. Johtavat kartonkivalmistajat erikoistuvat yleensä tiettyihin loppukäyttöalueisiin joko strategisista syistä tai koska ne ovat perinteisesti valmistaneet tietyille jalosta- jille. Sekä osapuolet että asiakkaat ovat vahvistaneet, että perimmäinen syy kartonkikoneiden yhtenäistämiseen on lajin vaihtamisesta aiheutuvien kustannusten välttäminen ja siten suurtuotannon etujen saavuttaminen. [. ]*. Tutkimus osoitti myös, että siirtyminen valmistamaan uusia nestepakkauskartonkilajeja ei ole yksinkertaista ja vie aikaa jopa kokeneilta nestepakkauskartongin valmis- tajilta. Nestepakkauskartonkiasiakkaiden mukaan valmis- tajan löytäminen uudelle kartongille vaatisi huolellista suunnittelua, kehitystyötä, testausta, koetuotantoa ja kenttäkokeita ennen kuin kaupallinen tuotanto voitaisiin aloittaa. Asiakkaiden mukaan tämä voisi viedä jopa 36 kuukautta. Ei ole syytä olettaa, että nestepakkauskar- tongin kaupallisen tuotannon aloittamiseen kuluva aika olisi lyhyempi nykyiselle muunlaisen kartongin tuotta- jalle, koska myös tällaisen tuottajan olisi käytävä läpi samat vaiheet. Osapuolet- väittävät, että tuottaja, joka ei ole aikaisemmin valmistanut nestepakkauskartonkia, pystyisi aloittamaan kaupallisen tuotannon 12—18 kuukaudessa. Komission tutkimuksessa ilmeni myös, että siirtyminen nestepakkauskartongin tuotantoon aiheut- taisi muiden kartonkilajien valmistajille huomattavia kustannuksia. 36) Edellä mainituista syistä komissio ei katso muiden pakkausmateriaalien kuuluvan nestepakkauskartongin kanssa samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille. (11) Päätös 6. 6. 1991 (IV/M. 081 — VIAG/Continental Can), EYVL C 156, 14. 6. 1991, s. 10; päätös 96/222/EY (IV/M. 603 — Crown Cork & Seal/Carnaud MetaIBox), EYVL L 75, 23. 3. 1996, s. 38; päätös 21. 4. 1998 (IV/M. 1109 — Owens Illinois/BTR Packaging), EYVL C 165, 30. 5. 1998, s. 7. 40) Edellä esitetyn perusteella on päätettävä, että nopea tarjonnan muuttaminen ei olisi mahdollista. Niinpä komissio ei tarkastele tarjonnan korvattavuutta markki- vaan ennemminkin noiden määrittelyn yhteydessä jäljempänä). potentiaalisen kilpailun yhteydessä (ks. L 254/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 P ä ä t e l m ä 41) Koska kysynnän korvattavuus nestepakkauskartongin ja muiden kartonkilajien sekä muiden pakkausmateriaalien välillä ja tarjonnan korvattavuus nestepakkauskartongin ja muun pakkauskartongin välillä on vähäistä, merkityk- sellisten tuotemarkkinoiden katsotaan tässä asiassa olevan nestepakkauskartongin markkinat. 42) Muun kuin nestepakkauskartongin osalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että myös uusiokuidusta valmistettu kartonki olisi otettava huomioon. Ei myöskään ole mahdotonta, että yksityiskohtaisempi jakaminen eri sovelluksissa kuten savukerasioissa, kupeissa, kosmetiik- katuotteissa ja graafisissa tarkoituksissa käytettävään kartonkiin voisi olla aiheellista. Näitä kysymyksiä ei kuitenkaan tarvitse ratkaista lopullisesti tässä asiassa, koska toimenpide ei johtaisi määräävän markkina- aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, vaikka neste- pakkauskartongin markkinat määriteltäisiinkin mahdolli- simman kapeasti. 43) 44) 45) Merkitykselliset maantieteelliset markkinat a) Sanomalehtipaperi Osapuolten mukaan sanomalehtipaperin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Osapuolet väittävät, että sanomalehtipaperi on kansain- välinen kauppatavara ja että tuonti Euroopan talous- alueelle ja vienti Euroopan talousalueelta on merkittävää. Osapuolten mielestä suurin osa asiakkaista käyttää sekä kotimaisia että kansainvälisiä tavarantoimittajia kyseisen riippu- tavarantoimittajan todellisesta matta. Osapuolet väittävät myös, että mantereiden väliset hintaerot eivät ole merkittäviä ja että erityisiä kaupan esteitä ei ole. sijaintipaikasta Aikaisemmissa asioissa (12) komissio on katsonut, että sanomalehtipaperin markkinoilla kilpailualue käsittää vähintään Euroopan talousalueen. Hiljattain käsitellyssä kanadalaista tuottajaa Abitibi Consolidated koskevassa asiassa komissio havaitsi vahvoja merkkejä Euroopan talousalueen laajuisista markkinoista (13). Komission tämän asian yhteydessä suorittama tutkimus vahvistaa ennemminkin väitteen Euroopan laajuisista markkinoista kuin maailmanlaajuisista markkinoista. Varsinkin tuonti Euroopan talousalueelle on ollut pientä ja suhteellisen vakaata viimeisten kymmenen vuoden aikana. Vuonna 1997 tuotiin pääasiassa Kanadasta ja pienemmässä määrin Venäjältä ja Yhdysvalloista 744 000 tonnia, mikä vastaa ainoastaan 7,6 prosenttia kulutuksesta (14). saatujen vastausten Sanomalehtipaperiasiakkailta mukaan tehtaiden sijaintipaikka painopaikkaan nähden on tärkeä tekijä eikä Euroopan ulkopuolelta yleensä tuoda merkittäviä määriä. Tullien ja kuljetuskustan- nusten katsottiin nostavan sanomalehtipaperin hintaa ja muodostavan esteen hankinnoille Euroopan ulkopuo- lelta. Lisäksi Pohjois-Amerikassa valmistetut laadut eivät vastaa täysin Euroopan talousalueella käytettyjä laatuja. (12) Päätös 12. 5. 1992 (IV/M. 210 — Mondi/Frantschach), EYVL C 124, IV/M. 646 — Repola/Kymmene — ks. s. 19; myös 16. 5. 1992, alaviite 5. (13) Päätös 14. 9. 1998 (IV/M. 1296 — Norske Paper), EYVL C 306, 6. 10. 1998, s. 11. (14) Tuonnista peritään 3,5 prosentin tulli, joka poistetaan asteittain vuoteen 2002 mennessä. Kanadalla on 630 000 tonnin tulliton tuontikiintiö. Skog/Abitibi/Hansol tuodaan sanomalehtipaperia Esimerkiksi Kanadasta jonkin verran, mutta laatua pidetään eurooppalaista laatua huonompana ja ”halpana”. Venäjältä toimitetun sanomalehtipaperin laatu ei asiakkaiden mukaan ole vastannut heidän tarpeitaan. Asiakkaat totesivat myös, että hinnanvaihtelut eivät osoita Pohjois-Amerikan ja Euroopan talousalueen kuuluvan samoille merkitykselli- sille maantieteellisille markkinoille, koska asiakkaiden mukaan hinnat voivat vaihdella huomattavasti näiden kahden mantereen välillä. Osapuolet ovat väittäneet, että jos muualla maailmassa on tilapäisesti ylikapasiteettia ja sen seurauksena liikatar- jontaa, näitä ylimääräisiä varastoja tarjotaan myytäväksi Euroopan talousalueelle. Osapuolten mukaan tämä on osoitus maailmanlaajuisista markkinoista. Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että tällainen myynti olisi välttä- mättä merkki maailmanlaajuisista markkinoista. Tutki- muksen tässä vaiheessa ei myöskään ole todisteita siitä, että näin olisi joskus tapahtunut, minkä vuoksi kyse on pelkästä olettamuksesta. Edellä esitetyn perusteella sanomalehtipaperin merkityk- sellisten maantieteellisten markkinoiden ei tässä päätök- sessä siten katsota olevan Euroopan talousaluetta laajemmat. b) Aikakauslehtipaperi Osapuolten mukaan vienti Euroopan talousalueelta on runsasta. Sen vuoksi osapuolet katsovat aikakauslehtipa- perin markkinoiden olevan maailmanlaajuiset. Vienti Euroopan talousalueelta muodostaa osapuolten mukaan noin 13 prosenttia kokonaistuotannosta. Tuonti sen sijaan on tällä hetkellä vähäistä ja Euroopan talous- alueelle tuonnin osuus on mitätön. Eräässä aikaisem- massa päätöksessä (15) komissio määritteli merkityksel- liset maantieteelliset markkinat vähintään Euroopan talousalueen laajuisiksi. Kolmansilta saadut tiedot vahvis- tavat, että samoin on myös tässä asiassa. Edellä esitetyn perusteella aikakauslehtipaperin merkityk- sellisten maantieteellisten markkinoiden katsotaan siten tässä asiassa olevan vähintään Euroopan talousalueen laajuiset. c) Muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauskartonki On merkkejä, että muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauskartongin markkinat ovat vähintään Euroopan talousalueen laajuiset. Tässä asiassa ei kuitenkaan ole tarpeen määritellä muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauskartongin maantieteellisiä markkinoita, koska toimenpide johtaisi määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, vaikka käytetty markki- noiden määritelmä olisikin kapein mahdollinen. ei 46) 47) 48) 49) 50) 51) d) Nestepakkauskartonki 52) Osapuolten mukaan nestepakkauskartongin maailman- sen vuoksi laajuiset kauppavirrat ovat huomattavia, merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat osapuolten mukaan maailmanlaajuiset. (15) IV/M. 646 — Repola/Kymmene — ks. alaviite 5. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/15 53) 54) 55) 56) 57) Osapuolet väittävät, että runsas vienti Euroopan talous- alueelta on merkki maailmanlaajuisista markkinoista. Esimerkiksi osapuolten nestepakkauskartongin vienti vastasi noin (20—30 prosenttia) niiden kokonaistuotan- nosta vuonna 1997. Osapuolten suuria nestekartongin vientimääriä ei voida kuitenkaan yksinään pitää merk- kinä maailmanlaajuisista markkinoista. Osapuolten toimittamien tietojen mukaan viennin kokonaismäärä Euroopan talousalueelta oli vuonna 1997 ainoastaan noin 10 prosenttia kokonaismarkkinoista. Olisi myös viedään että huomattava, pääasiassa Aasiaan, jossa ei käytännössä ole ollenkaan nestepakkauskartongin tuotantoa. nestepakkauskartonkia Osapuolet väittävät, että nestepakkausasiakkaat tuovat huomattavia määriä Pohjois-Amerikasta. kartonkia Osapuolten toimittamien tietojen mukaan nestepakkaus- kartongin kokonaistuonti Pohjois-Amerikasta Länsi- Eurooppaan oli vuonna 1997 noin 8 prosenttia koko- naismarkkinoista. Tuonti jakaantuu epätasaisesti ostajien kesken siten, että jotkin yritykset tuovat huomattavia määriä ja toiset eivät juuri ollenkaan. Vaikka tämän voidaan katsoa osoittavan, että tuonti ei ole liian kallista tai vaikeaa, komissio havaitsi myös, että kartonkia tuodaan Pohjois-Amerikasta lähinnä strategisista syistä. eivät tutkittavana mainitussa päätöksessä, Osapuolet väittävät edelleen, että komissio päätöksessä 92/163/ETY (16) (Tetra Pak II) myönsi kilpailun nestepak- kauskartongin myynnin alalla olevan maailmanlaajuista. kuitenkaan Nestepakkauskartongin markkinat olleet joka koski nestepakkauskartongin loppupään markkinoita. Merki- tyksellisiä maantieteellisiä markkinoita ei myöskään määritelty tarkasti kyseisessä päätöksessä eikä tarkasteltu sellaisia tekijöitä kuin tuonti tai vienti, tullit ja kaupan muut kuin tariffiesteet. Sen vuoksi komissio ei voi ottaa jo huomioon osapuolten väitettä, että komissio olisi myöntänyt merkityksellisten maantieteellisten markki- noiden olevan maailmanlaajuiset. sitä mieltä, Asiakkaat ovat yleisesti että hankinta Euroopan ulkopuolelta ei ole kannattava tullien, kulje- tuskustannusten ja joidenkin jäsenvaltioiden ympäristö- lainsäädännön vuoksi. Kuitu on Pohjois-Amerikassa halvempaa kuin Euroopan talousalueella. Nestepakkaus- kartongin tuontitullit ovat kuitenkin tällä hetkellä 4,0— 6,6 prosenttia. Tullit poistetaan asteittain vuoden 2003 loppuun mennessä. Osapuolten toimittamien tietojen mukaan kuljetuskustannukset Yhdysvalloista ovat lisäksi yli (5—15 prosenttia)* korkeammat, minkä seurauksena hinnat nousevat (1—5 prosenttia)* tonnilta. Komissio havaitsi myös, että Euroopan talousalueella kartonkilajit kehitetään täyttämään tietyt ympäristönsuo- jeluvaatimukset. Euroopan ulkopuolella tilanne ei välttä- mättä ole sama. Nestepakkauskartongin osalta komissio sai ja Euroopan talousalueella myydyt kartongit eroavat toisis- taan merkittävästi. Yhdysvaltalaiset toimittajat valmis- tavat laatua, jota käytetään Euroopassa ainoastaan vähän muun muassa sen eurooppalaisia laatuja korkeamman tutkimuksessaan selville, että Yhdysvalloissa (16) Asia IV/M. 31. 043, EYVL L 72, 18. 3. 1992, s. 1. painon vuoksi. Tällä tekijällä on merkitystä niissä jäsen- valtioissa, joissa jätteen vähentäminen on tärkeä ympä- ristökysymys, kuten Saksassa, Itävallassa, Alankomaissa ja Skandinaviassa. Varsinkin Saksassa ja Alankomaissa ympäristölainsäädännössä kartongin paino on merkit- tävä tekijä. Saksassa DSD Duales System Deutschland perii kartongin kierrätyksestä painoon perustuvan maksun. Alankomaissa Integratiecovenant Verpakkingen vaatii pienentämään kaikkia pakkaustuotteita, myös kartonkia, 10 prosenttia vuoteen 2001 mennessä. Tarkoituksena on laskea kartongin painoa säilyttäen tapauksissa samat suoritusvaatimukset. Molemmissa amerikkalaisen kartongin käytöstä olisi taloudellista haittaa. Osapuolten toimittamien tietojen mukaan Euroopan talousalueella myydyn pohjoisamerikkalaisen kartongin neliöhinta on kalliimpi. tavarantoimittajien Kysynnän rakenne ja tullit sekä Euroopan talousalueen ympäristönsuojeluvaatimukset vaikeuttavat yhdysvalta- vientimahdollisuuksia laisten Euroopan talousalueelle, vaikka onkin joitakin merkkejä siitä, että yhdysvaltalaisten tuottajien kuitukustannukset ovat pienemmät kuin Euroopan talousalueen tuottajien. Näitä vaikeuksia korostaa se, että tuonti Yhdysvalloista on 7 viimeisen vuoden aikana pysynyt vakaana alle 10 prosentissa Euroopan talousalueen kokonaiskulutuk- sesta. Komission tutkimuksessa että kartongin hankintaa Itä-Euroopasta ei yleensä pidetä kannattavana sen huonon laadun vuoksi. Nestepakkaus- kartonkia ei tällä hetkellä tuoda Itä-Euroopasta ollen- kaan. ilmeni myös, Euroopan talousalueella, Ottaen huomioon tuonnin suhteellisen alhainen taso, tullit, kuljetuskustannukset, muut kuin tariffiesteet ympäristölainsäädännön alalla ja todisteet erilaisesta Itä-Euroopassa tarjontarakenteesta Pohjois-Amerikassa, nestepakkauskartongin ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden ei katsota olevan Euroopan talousaluetta laajemmat. Jotkin edellä käsitellyistä tekijöistä, kuten tullien asteittainen poistaminen, voivat merkitä markkinoiden asteittaista laajentumista. Nämä tekijät eivät kuitenkaan riitä tällä hetkellä todistamaan, että markkinat ovat Euroopan talousaluetta laajemmat. Euroopan talousalueen ulko- puolelta tulevan tuonnin merkitystä käsitellään kuitenkin potentiaalista kilpailua koskevassa arvioinnin osassa. 58) 59) V ARVIOINTI a) Sanomalehtipaperi Nykyinen kilpailu 60) Osapuolet arvioivat sanomalehtipaperin kokonaiskulu- tuksen Euroopan talousalueella olevan 9,7 miljoonaa tonnia. Niiden yhdistetyn markkinaosuuden Euroopan talousalueella arvioidaan olevan (20—30 prosenttia)* (Enso (10—15 prosenttia)*, Stora (10—15 prosenttia)*). Osapuolet eivät ole pystyneet toimittamaan myynnin määrään tai arvoon perustuvia lukuja kilpailijoidensa ilmoittamaan markkinaosuuksista. Ne ovat pystyneet L 254/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 osuudet Euroopan talousalueella käytössä olevasta kapa- siteetista. Komissio on varmistanut tärkeimpien kilpaili- joiden toimittamien luottamuksellisten lukujen avulla, että kapasiteettiosuudet vastaavat suurin piirtein osuutta myynnistä. Lisäksi Euroopan paperiteollisuusyhdistyksen (CEPI) julkiset tilastot vahvistavat, että kokonaiskapasi- teetti ja kulutus ovat Euroopassa periaatteessa tasapai- nossa. Tämän perusteella seuraavassa taulukossa esite- tään johtavien sanomalehtipaperin toimittajien suhteel- liset asemat Euroopan talousalueella. Taulukko Tärkeimpien toimittajien markkina-asemat vuonna 1997 Enso Stora (10—15 prosenttia) * (10—15 prosenttia) * Yhteensä (20—30 prosenttia) * UPM-Kymmene (15—20 prosenttia) * Norske Skog (10—15 prosenttia) * Haindl MoDo (10—15 prosenttia) * (10—15 prosenttia) * 61) 62) 63) On myös huomattava, että Euroopan talousalueella on useita pienempiä toimittajia, kuten SCA, Myllykoski ja Palm. Lisäksi pääasiassa Kanadasta ja Venäjältä Euroopan talousalueelle tuodun sanomalehtipaperin osuus kulu- tuksesta vuonna 1997 oli noin 7,6 prosenttia. Kuten edellä esitetystä voidaan todeta, sanomalehtipa- perin tarjonta näyttää olevan melko keskittynyttä. Kuuden johtavan tuottajan osuus on noin 75 prosenttia. Pienistä tuottajista suurimman osuus kapasiteetista on alle 5 prosenttia, ja se on kooltaan alle puolet kuin pienin kuudesta suuresta tuottajasta. Kilpailijat eivät ole ilmoittaneet huolestumista toimenpi- ilmaisseet teestä. jonkinasteista Jotkin asiakkaat ovat yleisluonteista huolestumista sanomalehtipaperiteolli- suuden keskittymisestä, mutta eivät mitään erityistä, huolestumista tästä sulautumasta. Lisäksi jotkin asiakkaat ovat jopa ilmoittaneet uskovansa, että markkinat ovat nykyisin manipuloidut. Tässä asiassa komissio havaitsi, että kuuden suurimman toimittajan välinen kilpailu on ratkaisevan tärkeää markkinoiden kokonaistilanteen kannalta. Kysyntäpuoli koostuu muutamasta erittäin suuresta ostajalta, kuten Murdoch-konserni ja Axel Springer Verlag, sekä lukui- sista keskisuurista ja pienistä ostajista. Osapuolten arvion mukaan suurimpien ostajien osuus markkinoista on 64) 65) 66) 67) noin (25—35 prosenttia)*. Jotkin suurimmista sanoma- lehtipaperin ostajista ostavat sellaisia määriä, että ne voisivat käyttää joidenkin suurten valmistajien koko kapasiteetin. Toimittajille suurimmat ostajat tuovat vakautta ja siten turvallisuutta, koska suuren asiakkaan menettäminen kokonaan tai osittain voisi aiheuttaa toimittajalle suuria vaikeuksia käyttää tehtaansa koko kapasiteettia. Toimit- tajat ovat sen vuoksi herkkiä suurten asiakkaiden menet- tämiselle. Toisaalta kuusi suurta toimittajaa ovat suurim- mille ostajille todellisuudessa ainoa toimituslähde. Tämä että ilmeni komission tutkimuksesta, suurimmat suurimmilta ostajat valmistajilta ja periaatteessa pitävät ainoastaan näitä yrityksiä tämänhetkisinä tai potentiaalisina sanomalehti- paperin toimittajina. joka osoitti, pääasiassa ostavat Suurimpien asiakkaiden ja kuuden suuren toimittajan välisissä neuvotteluissa saavutetut sopimusehdot vaikut- tavat merkittävästi markkinoiden muuhun osaan eikä vähiten sen vuoksi, että kuuden toimittajan osuus on 75 prosenttia markkinoista, vaan myös näiden ostajien pelkän koon ja ostomäärän vuoksi. Tämän seurauksena toimittajien ja suurten ostajien väliset sopimusneuvot- telut vaikuttavat ratkaisevasti sanomalehtipaperimarkki- noiden toimintaan. Kuusi suurinta toimittajaa (UPM- Kymmene, Enso, Stora, Norske Skog, Mopo ja Haindl) muodostavat käytännöllisesti katsoen oligopolin, ja oligopolin jäsenten välinen kilpailu suurista sopimuk- sista vaikuttaa ratkaisevasti markkinatilanteeseen. Tämän seurauksena on myös syytä uskoa, että jos oligopoli onnistuu nostamaan suurimmilta ostajilta perimiään hintoja, johtaa hintatason yleiseen nousuun markkinoilla. Sen vuoksi komissio tutki, onko toimen- pide omiaan johtamaan oligopolistisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. tämä Oligopolistinen määräävä asema kuin yhden seuraavaa: yrityksen määräävän (Gencor/Lonrho) Komissio päätöksessä 97/26/EY (17) totesi ”Oligopolin määräävästä markkina- asemasta aiheutuvat kielteiset seuraukset ovat saman- laisia aseman seuraukset. Tällainen tilanne voi syntyä, jos oligopolin sopeutuminen markkinaoloihin jäsenten aiheuttaa rinnakkaiskäyttäytymistä, jonka yhteydessä oligopolista tulee määräävä. Silloin ei saavuttaa tarvita salaisia sopimuksia, määräävän aseman ja käyttäytyy selvästi jäljellä olevista kilpailijoista, asiakkaista ja lopulta kuluttajilta riippumat- tomasti”. pelkkä kilpailunvastaista jotta oligopoli Tässä asiassa komissio havaitsi, että sanomalehtipaperi- markkinoiden piirteet osoittavat markkinoilla olevan vähän tekijöitä, jotka kannustavat oligopolin jäseniä kilpailemaan keskenään. Markkinoilla on pikemmin useita kilpailua rajoittavien oligopolististen markki- noiden piirteitä: kysyntäpuolella kasvu on ainoastaan kohtalaista, tarjontapuoli on erittäin keskittynyt, tuote on homogeeninen, tuotantotekniikka on täysin kehit- tynyt, markkinoille pääsyn esteet ovat suuret ja kustan- nusrakenteet ovat samanlaiset. Komissio totesi myös, että toimenpiteen seurauksena Herfindahl-Hirschman- indeksi nousisi 313 yksikköä, mikä on merkittävä muutos. (17) Asia IV/M. 619, EYVL L 11, 14. 1. 1997, s. 30, johdanto-osan 140 kappale. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/17 68) 69) Komissio on tutkittuaan markkinat yksityiskohtaisesti kuitenkin päätellyt, että toimenpide ei johtaisi oligopolis- tisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. Osapuolten mukaan sanomalehtipaperin markkinat eivät ole avoimet varsinkaan sellaisten avaintekijöiden kuin toimitusten ja hintojen suhteen ja erityisesti hintojen osalta salaiset alennukset osoittavat, että markkinat eivät ole avoimet. Komissio havaitsi myös, että potentiaalista kilpailua on jonkin verran, erityisesti Kanadasta. Lisäksi suurimmilla ostajilla näyttää olevan jonkin verran tasa- painottavaa ostovoimaa. Tämän vuoksi komissio on kaiken kaikkiaan todennut, että oligopolin jäsenmäärän muuttuminen kuudesta viiteen ei ole niin merkittävä, että se johtaisi oligopolistisen määräävän aseman synty- miseen tai vahvistumiseen tässä asiassa. b) Aikakauslehtipaperi Osapuolten arvion mukaan aikakauslehtipaperin koko- naiskulutus Euroopan talousalueella on 7,94 miljoonaa tonnia. Osapuolten yhdistetty markkinaosuus on arviolta (20—25 prosenttia)* (Enso (5—10 prosenttia)*, Stora (10—15 prosenttia)*). Osapuolet eivät ole pystyneet ilmoittamaan myynnin määrään tai arvoon perustuvia lukuja kilpailijoidensa markkinaosuuksista. Ne ovat pystyneet ilmoittamaan osuudet Euroopan talousalueella käytössä olevasta kapasiteetista. Tämän perusteella seuraavassa taulukossa esitetään johtavien aikakauslehti- paperin toimittajien suhteelliset asemat Euroopan talous- alueella kapasiteetin perusteella. Taulukko Tärkeimpien toimittajien markkina-asemat vuonna 1997 71) 72) 73) 74) Enso Stora (5—10 prosenttia) * (10—15 prosenttia) * Yhteensä (15—25 prosenttia) * UPM-Kymmene (20—25 prosenttia) * Metsä-Serla (15—20 prosenttia) * Burgo Haindl (5—10 prosenttia) * (5—10 prosenttia) * Norske Skog (5—10 prosenttia) * SCA MoDo (5—10 prosenttia) * (1—5 prosenttia) * 75) 70) Sulautuman jälkeen kahden johtavan aikakauslehtipa- perin toimittajan osuus kapasiteetista Euroopan talous- alueella olisi 45 prosenttia ja kolmen johtavan toimit- tajan osuus kapasiteetista olisi noin 60 prosenttia. Komissio tutki samoista syistä kuin sanomalehtipaperin osalta kysymystä oligopolistisesta määräävästä asemasta aikakauslehtipaperin markkinoilla. Komissio on päätellyt pääasiassa syistä kuin sanomalehtipaperin osalta, että kyseessä oleva toimenpide ei johda oligopo- listisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen aikakauslehtipaperin markkinoilla. samoista c) Muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauskar- tonki Näillä markkinoilla osapuolet saavuttaisivat ainoastaan noin (25—35 prosentin)* markkinaosuuden Euroopan talousalueella. Jos markkinat jaettaisiin edelleen eri käyt- tötarkoitusten mukaan, kuten savukerasiat, kupit jne. , osapuolten välillä ei joko olisi ollenkaan päällekkäisyyttä tai sitä olisi erittäin vähän käyttötarkoituksesta riippuen, koska Stora ja Enso eivät valmista tällaista kartonkia aivan samoihin käyttötarkoituksiin. Tämän seurauksena sulautuma ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen muiden kuin nestemäisten tuotteiden pakkauskartongin markkinoilla. d) Nestepakkauskartonki Markkinaosuudet toimittamaan arviota Osapuolet eivät ole pystyneet nestepakkauskartongin kokonaismarkkinoista. Komis- sion summittaisen arvion mukaan Euroopan talous- alueen ensikuitumarkkinat ovat yhteensä noin 2—2,5 miljardia ecua, josta nestepakkauskartongin osuus on merkittävä. Osapuolten arvion mukaan nestepakkauskartonkimark- kinoiden kokonaisvolyymi vuonna 1997 oli 1 062 700 tonnia toimitusten mukaan. Komissio on varmistanut osapuolten arvion kolmansien toimittamien luottamuk- sellisten lukujen avulla ja päätellyt, että tämä luku vastaa suurin piirtein kolmansien arvioita. Osapuolet ovat arvi- oineet yhteenlaskettujen toimitustensa vuonna 1997 olleen (500 000—1 000 000 tonnia)*. Tämän perus- teella osapuolten osuus nestepakkauskartongin markki- noista olisi ja siten niillä olisi paljon suurempi osuus kuin muilla markkinatoimijoilla. Osapuolten arvioiden mukaan Korsnäsin markkinaosuus (10—20 prosenttia)* ja AssiDomänin (10—20 olisi prosenttia)*. Komissio on tarkistanut osapuolten markki- naosuusarviot nestepakkauskartonkiasiakkaiden toimitta- mien luottamuksellisten myyntilukujen avulla. (50—70 prosenttia)*, Potentiaalinen kilpailu i) Markkinoille pääsyn esteet Ensikuitukartongin markkinoille pääsyn esteet ovat suuret. Erityisesti kartonkikoneen rakentamiseen liittyvät kustannukset ovat huomattavat. Osapuolet arvioivat kustannusten olevan noin (300—400 miljoonaa)* ecua. Markkinoille pääsyyn liittyy riskejä myös suurtuotannon etujen merkityksen vuoksi: kannattava myynti on arvi- olta vuodessa tehtaasta riippuen. Lisäksi kysynnän vaatimaton kasvu (noin 1—2 prosenttia vuodessa) vähentää edelleen markkinoille tulon houkuttelevuutta. vähintään 50 000—200 000 tonnia L 254/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 76) 77) 78) 79) 80) 81) pitkäkuitumassatehdasta. Nestepakkauskartongin markkinoille on vielä muitakin markkinoille pääsyn esteitä. Nestepakkauskartongin valmistus edellyttää käytännössä ennen kaikkea integ- roitua osapuolten mukaan nestepakkauskartongin valmistuksessa tarvitaan seuraavia teknisiä laitteita/prosesseja: tehostettu massan pesukapasiteetti, massan jauhatuskapasiteetin nosta- minen, kiertovesijärjestelmän muuttaminen ja pH:n valvontajärjestelmän asentaminen. Lisäksi ennen koneisiin Koska investointikustannukset ovat suuret ja nestepak- kauskartongin valmistus edellyttää tiettyä tuotantokapa- siteettia ja myyntimäärää, potentiaalisen markkinoille tulijan olisi varmistettava sopimukset asiakkaiden kanssa jo vaikuttaa vaikealta, koska siirtyminen toisien tuotteiden valmistuk- seen on ongelmallista ja nestepakkauskartonkiasiakkaat ovat vakiintuneita ja perinteisesti pitkäaikaisia. Euroopan talousalueen nestepakkauskartongin markkinoille ei ole tullut uusia toimijoita viimeisten kymmenen vuoden aikana. investointia. Tämä 82) 83) Tutkimus on erityisesti osoittanut myös, että merkittä- vällä osalla tästä uudesta kapasiteetista on jo ostajat. Komissio on kuullut muita paperin- ja kartonginvalmis- tusyhtiöitä kuten MoDoa ja Metsä-Serlaa, voisivatko nämä harkita nestepakkauskartonkimarkkinoille tuloa. Nämä yhtiöt valmistavat tällä hetkellä muuta pakkaus- kartonkia. MoDo ja Metsä-Serla voisivat teoreettisesti aloittaa nestepakkauskartongin valmistuksen keskipit- källä aikavälillä nykyisillä koneillaan. Kuultuaan MoDoa ja Metsä-Serlaa komissio on kuitenkin päätellyt, että kumpikaan näistä tuottajista ei tule näille markkinoille lähitulevaisuudessa. todennäköisesti Komissio toteaa, että potentiaalinen lisätuonti Yhdysval- loista aiheuttaa jonkin verran kilpailupainetta markki- noilla, mutta sillä ei kuitenkaan ole merkitystä. Tämä paine kasvaa todennäköisesti tulevaisuudessa, kun tuon- titullit poistetaan seuraavien vuosien aikana. Osapuolten antama sitoumus olla vastustamatta hakemuksia tulliva- paan kiintiön saamiseksi nestepakkauskartongille auttaisi jos nopeuttamaan tällainen kiintiö hyväksytään (ks. toteutumista, jäljempänä). tavoitteen tämän ii) Potentiaaliset kilpailijat Koska uuden kartonkitehtaan rakentaminen vie useita vuosia ja investointikustannukset ovat huomattavat, ensikuitukartongin kokonaismarkkinoille tai nestepak- lähitulevaisuudessa ole kauskartongin markkinoille ei odotettavissa aivan uusia tulokkaita. 84) Osapuolet ovat nimenneet International Paperin tehtaan Svetogorskissa, Venäjällä, elinvoimaiseksi mahdolliseksi kilpailijaksi nestepakkauskartongin markkinoilla. Komis- sion tutkimus on kuitenkin osoittanut, että kyseisessä tehtaassa valmistettu kartonki on huonolaatuista eikä sovi Länsi-Euroopan markkinoille. Tehdas toimittaa tällä hetkellä pääasiassa Venäjän markkinoille. Komission tutkimus vahvisti, että kartongin valmistaminen Sveto- gorskin tehtaassa Länsi-Euroopan markkinoille vaatisi huomattavia investointeja ja veisi useita vuosia. Osapuolet ovat väittäneet, että Kwidzynissä Puolassa tehdas, joka myös kuuluu International Paperille, toimittaa nestepakkauskartonkia jalostuslaitokselle Rans- kassa. Komissio kuitenkin tietää, että tämä tehdas ei valmista nestepakkauskartonkia eikä pysty viemään nestepakkauskartonkia Euroopan talousalueelle lähitule- vaisuudessa. 85) 86) Osapuolet väittävät, että kilpailevien nestepakkauskar- tongin valmistajien, Korsnäsin ja AssiDomänin, parhail- laan toteuttamat kapasiteetin lisäykset kiristävät edelleen kilpailua Euroopan talousalueella. Osapuolten mukaan nykyinen kapasiteetti ylittää kysynnän. Kolmansilta saadut huomautukset viittaavat kuitenkin siihen, että viimeaikaiset kapasiteetin lisäykset ovat pelkästään kasvuun. vastaus nestepakkauskartongin kysynnän Tasapainottava ostovoima on ominaista Nestepakkauskartonkimarkkinoille muutama suuri tuottaja ja muutama suuri ostaja. Storan ja Enson lisäksi nestepakkauskartonkia valmistavat Euroopassa ainoastaan Korsnäs ja AssiDomän. Nestepak- kauskartongin ostajia on vähän, ja markkinoita hallitsee Tetra Pak, jonka markkinaosuus on arviolta lähes (60— 80 prosenttia)*. Toiset nestepakkauskartongin suuret ostajat joiden kummankin markkinaosuus Euroopan talousalueella on noin (10—20 prosenttia)*. Sulautuman jälkeen neste- pakkauskartonkimarkkinoiden tarjontapuolen rakenne vastaa kysyntäpuolen rakennetta, ja markkinoilla on yksi suuri toimittaja ja kaksi pienempää toimittajaa sekä yksi suuri ostaja ja kaksi pienempää ostajaa. SIG Combibloc, Elopak ovat ja Osapuolten mukaan kolmella suurella ostajalla, ja erityi- sesti Tetra Pakilla, on huomattava ostovoima, joka estää nestepakkauskartongin valmistajia nostamasta hintoja. Tutkimus on osoittanut, että toimittajat ja asiakkaat ovat toisistaan riippuvaisia. Nestepakkauskartonkimarkki- noilla toimittajien ja ostajan väliset suhteet ovat pitkäai- kaisia ja nestepakkauskartongin toimittajan vaihtaminen on harvinaista. Asiakkaat ovat ilmoittaneet, että toimit- tajan vaihtaminen johtaisi viivästyksiin, on kallista ja teknisesti vaativaa, koska nestepakkauskartongin arvioin- tiprosessi on monimutkainen ja aikaa vievä. Tutkimus osoitti erityisesti, että tietyn tyyppisen nestepakkauskar- tongin toimittajaksi tuleminen edellyttää sekä valmista- jalta että asiakkaalta huomattavia investointeja koneisiin, tekniseen tukeen, tuotantoon, tuotteen koekäyttöön ja henkilöstöön. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/19 87) 88) 89) 90) 91) 92) 93) Todisteena valmistajien ja ostajien suhteen pitkäaikaisuu- desta voidaan mainita, että Enson pisin asiakassuhde on kestänyt jo 40 vuotta. Lisätodiste valmistajien ja asiak- kaiden pitkäaikaisesta riippuvuussuhteesta on se, että Enso on jakanut tutkimus- ja kehitystoimintonsa yksik- jotka ovat erikoistuneet kartonkien kehittämi- köihin, seen joko Tetra Pakille, Elopakille tai SIG Combiblocille. Kunkin tärkeimmän ostajan tarkastelu vahvistaa, että kysyntäpuolella on tasapainottavaa ostovoimaa. 94) Tetra Pak ostaa noin (> 500 000 tonnia)* nestepakkaus- kartonkia vuodessa Euroopan talousalueella käyttöä varten. Tämä määrä ostetaan Ensolta, Storalta, AssiDo- mäniltä ja Korsnäsiltä. Euroopan talousalueen ulkopuo- lella Tetra Pak käyttää myös muita paikallisia toimittajia. Tetra Pak on aikaisemmin auttanut kehittämään useita sen nestepakkauskartongin valmistajiksi. toimittajista nykyisistä Tetra Pak ostaa noin (> 50 prosenttia)* Euroopan talousalueen tarpeestaan Stora Ensolta. Tetra Pakin ostot vastaavat useiden kartonkikoneiden koko tuotantoa ja noin (50 prosenttia)* osapuolten kokonaistuotannosta Euroopan talousalueella. Lisäksi on otettava huomioon, että nestepakkauskartongin valmistus on teollisuudenala, jolla kiinteät kustannukset ovat suuret ja jolla korkea kapasiteetin käyttöaste on välttämätön tyydyttävän kannattavuustason saavuttamiseksi. Tetra Pakin ostamien suurten määrien menettäminen merkitsisi sen vuoksi sitä, että osapuolten olisi löydettävä muita asiakkaita pystyäkseen täyttämään kapasiteettinsa. Tämä ei olisi helppo tehtävä lyhyellä aikavälillä. Toisaalta Tetra Pak ostaa nestepakkauskartonkia sellaisia määriä, että se pystyisi kehittämään uutta kapasiteettia muiden nykyisten tai uusien toimittajien kanssa, jos osapuolet yrittäisivät käyttää markkinavoimaansa. Lisäksi Tetra Pak tuntee hyvin osapuolten kustannusrakenteen, koska se on tiiviissä yhteistyössä nestepakkauskartongin valmistajien kanssa. Nestepakkauskartongin osuus Tetra Pakin painamattomien pakkausten kustannuksista on noin (> 50 prosenttia)*. Komissio on myös havainnut, että muovi voi jossain määrin korvata nestepakkauskartongin pitkällä aikavä- lillä tuotantoketjun loppupäässä tapahtuvan nesteiden pakkaamisen markkinoilla. Tetra Pakin etujen mukaista on siten pyrkiä käyttämään tasapainottavaa ostovoi- maansa. toimittamien asiakkailleen Kaikista edellä esitetyistä syistä voidaan päätellä, että Tetra Pakilla on niin paljon tasapainottavaa ostovoimaa, että se poistaa Storan ja Enson sulautumisen mahdolli- sesti aikaansaaman markkinavoiman kasvun. Elopak ja SIG Combibloc ostavat paljon pienempiä määriä nestepakkauskartonkia kuin Tetra Pak. Elopakin osalta on lisäksi huomattava, että Elopak ja Enson tytär- yhtiö Pakenso harjoittavat tällä hetkellä yhteistä jalostus- [. ]*. Tämä yhteinen toimintaa Lahdessa, Suomessa. 95) 96) jalostustoiminta muodostaa huomattavan osan Elopakin jalostamien pakkausten kokonaismäärästä. Tämä yhteys osapuoliin voisi heikentää Elopakin ostovoimaa sulau- tuman jälkeen. On kuitenkin otettava huomioon, että molemman yri- tyksen tilaukset ovat niin suuria, että ne vastaavat yhden kartonkikoneen kapasiteettia. Tämä vaikeuttaa Elopakin ja SIG Combiblocin mahdollisuuksia siirtyä hankkimaan merkittävä osa määrästä vaihtoehtoisilta toimittajilta sitä, että lyhyellä varoitusajalla. Se tarkoittaa myös suuren hankintamäärän siirtäminen vaihtoehtoisille toimittajille kuten AssiDomänille ja Korsnäsille, jotka voisivat periaatteessa ryhtyä käyttämään WLT-kapasi- teettia nestepakkauskartongin valmistamiseen, voisi jos osapuolet vahingoittaa Stora Ensoa merkittävästi, yrittäisivät käyttää markkinavoimaansa. Elopak ja SIG Combibloc hankkivat merkittäviä määriä Yhdysvalloista, mikä vahvistaa niiden tasapainottavaa ostovoimaa. Niillä molemmilla on myös merkittävää toimintaa Euroopan talousalueen ulkopuolella. Samoin kuin Tetra Pak myös Elopak ja SIG Combibloc tuntevat yksityiskohtaisesti osapuolten kustannusrakenteen. Niillä on myös samat kannustimet ostovoimansa käyttämiseen kuin Tetra Pakilla. Tetra Pakiin verrattuna molemmat yhtiöt ovat kuitenkin lyhyellä aikavälillä heikommassa asemassa suhteessaan Stora Ensoon, koska niillä on sulautuman jälkeen vain yksi toimittaja Euroopan talousalueella, kun taas Tetra Pakilla on kolme. Lisäksi Elopak ja SIG Combibloc ostavat paljon pienempiä määriä kuin Tetra Pak. Vaikka Elopakilla ja SIG Combiblocilla on mahdollisuuksia vastustaa hinnankorotuksia, vaikuttaa siltä, että sulautu- misen seurauksena Stora Enso saa enemmän valtaa sen ja Elopakin sekä sen ja SIG Combiblocin välisessä suhteessa. jotta osapuolet eivät olisi Elopakin ja SIG Combiblocin osalta on lisäksi otettava huomioon, että osapuolien etujen mukaista on, että molemmat yhtiöt säilyvät tärkeinä toimijoina markki- noilla, täydellisesti Tetra Pakista riippuvaisia. Vaikka huoli siitä, että sulautuma voisi vaikuttaa haitallisesti Elopakin ja SIG Combiblocin asemaan verrattuna Tetra Pakiin, ei poistu täydellisesti, on myös myönnettävä, että Tetra Pakin tasapainottavaa ostovoimaa siirtyy tästä syystä jossain määrin myös Elopakille ja SIG Combiblocille. Lisäksi osapuolet pyrkivät antamillaan sitoumuksilla poistamaan näitä huolenaiheita (ks. johdanto-osan 101 kappale). Erityisesti on huomattava, että Enso myy osuutensa Elopakin kanssa yhteisestä Lahdessa, Suomessa, harjoitetusta jalos- tustoiminnasta, mikä poistaa kaikki epäilyt siitä, että tämä yhteys voisi antaa osapuolille enemmän vaikutus- valtaa Elopakiin nähden. L 254/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 1999 97) 98) 99) 100) Yhteenvetona voidaan todeta, että sulautuma johtaa markkinarakenteeseen, jossa markkinoilla on yksi suuri ja kaksi pienempää toimittajaa sekä niitä vastassa yksi suuri ja kaksi pienempää ostajaa. Tämä on melko erikoinen markkinarakenne. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että ostajilla on näissä suhteellisen erikoisissa tasapainottavaa osto- markkinaolosuhteissa riittävästi voimaa että sen mahdollisuuden osapuolet voisivat käyttää markkinavoimaansa. poistamiseksi, Kolmansien reaktiot alalla on mahdollisuus, Erityisesti asiakkaiden suhtautuminen on vaihdellut neut- raalista myönteiseen. Asiakkaiden mukaan merkittävä pitkän aikavälin strateginen tekijä nestepakkauskartonki- teollisuuden että muovi syrjäyttää ajan mittaan paperin yhä lukuisimmissa käyt- tötarkoituksissa. Sen vuoksi nestepakkauskartonkiteolli- suuden on lisättävä kilpailukykyään. Storan ja Enson sulautuminen mahdollistanee tehokkaamman nestepak- kauskartongin tuotannon ja siten parantaa nestepakkaus- kartongin kykyä kilpailla pitkällä aikavälillä muovisten pakkausmateriaalien kanssa. sulautuma Suomalainen järjestö Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto, jäljempänä ’MTK’, on ilmoittanut olevansa huolissaan sulautuman vaikutuksista puunhankintaan Suomessa. MTK:n mielestä vahvistaa osapuolten asemaa siten, että osapuolilla olisi paremmat mahdollisuudet hankkia puuta Euroopan talousalueen ulkopuolelta — varsinkin Baltian maista — mutta myös Ruotsista. MTK:n mukaan tämä lisäisi huomattavasti paineita Suomen puuntarjontamarkkinoilla ja antaisi osapuolille mahdollisuuden määrätä hintatasosta. Komissio ei ole samaa mieltä. Komissio on todennut nimenomaan, että sulautuma ei vaikuta juuri ollenkaan Suomen puunhankintamarkkinoihin. Päätelmä esitetyn voidaan päätellä, perusteella Edellä että osapuolet saavat suuren osuuden nestepakkauskartongin markkinoista. Vain rajoitettua kilpailua tulee esiinty- mään. Kysyntäpuoli on kuitenkin yhtä keskittynyt kuin tarjontapuoli, ja tärkeimpien ostajien, erityisesti Tetra Pakin, tasapainottava ostovoima merkitsee sitä, että toimenpide ei johda määräävään aseman syntymiseen tai nestepakkauskartongin markkinoilla. vahvistumiseen asiakkailta veloitettavien räiset korotukset eivät ole pienempiä kuin pienem- miltä asiakkailta veloitettavien hintojen korotukset. Suurimmilta hintojen prosenttimääräiset alennukset eivät myöskään ole suurempia kuin pienemmiltä asiakkailta veloitettavien hintojen prosenttimääräiset alennukset. Poikkeukset tästä säännöstä ovat mahdollisia tiettyjen rajojen tekijät kuten sisällä ja myös silloin, kun erityiset objektiiviset eroihin suurimpien ja pienempien asiakkaiden maksaman hinnan prosenttimääräisessä korotuksessa tai alen- nuksessa. Osapuolet ilmoittavat komissiolle sellaisista prosenttimääräisten hinnankorotusten tai -alennusten eroista, jotka eivät ole sallittujen rajojen sisällä tai oikeutettuja objektiivisten kustannuserojen perus- teella. Riippumaton tilintarkastaja, jota sitoo tiukka velvoite luottamuksellisuudesta, tarkastaa hintasuoja- järjestelmän vuosittain. kustannuserot oikeuttavat b) Kun yksi tai useampi tekevät jalostaja tai valmistaja yhtei- sössä hakee nestepakkauskartongille tullivapaata kiin- tiötä, osapuolet sitoumuksensa mukaan kaiken mahdollisen helpottaakseen tällaisen kiintiön myöntämistä tällaista kiintiötä. toimittaneet Suomen ja Lisäksi osapuolet ovat Ruotsin hallitusten kirjeet, joiden mukaan Suomen ja Ruotsin hallitukset eivät vastustaisi tällaisen kiintiön myöntämistä. vastusta eivätkä c) Ensolla on jonkin verran yhteistä jalostustoimintaa Elopakin kanssa Lahdessa, Suomessa. Enso on sitou- tunut myymään kaikki osuutensa tästä toiminnasta Elopakille. Myynti poistaisi kaikki huolet siitä, että tämä yhteys pienentäisi Elopakin tasapainottavaa ostovoimaa. Jos Elopak ja Enso eivät pääse sopimuk- seen myynnistä, Enso on sitoutunut olemaan jatka- voimassaolon sopimusta matta päätyttyä. toiminnot tapauksessa myydään Elopakille Elopakin ja Enson välisen sopi- muksen ehtojen mukaisesti. nykyistä Siinä nämä sen VI PÄÄTELMÄ 102) Yhteenvetona voidaan todeta, että ilmoitettu toimenpide luo eikä vahvista millään markkinoilla määräävää ei asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi merkittävästi yhteismarkkinoilla tai niiden huomattavalla osalla. Sen vuoksi toimenpide soveltuu yhteismarkki- noille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Osapuolten antamat sitoumukset ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 101) Komissio panee merkille, että vastauksena väitetiedok- sitou- siantoon osapuolet ovat esittäneet mukset: seuraavat hintasuojajärjestelmän a) Osapuolet ovat sitoutuneet tarjoamaan pienemmille asiakkaille vuoden ajaksi sulautuman toteuttamisesta. Osapuolet ovat erityisesti sitoutuneet siihen, että suurimmilta asiak- kailta veloitettaviin hintoihin tehtävät prosenttimää- viiden 1 artikla Julistetaan osapuolten 18 päivänä kesäkuuta 1998 ilmoittama keskittymä, joka koskee Stora Kopparbergs Bergslags AB:n ja Enso Oyj:n täydellistä sulautumista, yhteismarkkinoille ja ETA- sopimuksen toimintaan soveltuvaksi. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254/21 2 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraaville: Enso Oyj Kanavaranta 1 FIN-00160 Helsinki Stora Kopparbergs Bergslags AB Group Head Office S-79180 Falun Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3722/98 del Antonios TRAKATELLIS a la Comisión. Seguridad nuclear y estrategia previa a la adhesión de Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
Euratom loan
accession to the European Union
nuclear safety
radioactive waste
security of supply
waste management

formats: html pdf print

text: 21. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 142/147 1. 2. ¿A qué medidas concretas se hace referencia con ello, y a cuánto ascienden los incrementos? ¿Quién se servirá de estos recursos adicionales? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisión (5 de enero de 1999) La Comisión considera que este asunto no es de su competencia. (1999/C 142/195) PREGUNTA ESCRITA E-3718/98 de Angela Sierra González (GUE/NGL) a la Comisión (11 de diciembre de 1998) Asunto: Chabolas en la ciudad de Las Palmas de Gran Canaria (Canarias, España) En el municipio de Las Palmas de Gran Canaria (Canarias) se están ejecutando las obras de remodelación urbanística para la realización del «Parque marítimo de Las Canteras − El Confital», que es financiado con fondos comunitarios, a través del Programa Operativo de Medio Ambiente Local (POMAL). Para la realización de las citadas obras, se está procediendo a la expropiación de los terrenos donde mantienen su residencia numerosos ciudadanos en situación de exclusión social. Sin embargo, esta actuación no contempla la posibilidad de realojar a este colectivo en viviendas alternativas, y la compensación económica recibida por la citada expropiación a duras penas puede compensar la pérdida de su domicilio habitual. ¿Tiene conocimiento la Comisión de estos hechos? ¿Considera necesario la Comisión que los programas de actuación urbanística que afectan a colectivos con graves dificultades sociales como los expuestos contemplen de forma prioritaria el atendimiento a éstos, evitando reproducir situaciones de marginación social como las de las infraviviendas? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisión (18 de enero de 1999) La Comisión está recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicará en el plazo más breve posible. (1999/C 142/196) PREGUNTA ESCRITA P-3722/98 de Antonios Trakatellis (PPE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Seguridad nuclear y estrategia previa a la adhesión de Bulgaria El informe de la Comisión sobre la evolución de la adhesión de Bulgaria señala que las prioridades a corto plazo en el sector de la energía son insuficientes, y que el desarrollo estratégico del sector energético no responde a las necesidades reales. Pese a los compromisos adquiridos por Bulgaria en el marco del Acuerdo de asociación con la UE y de la cuenta «seguridad nuclear», en la que participa la Comunidad como donante, el Gobierno búlgaro no parece estar dispuesto a interrumpir el funcionamiento de los cuatro reactores nucleares de Kozlodui (1-4) que no sólo son los más peligrosos, sino que no pueden remodelarse con un coste razonable


title: WRITTEN QUESTION No. 3497/98 by Helwin PETER Planned factory outlet mall in Zweibrücken

eurovoc_concepts:
EU control
Germany
State aid
control of State aid
economic conversion
fraud
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: 11. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 289/53 Ofta tas emellertid full hänsyn till miljöaspekten, även om detta tar sig lite olika uttryck från fall till fall. Exempelvis har under 1997 och 1998 betydande miljöinsatser gjorts i sådana viktiga förslag som Agenda 2000 (2) där miljöfrågorna integrerats i själva förslagen. Detta förklaras närmare i motiveringarna till dessa viktiga förslag. För att systemet skall fungera bättre håller kommissionen för närvarande på att se över sina interna förfaranden. Större vikt kommer att fästas vid + att på ett tidigare stadium inleda en politisk dialog mellan olika tjänstegrenar för att fastställa inom vilka områden det finns beröringspunkter med miljöfrågorna, + att systematiskt genomföra och vidareutveckla den kontroll som ingår i kommissionens interna handbok, av metoder för att identifiera områden av miljöintresse och fastställa bedömningskriterier, + att vidareutveckla personalutbildningen vad gäller miljökonsekvensbedömningar vid de tjänsteställen där de politiska handlingsprogrammen utarbetas, + att en systematisk övervakning och kontroll sker, både från generalsekretariatets och miljödirektoratets sida, + att miljödirektoratet avsätter en betydligt större del av sin personal för att handha integrationsfrågor. Denna översyn kommer att slutföras i slutet av året och väntas säkerställa ett effektivare och mer systematiskt tillvägagångssätt i samband med genomförandet av 1999 års arbetsprogram. Samtidigt som kommissionen avlägger rapport om de framsteg som gjorts i hela integrationsprocessen kommer den också att redogöra för hur arbetet med de interna integrationsåtgärderna fortskrider. (1) (2) KOM(98) 333 slutlig. KOM(97) 2000 slutlig. (1999/C 289/070) SKRIFTLIG FRÅGA E-3497/98 från Helwin Peter (PSE) till kommissionen (25 november 1998) Angående: Planerad butiksby i Zweibrücken I sitt svar på min skriftliga fråga E-1408/98 (1) meddelade kommissionen att man bett Förbundsrepubliken Tysklands regering om ytterligare information i ärendet. Jag vill nu be er meddela om denna information under tiden lämnats och om ärendet därmed kan avgöras, respektive vilket beslut som fattats. (1) EGT C 402, 22. 12. 1998, s. 128. Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (15 december 1998) Den information från den tyska regeringen som nämns i svaret på parlamentsledamotens skriftliga fråga E-1408/98 har inkommit till kommissionen. Eftersom denna information inte var tillräcklig för att kunna göra en slutlig bedömning, särskilt med avseende på om det föreligger ett stöd och om detta i så fall är förenligt med den gemensamma marknaden, genomfördes i slutet av oktober 1998 en inspektion på ort och ställe tillsammans med de ansvariga myndigheterna på förbunds- och delstatsnivå. Mot bakgrund av de muntliga argument som framfördes vid detta tillfälle förefaller ärendet vara klart för beslut. Så snart de tyska myndigheterna skickat in ett skriftligt underlag till stöd för sin muntliga argumentation kommer kommis- sionen genom en skrivelse att underrätta den klagande om bedömningen i ärendet


title: WRITTEN QUESTION No. 3516/98 by Amedeo AMADEO Health problems affecting trade in bovine animals and swine

eurovoc_concepts:
agricultural trade
cattle
database
fresh meat
health control
intra-EU trade
labelling
live animal
meat product
swine

text: C 289/54 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 11. 10. 1999 (1999/C 289/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3510/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonta ja tarkastukset Komissio on antanut tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonnasta ja tarkastuksista (KOM(98) 0032 lopull. ). Maailman kauppajärjestössä on käyty neuvotteluja vapaan kansainvälisen tavaravaihdon tasapainottamisesta mm. kansanterveydellisistä ja turvallisuussyistä. Voisiko komissio edellä mainittuihin seikkoihin liittyen pyrkiä kaikin keinoin siihen, että unioni pitäisi kiinni valvontapolitiikastaan ja että se hyväksyttäisiin kansainvälisesti, jotta näin voitaisiin torjua kaupan vapauttamisesta elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla aiheutuvia ongelmia? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1998) Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se tekee kaikkensa pitääkseen kiinni yhteisön valvontapolitiikasta elintarviketurvallisuuden ja -hygienian sekä eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun aloilla. Tämä tapahtuu erityisesti vahvistamalla elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston toteuttamia tarkastuksia ja valvonta- käyntejä yhteisön ulkopuolisissa maissa ja yhteisön jäsenvaltioissa. Lisäksi komissio työskentelee saadakseen tämän valvontapolitiikan hyväksytyksi kaikissa asian parissa toimivissa kansainvälisissä elimissä. Yhteisön edustajana Maailman kauppajärjestön terveys- ja kasvinsuojelukomiteassa komissio esittelee, selittää ja puolustaa kansainvälisellä areenalla yhteisön elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikkaa. Tässä toiminnassaan komissio pyrkii pitämään yllä korkeaa suojelun tasoa ja vähentämään samalla minimiin kansainväliseen kaupankäyntiin kohdistuvat rajoittavat vaikutukset. (1999/C 289/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3516/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Eläinten terveys / nautaeläinten ja sikojen kauppa Ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta (KOM(98) 0081 lopull. / 89/0052 COD) (1) liittyen on korostettava, että vaikka kannattaa tukea komission suunnitelmaa, jonka tarkoituksena on tietokantajärjestelmän toteuttaminen, on syytä tuoda esiin, että olemassa oleva tietokanta ei ole vielä toimiva. Nämä puutteet eivät tietenkään auta palauttamaan uskottavuutta ja kuluttajien luottamusta. Edellä mainitun huomioon ottaen, voisiko Euroopan komissio esittää raportin täytäntöönpanosta koko yhteisön alueella? (1) EYVL C 100, 2. 4. 1998, s. 23. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) 820/97 (1) 5 artiklassa säädetään, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, ja ne sisältävät tästä päivämäärästä alkaen kaikki vaadittavat tiedot direktiivin 64/432/ETY mukaisesti”. Jäsenvaltioiden viranomaiset valmistelevat parhaillaan tarvittavia välineitä edellä mainitun velvoitteen täyttämiseksi. Jäsenvaltioiden tilanteiden välillä on siis tällä hetkellä eroja. Komissio on ”ATK-pohjaisten käyttökunnossa tietokantojen oltava täysin että on


title: WRITTEN QUESTION No. 3489/98 by Carlos ROBLES PIQUER to the Commission. Formation of the 'African Democratic Congress' in Lausanne

eurovoc_concepts:
Congo
Rwanda
Uganda
conference proceedings
democratisation
ethnic conflict
humanitarian aid
rule of law
settlement of disputes
the EU's international role

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3481/98 by Jens-Peter BONDE Transport of animals

eurovoc_concepts:
European standard
animal welfare
live animal
transport of animals
transport regulations

text: 12. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 325/11 Komissio ei voinut vuonna 1998 toteuttaa vertailevaa tutkimusta harvinaisten sairauksien tilanteesta jäsenvaltioissa, sillä budjettivallan käyttäjä esti budjettikohdan B3-4304 (terveys ja hyvinvointi) toteuttamisen harvinaisia sairauksia koskevien valmistelevien toimien osalta. (1) KOM(97) 225 lopullinen. (1999/C 325/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3481/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Eläinkuljetukset Komissio on esittänyt neuvostolle joitakin muutosehdotuksia, joiden mukaan elävien kotieläinten kuljetus saisi kestää 24 tuntia, kun se nykyisten sääntöjen mukaan saa kestää 8 tuntia. Näin pitkät kuljetusajat eivät ole tarpeen, koska on paljon mahdollisuuksia välttää niitä ja koska kotieläimet kestävät kuljetuksia nykyään huonommin kuin aikaisemmin, jolloin ne saivat enemmän liikuntaa. Pitkät kuljetusajat eivät ole oikeutettuja, olipa kyse sitten tuotantoon tarkoitetuista eläimistä tai siitoseläimistä. Keinosiemennyksiin tarkoitettu pakastettu siemenneste ja pakastetut munasolut ovat vaihtoehto elävien siitoseläinten kuljetukselle. Häkkika- noilla on niin hauraat luut, ettei niitä ylipäänsä voi siirtää, ilman että niiltä murtuisivat jalat tai siivet. Kytkyeessä olevat emakot eivät myöskään pysty liikkumaan hyvin. Hevoset, siat ja vasikat stressaantuvat kuljetusten aikana. Koska eläinten säilytystiloista maksettavat maksut ovat korkeita, hyödynnetään tilaa maksimaalisesti, ja eläimillä on siten hyvin vähän liikkumatilaa. Sallittuja kuljetusaikoja on tämän vuoksi lyhennettävä, jottei eläimille aiheutettaisi tarpeettomia kärsimyksiä. Tekniset mahdollisuudet eläinten teuras- tamiseen maatiloilla ovat olemassa, ja tavoitteena on oltava, että elävien eläinten kuljetukset lopetetaan kokonaan. Miten komissio perustelee tätä elävien eläinten kuljetusaikoja koskevaa muutosta ja aikooko se pyrkiä täysin lakkauttamaan elävien eläinten kuljetukset? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komission laatimat ehdotukset neuvostolle perustuvat tieteellisiin tutkimuksiin. Teuraaksi kuljetettavien eläinten tarpeet eivät periaatteessa eroa esimerkiksi siitos- tai lihotuseläinten tarpeista. Tutkimustiedot eivät anna aihetta teuraseläinten kuljetetusten kieltämiseen. Tärkeintä on varmistaa, että kuljetusolot vastaavat eläinten tarpeita. Yhteisön nykyiset säännöt parantavat eläinten hyvinvointia, mikäli niitä noudatetaan asianmukaisesti. Eläinten yleinen teurastus maatiloilla ei ole sallittua eläinten hyvinvointiin, eläinten terveyteen ja kansan- terveyteen liittyvistä syistä. Tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon erityislaitteiden ja -tilojen tarve sekä eläinten teurastukseen osallistuvien henkilöiden ammattitaito. Komissio on samaa mieltä siitä, että elävien eläinten kuljetukselle on muita vaihtoehtoja, kuten lihan, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kuljetus. Niistä on annettu yhteisön säädökset. (1999/C 325/013) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3483/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Teollisuutta koskevan toimintaohjelman eteneminen (25. marraskuuta 1998) Kreikalle suunnattuun toiseen yhteisön tukikehykseen sisältyy toimintaohjelma nimeltä ”Teollisuus”, jonka tavoitteena on yritysten kilpailukyvyn jatkuva parantaminen ja keskinäisesti hyödyttävän suhteen luominen


title: QUESTION ECRITE no 3497/98 de Helwin PETER Projet de construction d'un centre de magasins d'usine à Zweibrücken

text: 11. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 289/53 Dans de nombreux cas, cependant, la dimension environnementale est pleinement prise en considération, même si les modalités précises de présentation peuvent varier d’un cas à l’autre. En 1997 et 1998 par exemple, des propositions importantes telles que l’«agenda 2000» (2), où les aspects environnementaux sont intégrées dans les propositions proprement dites, ont bénéficié d’une contribution environnementale importante; l’exposé des motifs de ces propositions essentielles explique d’ailleurs cette intégration. Pour rendre plus efficace le fonctionnement du système, la Commission est occupée à réexaminer ses procédures internes afin d’accorder une plus grande attention aux mesures suivantes:. instaurer à un stade plus précoce un dialogue entre les services pour déterminer dans quels domaines des politiques menées il convient de tenir compte des aspects environnementaux;. utiliser systématiquement et continuer à développer la procédure d’examen prévue dans le manuel des procédures interne de la Commission afin de faciliter l’identification des secteurs présentant un intérêt sous l’angle environnemental et l’élaboration des critères d’évaluation;. continuer à améliorer la formation dans le domaine de l’évaluation environnementale qui est dispensée au personnel des services chargés de l’élaboration des politiques;. assurer une surveillance et un contrôle systématiques par le secrétariat général et par la direction générale de l’environnement;. augmenter le nombre de collaborateurs de la direction générale de l’environnement s’occupant des questions d’intégration des aspects environnementaux. Cet examen devrait être terminé pour la fin de l’année afin que la mise en œuvre du programme de travail de 1999 soit plus efficace et systématique. La Commission rendra compte des progrès réalisés en ce qui concerne les mesures d’intégration internes dans le cadre de ses rapports sur l’évolution du processus global d’intégration. (1) COM(98) 333 final. (2) COM(97) 2000 final. (1999/C 289/070) QUESTION ÉCRITE E-3497/98 posée par Helwin Peter (PSE) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Projet de construction d’un centre de magasins d’usine à Zweibrücken Dans sa réponse à la question écrite E-1408/98 (1) posée par le même auteur, la Commission a fait savoir qu’elle avait demandé des informations supplémentaires sur cette affaire auprès du gouvernement fédéral allemand. Ces informations sont-elles entre-temps parvenues, la décision est-elle proche et, dans l’affirmative, quelle est cette décision? (1) JO C 402 du 22. 12. 1998, p. 128. Réponse donnée par M. Van Miert au nom de la Commission (15 décembre 1998) La Commission a reçu du gouvernement allemand les renseignements mentionnés dans la réponse à la question écrite E-1408/98 de l’Honorable Parlementaire. Toutefois, étant donné que les documents fournis n’étaient pas encore suffisants pour porter une appréciation définitive, en particulier sur le point de savoir si l’on est en présence d’une aide et, dans l’affirmative, si celle-ci est compatible avec le marché commun, une vérification a eu lieu sur place avec les autorités compétentes au niveau fédéral et du Land à la fin du mois d’octobre 1998. Les arguments présentés oralement à cette occasion semblent devoir permettre l’adoption prochaine d’une décision dans cette affaire. Dès que les autorités allemandes auront fourni des documents écrits à l’appui de leurs déclarations, la Commission adressera une lettre aux plaignants pour les informer des conclusions de son appréciation


title: Reglamento (CE) n° 2529/98 de la Comisión de 25 de noviembre de 1998 por el que se fijan los derechos de importación en el sector del arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 26. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 317/21 REGLAMENTO (CE) No 2529/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 25 de noviembre de 1998 por el que se fijan los derechos de importaci(cid:155)n en el sector del arroz LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del arroz (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1503/96 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de julio de 1996, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo en lo referente a los derechos de importaci(cid:155)n en el sector del arroz (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1403/97 (4), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 4, Considerando que el art(cid:146)culo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95 establece la percepci(cid:155)n de los derechos del arancel aduanero com(cid:156)n con motivo de la importaci(cid:155)n de los productos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del citado Reglamento; que, no obstante, el derecho de importaci(cid:155)n para los productos indicados en el apartado 2 de dicho art(cid:146)culo es igual al precio de intervenci(cid:155)n v(cid:145)lido para estos productos en el momento de su importaci(cid:155)n, incre- mentado en un porcentaje seg(cid:156)n se trate de arroz descas- carillado o blanqueado, y reducido en el precio de impor- taci(cid:155)n, siempre que el derecho no sobrepase los tipos de los derechos del arancel aduanero com(cid:156)n; Considerando que, en virtud de lo establecido en el apar- tado 3 del art(cid:146)culo 12 del Reglamento (CE) no 3072/95, los precios de importaci(cid:155)n cif se calculan tomando como base los precios representativos para el producto de que se trate en el mercado mundial o en el mercado comunitario de importaci(cid:155)n del producto; Considerando que el Reglamento (CE) no 1503/96 esta- blece las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 3072/95 en lo que respecta a los derechos de importa- ci(cid:155)n en el sector del arroz; Considerando que los derechos de importaci(cid:155)n son apli- cables hasta la entrada en vigor de otros nuevos; que si no se dispone de tambi(cid:130)n permanecen vigentes ninguna cotizaci(cid:155)n en las fuentes de referencia a que se refiere el art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 1503/96 durante las dos semanas anteriores a la siguiente fijaci(cid:155)n peri(cid:155)dica; Considerando que, para permitir el funcionamiento normal del r(cid:130)gimen de derechos por importaci(cid:155)n, es necesario utilizar para el c(cid:145)lculo de estos (cid:156)ltimos los tipos de mercado registrados durante un per(cid:146)odo de referencia; Considerando que la aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 1503/96 conduce a fijar los derechos de importaci(cid:155)n conforme a los anexos del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En el anexo I del presente Reglamento se establecen, sobre la base de los datos recogidos en el anexo II, los derechos de importaci(cid:155)n del sector del arroz mencionados en los apartados 1 y 2 del art(cid:146)culo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 26 de noviembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de noviembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 189 de 30. 7. 1996, p. 71. (4) DO L 194 de 23. 7. 1997, p. 2. L 317/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 11. 98 ANEXO I Derechos de importaci(cid:155)n aplicables al arroz y al arroz partido C(cid:155)digo NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Terceros pa(cid:146)ses (excepto ACP y Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 252,02 252,02 252,02 252,31 252,02 252,02 252,02 252,31 462,39 462,39 462,39 (7) 462,39 462,39 462,39 (7) 462,39 462,39 462,39 (7) 462,39 462,39 462,39 (7) (7) ACP (1) (2) (3) 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,87 83,87 83,87 83,97 83,87 83,87 83,87 83,97 149,44 149,44 149,44 160,51 149,44 149,44 149,44 160,51 149,44 149,44 149,44 160,51 149,44 149,44 149,44 160,51 49,58 Derecho de importaci(cid:155)n (5) Bangladesh (4) Basmati India y Pakist(cid:145)n (6) Egipto (8) (en ecus/t) 2,31 2,31 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,67 121,67 121,67 121,82 121,67 121,67 121,67 121,82 216,29 216,29 216,29 232,09 216,29 216,29 216,29 232,09 216,29 216,29 216,29 232,09 216,29 216,29 216,29 232,09 72,38 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 189,02 189,02 189,02 189,23 189,02 189,02 189,02 189,23 346,79 346,79 346,79 370,50 346,79 346,79 346,79 370,50 346,79 346,79 346,79 370,50 346,79 346,79 346,79 370,50 114,00 (1) El derecho por las importaciones de arroz originario de los Estados de (cid:214)frica, del Caribe y del Pac(cid:146)fico se aplicar(cid:145) con arreglo al r(cid:130)gimen establecido en los Reglamentos (CE) no 1706/98 del Consejo (DO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12) y, (CE) no 2603/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 22), modificado. (2) Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1706/98, los derechos de importaci(cid:155)n no se aplicar(cid:145)n a los productos originarios de los Estados de (cid:214)frica, del Caribe y del Pac(cid:146)fico e importados directamente en el departamento de ultramar de la Reuni(cid:155)n. (3) El derecho por la importaci(cid:155)n de arroz en el departamento de ultramar de la Reuni(cid:155)n se establece en el apartado 3 del art(cid:146)culo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95. (4) El derecho por las importaciones de arroz, excepto las de arroz partido (c(cid:155)digo NC 1006 40 00), originarias de Bangladesh se aplicar(cid:145) con arreglo al r(cid:130)gimen establecido en los Reglamentos (CEE) no 3491/90 del Consejo (DO L 337 de 4. 12. 1990, p. 1) y (CEE) no 862/91 de la Comisi(cid:155)n (DO L 88 de 9. 4. 1991, p. 7), modificado. (5) La importaci(cid:155)n de productos originarios de los PTU quedar(cid:145) exenta de derechos de importaci(cid:155)n, de conformidad con dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 101 de la Decisi(cid:155)n 91/482/CEE del Consejo (DO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1) modificada. (6) El arroz sin c(cid:145)scara de la variedad Basmati originario de la India y de Pakist(cid:145)n ser(cid:145) objeto de una reducci(cid:155)n de 250 ecus/t [art(cid:146)culo 4 bis del Reglamento (CE) no 1503/96, modificado]. (7) Derecho de aduana fijado en el arancel aduanero com(cid:156)n. (8) El derecho por las importaciones de arroz originario y procedente de Egipto se aplicar(cid:145) con arreglo al r(cid:130)gimen establecido en los Reglamentos (CE) no 2184/96 del Consejo (DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 1) y (CE) no 196/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 31 de 1. 2. 1997, p. 53). 26. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 317/23 ANEXO II C(cid:145)lculo de los derechos de importaci(cid:155)n del sector del arroz Paddy Arroz partido Descascarillado Blanco Descascarillado Blanco Tipo (cid:237)ndica Tipo Jap(cid:155)nica 1. Derecho de importaci(cid:155)n (ecus/t) (1) 252,31 494,00 252,02 462,39 2. Elementos de c(cid:145)lculo: a) Precio cif Arag (ecus/t) b) Precio fob (ecus/t) c) Fletes mar(cid:146)timos (ecus/t) d) Fuente — — — — 316,31 278,18 341,87 381,06 — — — — 315,74 354,93 26,13 26,13 USDA USDA Operadores Operadores (1) — — — — (1) Derecho de aduana fijado en el arancel aduanero com(cid:156)n