title: PREGUNTA ESCRITA n. 3532/98 del Konstantinos HATZIDAKIS a la Comisión. Incumplimiento por parte de Grecia de la directiva comunitaria sobre prestación de servicios de telecomunicaciones

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
satellite communications
waveband

text: C 182/94 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 6. 1999 (1999/C 182/125) PREGUNTA ESCRITA E-3532/98 de Konstantinos Hatzidakis (PPE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Incumplimiento por parte de Grecia de la directiva comunitaria sobre prestación de servicios de telecomunicaciones La Comisión Europea ha pedido reiteradamente al Gobierno griego que trasponga a la legislación nacional la Directiva 90/388/CEE (1), modificada por la Directiva 94/46/CEE (2), relativa a la supresión de todas las medidas y disposiciones relacionadas con derechos especiales y exclusivos de prestación de servicios de telecomunicaciones en cualquier sector. De conformidad con dichas Directivas, confirmación a más tardar en agosto de 1995. los Estados miembros están obligados a presentar la debida Hasta ahora Grecia no ha tomado medida alguna para permitir que otras empresas u operadores, aparte del Organismo Nacional de Telecomunicaciones (OTE), presten dichos servicios en el territorio nacional. Visto lo cual, ¿puede decir la Comisión si ha pedido o piensa pedir explicaciones sobre esta cuestión al Gobierno griego y si piensa recurrir, y en qué medida, al artículo 169, relativo al recurso ante el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas en caso de incumplimiento por parte del Estado griego? (1) DO L 192 de 24. 7. 1990, p. 10. (2) DO L 268 de 19. 10. 1994, p. 15. Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisión (14 de enero de 1999) La Comisión es consciente de que Grecia no ha cumplido con su obligación de transponer plenamente el párrafo 1 del apartado 2 del artículo 2 de la Directiva 90/388/CEE, modificada por la Directiva 94/46/CE, sobre suministro de servicios de comunicaciones por satélite y servicios de redes por satélite, o no ha aplicado en la práctica las medidas correspondientes. Por tanto, la Comisión envió una advertencia formal a las autoridades griegas el 15 de mayo de 1998. Las autoridades griegas contestaron por carta de 2 de julio de 1998, en la que se informa a la Comisión de la adopción de las decisiones ministeriales no 61646/98, 61647/98 y 62087/98. Estas decisiones se refieren a las tarifas para el uso de las frecuencias de radio, a la autorización de los servicios por satélite y a la concesión de frecuencias. Una comunicación posterior de las autoridades griegas, de 20 de octubre de 1998, declaró que existen ya tres solicitudes pendientes ante la Comisión Nacional de Telecomunicaciones (EET). Esta comisión deberá considerar las solicitudes una vez finalizado el marco regulador pertinente. Falta aún una decisión ministerial que establezca las condiciones y procedimientos para el suministro de comunicaciones personales móviles por satélites. Dado que hasta ahora no se ha concedido ninguna autorización de suministro de servicios por satélite en Grecia en virtud de las medidas notificadas, la Comisión estudia actualmente la posibilidad de adoptar un dictamen motivado de conformidad con el artículo 169 del Tratado CE. Si se emite este dictamen motivado, la Comisión pedirá a Grecia que tome las medidas necesarias para su cumplimiento. Y si Grecia sigue sin autorizar el suministro de servicios por satélite, entonces el caso podría llevarse al Tribunal de Justicia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3727/98 af Jan ANDERSSON til Kommissionen. Social dumping som eventuel årsag til Ericson- koncernens flytning af produktionsvirksomhed fra Norrköping til Skotland

eurovoc_concepts:
EC Directive
Scotland
United Kingdom
single market
social rights
subcontracting
transfer of businesses
working time

formats: html pdf print

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/149 Kommissionen tillægger det høj prioritet, at nukleare reaktorer, både i Bulgarien og andre ansøgerlande, som ikke kan opgraderes til et internationalt accepterede sikkerhedsnormer til en rimelig pris, lukkes så hurtigt som muligt. Kommissionen vil i samarbejde med NSA-bidragsyderne træffe en række andre initiativer for at nå frem til en tilfredsstillende løsning med sine partnere i førtiltrædelsesprocessen, hvilket vil gavne den nukleare sikkerhed i Europa. (1) KOM(97) 2000 endelig udg. (1999/C 142/197) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3727/98 af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Social dumping som eventuel årsag til Ericson-koncernens flytning af produktionsvirksomhed fra Norrköping til Skotland I debatten efter Ericson-koncernens beslutning om at flytte visse dele af produktionsvirksomheden fra Norrköping til Skotland er der fremkommet oplysninger om, at denne flytning omkostningsmæssigt kunne begrundes med de ringere sociale rettigheder for arbejdstagere på de skotske fabrikker og bl. a. i spørgsmål om overholdelsen af arbejdstidsbestemmelserne. Generelt bør det være i Kommissionens interesse, at social dumping bekæmpes for således at hindre urimelige konkurrencevilkår i det indre marked. På denne baggrund bedes Kommissionen oplyse følgende: Har Kommissionen undersøgt, eller agter den at undersøge, om social dumping er den dybereliggende årsag til Ericson-koncernens flytning af produktionsvirksomhed fra Norrköping til Skotland, og vil Kommissionen redegøre for, hvad den vil gøre for at hindre, at uensartet anvendelse af arbejdstids- direktivet medvirker til urimelige konkurrencevilkår mellem medlemslandene? (1999/C 142/198) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3728/98 af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Nødvendigheden af nyvurdering af arbejdstidsdirektivet Foranlediget af Ericson-koncernens beslutning om at flytte produktionen af kreditkort til Skotland og dermed indstille produktionsvirksomheden i Norrköping er der opstået en debat om, hvorvidt den britiske gennemførelse af direktiv 93/104/EF (1) om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejds- tiden kan medvirke til social dumping. Med hensyn til Ericson-koncernens beslutning om at flytte produktionsvirksomhed til Skotland lader det til, at de tidligere undtagelser indrømmet britiske regeringer fra direktivets anvendelse, direkte har medvirket til Ericson-koncernens beslutning om at indstille produktionsvirksomheden i Norrköping og i stedet gøre brug af en underleverandør i Skotland, hvor der anvendes den britiske metode til gennemførelse af arbejdstidsdirektivet. Alt i alt kan disse spørgsmål ikke andet end ses som et eksempel på social dumping, og Kommissionen bedes derfor oplyse følgende: Er der efter Kommissionens opfattelse behov for snarest at tage de britiske undtagelser fra arbejdstids- direktivet op til fornyet overvejelse for at hindre tilfælde af social dumping på linje med det, der er sket ved Ericson-koncernens flytning af produktionsvirksomhed til Skotland, og agter Kommissionen i bekræftende fald at fremskynde sin nyvurdering af de britiske undtagelser fra arbejdstidsdirektivet, således at en sådan nyvurdering kan ske inden år 2003? (1) EFT L 307 af 13. 12. 1993, s. 18


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3507/98 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Στατιστικό πρόγραμμα της Κοινότητας

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
EU statistics
OSCE
economic and social cohesion

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3539/98 von den Abgeordneten Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS Projekt einer Talsperre in Castrovido (Palacios de la Peña, Burgos - Spanien)

eurovoc_concepts:
Castile-Leon
access to information
administrative transparency
engineering structure
environmental impact
environmental protection
impact study
mountain region
project evaluation
public works


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3486/98 del Robin TEVERSON a la Comisión. Normas para la producción de carne

eurovoc_concepts:
United Kingdom
beef
fresh meat
harmonisation of standards
health legislation
import
intra-EU trade
pigmeat
production
third country

text: C 207/76 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 7. 1999 ayuda alimentaria y del apoyo a la rehabilitación agrícola, también ha entregado durante el mismo período más de 24 millones de euros para salud pública, higiene y apoyo alimentario de emergencia. La Comisión está reflexionando actualmente sobre las modalidades de una posible ayuda alimentaria y de un programa agrícola de rehabilitación para la RPDC en 1999. No se ha tomado todavía ninguna decisión final. Dado que la escasez se debe principalmente a causas estructurales (resultado de las políticas agrícolas y, en general, económicas de la RPDC), la Comisión considera que para que su ayuda sea eficaz y duradera habrá que completarla con adaptaciones políticas por parte de las autoridades de la RPDC destinadas a modernizar las prácticas agrícolas y empezar a aplicar iniciativas más orientadas hacia el mercado y de mayor alcance. (1999/C 207/099) PREGUNTA ESCRITA E-3485/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Composición de los directivos del Banco Central Europeo ¿Puede decir la Comisión cuántos funcionarios de nacionalidad griega trabajan en el Banco Central Europeo, qué cargos ocupan exactamente y cuál es el número total, desglosado por nacionalidades, de empleados de este nuevo organismo, cuyos dirigentes deberán ser nombrados, evidentemente, con transparencia, imparcialidad y pleno respeto del principio de representación justa y proporcional de funcionarios de todos los países de la UE? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisión (8 de febrero de 1999) La Comisión no competencia para tratar la pregunta de Su Señoría, que debe dirigirse a la institución concernida. (1999/C 207/100) PREGUNTA ESCRITA E-3486/98 de Robin Teverson (ELDR) a la Comisión (25 de noviembre de 1998) Asunto: Normas para la producción de carne ¿Qué propuestas piensa presentar la Comisión para asegurarse de que las normas de producción de carne en el Reino Unido se apliquen a la carne importada de países no pertenecientes a la Unión Europea? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (11 de enero de 1999) La armonización de las normas de producción de carne en la Comunidad se efectuó mediante la Directiva 91/ 497/CEE del Consejo, de 29 de julio de 1991, por la que se modifica y codifica la Directiva 64/433/CEE relativa a problemas sanitarios en materia de intercambios intracomunitarios de carne fresca para ampliarla a la producción y comercialización de carnes frescas (1). Los requisitos comunitarios para la importación de carne fresca de terceros países se establecieron en la Directiva 72/462/CEE, de 12 de diciembre de 1972, relativa a problemas sanitarios y de policía sanitaria en las importaciones de animales de las especies bovina y porcina y de carnes frescas procedentes de terceros países (2). Esta Directiva exige que las importaciones de carne se ajusten a los requisitos comunitarios. (1) DO L 268 de 24. 9. 1991. (2) DO L 302 de 31. 12. 1972


title: WRITTEN QUESTION No. 3541/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS to the Commission. ERDF assistance for the projected forestry biomass incinerator power-station at Salinas de Pisuerga (Palencia, Spain)

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Spain
biomass
power plant
waste incineration

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/85 (1999/C 207/112) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3541/98 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: EAKR:n tuki metsän biomassaa polttoaineena käyttävälle lämpövoimalaitokselle Salinas de Pisuergassa (Palencia, Espanja) Komission jäsen Papoutsis vastasi 5. lokakuuta 1998 kirjalliseen kysymykseen E-2145/98 (1), että metsän biomassaa polttoaineena käyttävälle lämpövoimalaitokselle Salinas de Pisuergassa ei ole myönnetty EAKR:n eikä koheesiorahaston rahoitusta (vastauksen 2 kohta). Kuitenkin Espanjan hallituksen suhteista maan parlamenttiin vastaava valtiosihteeri vastasi 13. huhtikuuta 1998 senaattori Heliodoro Gallegon kysymykseen, että mainitulle hankkeelle on myönnetty EAKR:n tukea 279 902 000 pesetaa sekä muuta tukea valtion yleisestä talousarviosta 119 958 000 pesetaa. Voisiko komission näiden ristiriitaisten vastausten vuoksi toimittaa hallussaan olevat tiedot EAKR:n 1. rahoituksen myöntämisestä lämpövoimalaitokselle, johon valtiosihteerin vastauksessa viitattiin? Eikö komissio katso, että tämä asia on selvitettävä mahdollisimman tarkkaan Euroopan kansalaisten 2. tiedonsaantioikeuden kunnioittamiseksi? (1) EYVL C 135, 14. 5. 1999, s. 23. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) On syytä muistuttaa, että rakennerahastojen ohjelmatyö perustuu toissijaisuusperiaatteeseen. Ohjelmatyön mukaisesti komissio päättää yleisistä suuntaviivoista (yhteisön tukikehykset), joiden perusteella ohjelmat hyväksytään. Täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset valitsevat niiden osana rahoitettavat hankkeet, lukuun ottamatta tietynlaajuisia hankkeita, jotka yksilöidään ohjelmissa erikseen. Komissio tutustuu yksittäi- siin hankkeisiin tarkemmin vasta täytäntöönpanon aikana saadessaan vuotuista edistymistä koskevia kerto- muksia ja osallistuessaan seurantakomiteoiden kokouksiin. Vastaanottaessaan parlamentin jäsenen kirjallisen kysymyksen E-2145/98 (1) komission käytössä ei ollut virallisia tietoja biomassaa polttoaineena käyttävästä lämpövoimalaitoksesta Salinas de Pisuergassa. Komission pyynnöstä Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kyseiselle hankkeelle ei ollut myönnetty rahoi- tusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tämän jälkeen komissio on saanut kyseisiltä viranomaisilta tarkempia tietoja, joiden mukaan teollisuus- ministeriö on sitoutunut myöntämään kyseiselle hankkeelle tukea 400 miljoonaa pesetaa (2,4 miljoonaa ecua). Hankkeen EAKR:sta saama rahoitusosuus olisi 280 miljoonaa pesetaa (1,8 miljoonaa ecua). Yhtään maksua ei ole kuitenkaan vielä suoritettu. (1) EYVL C 135, 14. 5. 1999, s. 23. (1999/C 207/113) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3542/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Metsäpaloissa vaurioituneiden maa-alojen uudelleen metsitys Tänä kesänä Euroopan unionin Välimereen rajoittuvilla seuduilla ja erityisesti Kataloniassa syttyi useita metsäpaloja, joissa tuhoutui yli 27 000 hehtaaria metsää. Metsäpalot aiheuttavat näillä jo muutenkin heikossa asemassa olevilla alueilla, joilla puun tuotanto on usein tärkeä tulonlähde, vakavaa autioitumisen vaaraa ja suuria ekosysteemin vaihteluita


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3516/98 do Deputado Amedeo AMADEO Djurhälsa/handel med nötkreatur och svin

eurovoc_concepts:
agricultural trade
cattle
database
fresh meat
health control
intra-EU trade
labelling
live animal
meat product
swine

text: C 289/54 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 (1999/C 289/071) PERGUNTA ESCRITA E-3510/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Controlos e inspecções alimentares, veterinários e fitossanitários Tendo em conta a Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho e ao Comité Económico e Social sobre as inspecções e controlos alimentares, veterinários e fitossanitários (COM(98) 0032 final); tendo igualmente em conta as negociações decorridas no âmbito da OMC para equilibrar o comércio livre de mercadorias a nível mundial, nomeadamente os aspectos sanitário e da segurança; pode a Comissão envidar os máximos esforços para que seja mantida e aceite pela comunidade internacional a política de controlo da União Europeia, fazendo assim face aos problemas resultantes da liberalização das trocas comerciais nos domínios alimentar, veterinário e fitossanitário? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (22 de Dezembro de 1998) A Comissão pode garantir ao Senhor Deputado que desenvolve os maiores esforços para manter a política comunitária de controlos no domínio da segurança e da higiene alimentar bem como nos sectores veterinários e fitossanitários, nomeadamente mediante o reforço das inspecções e dos controlos realizados pelo Serviço Alimentar e Veterinário em países terceiros e nos Estados-membros. Além disso, esforça-se por fazer aceitar esta política de controlos em todas as instâncias internacionais envolvidas. Assim, na qualidade de porta-voz da Comunidade no Comité das Medidas Sanitárias e Fitossanitárias da Organização Mundial do Comércio, a Comissão apresenta, explica e defende a nível internacional a política sanitária e fitossanitária da Comunidade, com a preocupação de manter um elevado nível de protecção minimizando os impactos restritivos no comércio internacional. (1999/C 289/072) PERGUNTA ESCRITA E-3516/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) à Comissão (25 de Novembro de 1998) Objecto: Fiscalização sanitária em matéria de comércio de animais das espécies bovina e suína Relativamente à proposta de Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 64/432/CEE relativa a problemas de fiscalização sanitária em matéria de comércio intracomunitário de animais das espécies bovina e suína (COM(98) 0081 final ? 98/0052(COD)) (1), salienta-se que é apoiado o projecto da Comissão que visa a aplicação do previsto sistema de informatização, embora a base de dados existente não esteja ainda operacional. Estas lacunas não contribuem certamente para conquistar a credibilidade e a confiança dos consumidores. Posto isto, pode a Comissão apresentar um relatório sobre o estado de aplicação em todo o território comunitário? (1) JO C 100 de 2. 4. 1998, p. 23. Resposta do Comissário Fischler em nome da Comissão (28 de Janeiro de 1999) O artigo 5o do Regulamento (CE) 820/97 do Conselho, de 21 de Abril de 1997, que estabelece um regime de identificação e registo de bovinos e relativo à rotulagem da carne de bovino e dos produtos à base de carne de bovino (1), prevê que «as bases de dados informatizadas deverão estar plenamente operacionais em 31 de Dezembro de 1999 e, a partir dessa data, conterão todos os dados necessários segundo» a Directiva 64/432/CEE. Actualmente, as autoridades dos Estados-membros estão a dotar-se dos instrumentos necessários para cumprir esta obrigação. De momento, portanto, existem discrepâncias entre os Estados-membros. Face às


title: Komission tiedonanto - Työn organisoinnin uudistaminen - Myönteinen lähestymistapa muutokseen

eurovoc_concepts:
competitiveness
employment policy
labour relations
organisation of work
working conditions

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 11. 1998 KOM(1998) 592 lopull. KOMISSION TIEDONANTO Työn organisoinnin uudistaminen - Myönteinen lähestymistapa muutokseen l. JOHDANTO 1. 1. Tiedonannon tarkoitus tiedonannon tarkoituksena on edistää työn organisoinnin Tämän uudistamiseen liittyvää yhteistyökumppanuutta. Siinä kehotetaan Euroopan, kansallisen ja alakohtaisen tason työmarkkinaosapuolia pohtimaan parhaita tapoja, joilla voidaan helpottaa ja täydentää työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvän sopeutumiskykyä koskevan pilarin täytäntöönpanoa ja kehittää toimintapuitteet asianmukaisella tasolla. ja vahvistaa Tiedonanto julkaistaan aikana, jona EU ja jäsenvaltiot ovat paneutuneet talous-, työllisyys- ja yhteiskuntajärjestelmiensä uudistamiseen. Uudistamista kannustetaan makrotalouden tasolla EMU:n kautta, kansallisten työllistämisjärjestelmien tasolla Luxemburgissa sovitun menettelyn kautta ja yritystasolla useiden työn organisoinnin parantamiseen tähtäävien aloitteiden kautta. Suurin vastuu työn organisoinnin uudistamisesta on yrityksillä. Yrityksissä tapahtuva prosessi voi kuitenkin onnistua vain, jos se perustuu työmarkkinaosapuolten kanssa tehtävään läheiseen yhteistyöhön ja jos se toteutetaan talous- ja työllisyyspolitiikan mukaisesti. 1. 2. Vihreä kirja Ehdotettu lähestymistapa perustuu vastineisiin, jotka on saatu vihreästä kirjasta "Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin"1. Vihreän kirjan tärkeimpänä viestinä oli, että paremmalla työn organisoinnilla, joka perustuu ammattitaitoon, luottamukseen ja laatuun sekä työntekijöiden osallistumiseen, voidaan parantaa merkittävästi eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä, työelämän laatua ja työvoiman työllistettävyyttä. Vihreä kirja sai aikaan vilkkaan keskustelun kaikkialla EU:ssa ja ammattiliittojen, viranomaisten ja muiden asianomaisten tahojen parissa. Aiheesta järjestettiin useita konferensseja, joissa oli tuhansia osallistujia. Komissio sai yli 1. 50 kirjallista kommenttia työmarkkinaosapuolilta, hallituksilta, tutkimuskeskuksilta seka yksittäisiltä yrityksiltä ja tutkijoilta. Näistä esitetään tiivistelmä pääosaston V julkaisussa "Partnership for a new organisation of work: Synthesis of responses". Myös Euroopan parlamentti ja muut Euroopan unionin toimielimet antoivat merkittäviä kommentteja vihreästä kirjasta. työnantajien tarkoituksena käyttää vihreään kirjaan Komissiolla ei ollut liittyvää prosessia lainsäädäntöaloitteen perustana ja säätää vain yhdenlaisesta työn organisointimallista Komission tarkoituksena oli päin vastoin käynnistää keskustelu sellaisten uusien puitteiden kehittämiseksi, jotka perustuvat yhteistyökumppanuuteen ja joissa otetaan huomioon nykyaikaisen työelämän jatkuvat muutokset ja lisääntyvä monimuotoisuus. Komissio on tehnyt seuraavat päätelmät vihreän kirjan käynnistämästä kuulemis- ja keskusteluprosessista. KOM(97) 128 lopullinen, 16. 4. 1997. Työpaikoilla Euroopassa on asetettava korkeat ammattitaito- ja laatuvaatimukset, jotta luotaisiin hyvät edellytykset kilpailukyvylle ja työllisyydelle. tuottavuus paranisi ja Uudistamisprosessia on nopeutettava. Uudet joustavammat työn organisointimallit levinneitä Euroopassa. Yksittäisiä hyviä eivät ole yleisesti kovin toimintatapoja on kehitetty, mutta on tuettava toimintaa, jolla ne saadaan muutettua innovatiiviseksi politiikaksi. laajalle Työn uusi organisointi vaikuttaa kaikkiin työpaikkoihin niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla samoin kuin pienissä ja suurissa yrityksissä. Työn organisointiin liittyvät konkreettiset toimenpiteet ovat yritysten vastuulla; yritysjohdon tehtävänä on kehittää yhdessä työntekijöiden kanssa yrityksen kannalta sopivimmat ja tehokkaimmat menetelmät. Yhteistyökumppanuus muutoksessa on menestyksen avain. Parempia työn organisointitapoja etsittäessä on kiinnitettävä enemmän huomiota tasa-arvonäkökohtiin, mihin sisältyy perhe- ja työelämän yhteensovittaminen. Näiden päätelmien perusteella komissio pyysi työmarkkinaosapuolia ottamaan johtoaseman uudistamisprosessin kaikilla tasoilla. Tämän vuoksi tässä tiedonannossa pyritään löytämään paras strategia kaikille toimijoille asianmukaisilla tasoilla, jotta ne tunnistaisivat vastassaan olevat tärkeimmät aiheet ja voisivat lähestyä muutoksia myönteisesti. 1. 3. Luxemburgin työllisyysstrategia Luxemburgissa marraskuussa 1997 kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto antoi poliittista tukea vihreässä kirjassa esitetyille ajatuksille. Työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvässä sopeutumiskykyä käsittelevässä kolmannessa pilarissa korostetaan työn organisoinnin merkitystä ja kehotetaan työmarkkinaosapuolia ottamaan johtoasema tässä suhteessa. on edistytty huomattavasti jäsenvaltioissa Joissakin yhteistyökumppanuuden kehittämisessä ja toteuttamisessa varsinkin kansallisten työllisyystoimintasuunnitelmien laatimisen yhteydessä. Tämä ei ole kuitenkaan mitenkään yleistä eikä sitä ole asianmukaisesti käsitelty Euroopan liittyi epävarmuutta työmarkkinaosapuolten tehtävistä ja toiminnan asianmukaisesta tasosta. Ehdotuksesta työmarkkinaosapuolia vuoden 1999 suuntaviivoiksi käy selvemmin ilmi, että jos kehotetaan neuvottelemaan sopimuksia työn organisoinnin uudistamiseksi, on kehitettävä voimakasta yhteistyökumppanuutta kaikilla asianmukaisilla tasoilla: yhteisön, kansallisella, alakohtaisella ja yritysten tasolla. tasolla. Suuntaviivoihin 1. 4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehtävä Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa komissiota pyydettiin nimittämään teollisuuden analysoida muutoksia käsittelevä todennäköisiä teollisuuden muutoksia yhteisössä ja tarkastella, miten ne voitaisiin ennakoida paremmin ja valmistautua niiden taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin. Wienissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle osoitetussa raportissaan ryhmä vahvisti uskovansa siihen, että Euroopan unionin on keskityttävä myönteisiin mukautumiskeinoihin toimeksiantona on asiantuntijaryhmä, jonka eikä vain vältettävien seikkojen tunnistamiseen. Ryhmä korosti, että teollisuuden muutokset edustavat myös uusia mahdollisuuksia ja että muutosta pitää ennakoida, siihen pitää valmistautua ja sitä pitää hallita. Ryhmän mielestä perusta tälle luodaan kaikilla tasoilla käytävällä vuoropuhelulla. Huippuyrityksissä käydään toimivaa sosiaalista vuoropuhelua työntekijöiden kanssa, koska motivoituneet ihmiset ovat tärkein tekijä kaupallisessa menestyksessä. Työn organisoinnin tulevaisuutta on käsitellyt myös Euroopan työlainsäädännön kehitystä käsittelevä asiantuntijaryhmä (Madridin ryhmä). Komission mielestä raportissa esitetään hyödyllisiä näkemyksiä uudistamisprosessin toteuttamisympäristöstä. Ryhmä osoitti selkeästi, että työehtosopimukset ovat yleistymässä välineenä, jolla voidaan löytää tasapaino työelämän eri etujen välillä, ja että työehtosopimusneuvottelut ovat parhaillaan tehtävistä uudelleenjärjestelyistä huolimatta hämmästyttävän dynaamisia. 2. TULEVIEN TOIMIEN SUUNTAVIIVAT: TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN TÄRKEÄ TEHTÄVÄ 2. 1. Päätekijät Kuulemisprosessin perusteella komissio päätteli, että työmarkkinaosapuolet kaikilla tasoilla ovat selvästi kiinnostuneita osallistumaan työelämän uudistamiseen merkittävällä panoksella. Yleisesti tunnustetaan, että työn organisoinnin uudistaminen voidaan saavuttaa pääasiassa työpaikalla johdon ja työntekijöiden ja heidän edustajiensa yhteistyönä ottaen huomioon eri alojen, organisaatioiden tai yritysten, myös pk-yritysten, erilaiset tilanteet. Komission mielestä työn organisoinnissa on tarvetta uuteen lähestymistapaan. Tähän voisi sisältyä työmarkkinaosapuolten yhteisen maaperän ja tavoitteiden määrittely, prosessin kehittäminen kansallisten ja seurantnu varten toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä joustavuuden ja työturvan kehittämistapojen sisältyvän tutkiminen käsittelemällä kattavasti useita sopeutumiskykyä koskevan pilarin mukaisesti tehtyjen työmarkkinaosapuolten sopimusten on selkeästi kuuluttava tähän lähestymistapaan. aiheita. Suuntaviivoihin toimien kannustamista, tukemista 2. L 1. Tavoitteet Komission mielestä työmarkkinaosapuolten on ensimmäiseksi pyrittävä löytämään yhteisiä tavoitteita. EU:n tärkeimmät tavoitteet ovat kilpailukykyisyys ja työllisyys. Eri tahot ovat yhtä mieltä siitä, että työn paremman organisoinnin kautta tapahtuva tuottavuuden parantaminen on tarpeen, jos yksittäiset yritykset haluavat parantaa kilpailukykyään ja yhteisö saavuttaa taloudelliset tavoitteensa. Samalla on olennaisten tärkeää sovittaa yhteen yritysten haluama joustavuus ja työntekijöiden haluama työturva myönteisellä tavalla. Yrityksen sisäinen joustavuus parantaa yrityksen tuottavuuden lisäksi työelämän laatua Työntekijöiden se saa vakaampaa, monitaitoisempaa ja motivoituneempaa työvoimaa. työturva hyödyttää myös yritystä, koska 2. 1. 2, Uudistamisprosessi Toisessa vaiheessa voitaisiin määritellä prosessi työn organisoinnin uudistamista koskevia yhteisiä aloitteita varten. Työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvän sopeutumiskykyä koskevan pilarin yhteydessä työn organisoinnin työmarkkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan uudistamiseksi. Komission luonnoksessa vuoden 1999 suuntaviivoiksi korostetaan, että sopimuksia olisi kehitettävä kaikilla asianmukaisilla tahoilla. Tämä tarkoittaa selvästi myös työn organisoinnin Euroopan uudistamisprosessin erityisesti sopeutumiskyvyn avustamiseksi ja tukemiseksi muilla tasoilla. Komissio on sitä mieltä, että tällainen yhteistyökumppanuuteen perustuva prosessi on lupaavin tapa uudistaa työelämää. työmarkkinaosapuolia, jotka voisivat sopimuksia tason laatia Työn organisointia on tarpeen tarkistaa samalla tavoin kuin hallitukset ovat sopineet tarkistavansa työmarkkinoita koskevia lainsäädännöllisiä puitteita. Sopimuspuitteita on muutettava siltä osin kuin se on tarpeen uusiin oloihin sopeutumiseksi, ja uusiin tarpeisiin on etsittävä ratkaisuja. Tämä on haaste työmarkkinaosapuolille: ne voivat kehittää yhtenäiset ja kattavat puitteet toimille sen sijaan, että ne hyväksyisivät tai hylkäisivät yksittäisiä lainsäädäntöaloitteita. 2. 1. 3. Tärkeimmät aiheet Kuulemisprosessissa tuli esiin lukuisia aiheita, joita työmarkkinaosapuolten olisi komission mielestä hyödyllistä käsitellä. Tällaisia ovat esimerkiksi seuraavat: Kunnollisen koulutuksen varmistaminen Erityisesti on tarpeen mukauttaa työntekijöiden ammattitaitoa yritysten tarpeisiin ja päivittää yritysten omistajien ja johtajien tiedot joustavasta työn organisoinnista. Tämä vaatii jatkuvaa koulutusta ja sitä, että koulutus ymmärretään investoinniksi. tason Työaikapakettien kehittäminen laajoissa puitteissa työaikaa koskevat työmarkkinaosapuolet ovat aloittaneet Euroopan rakentavat keskustelut, joiden tarkoituksena on sovittaa yhteen joustavuuden ja työturvan vaatimukset. Osa-aikatyöstä on päästy sopimukseen samoin kuin työajasta rautatie- ja meriliikenteen alalla sekä maatalousalalla. Keskusteluissa on käynyt ilmi, erityisesti työmarkkinaosapuolten hiljattain järjestämässä seminaarissa, että organisoinnista. Työmarkkinaosapuolet voisivat tarkastella tätä suhdetta lähemmin. Tähän voisi uudet sisältyä työaikajärjestelyt, koulutus ja muut uratauot mukaan lukien, sekä joustava työaika voisivat olla parantuneen työllistettävyyden tai työ- ja perhe-elämän tasapainon kannalta. eduksi vaikkapa tuottavuuden, olosuhteiden lisääntyneen esimerkiksi tarkastelu, sellaisten työaikaa käsitellä erillään joissa voida työn ei ja uusien Työsuhteiden erilaistumisen helpottaminen Tässä yhteydessä voitaisiin pohtia esimerkiksi sitä, miten voidaan antaa uudenlaisten työsuhteiden ja uramallien kehittyä, mutta samalla turvata esimerkiksi työntekijöiden työsuhteen jatkuvuus, sosiaaliturva ja koulutusmahdollisuudet. työmuotojen Parhaiden edellytysten varmistaminen uuden tekniikan käyttöönottoa ja omaksumista varten liittyy Uuden tekniikan, varsinkin tieto- ja viestintätekniikan, käyttöönotto läheisesti työtapojen erilaistumisen helpottamiseen. Työmarkkinaosapuolet voivat toimia tiennäyttäjinä kehittämällä strategian, jolla otetaan käyttöön uutta tekniikkaa ja käsitellään siihen liittyviä jatkuvan koulutuksen kehittämiseen ja organisatorisia muutoksia. Strategian ansiosta yritykset voisivat hyötyä uuden tekniikan mukanaan tuomista eduista ja mahdollisuuksista. Komissio antaa Wienissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle työmahdollisuuksia tietoyhteiskunnassa koskevan raportin, jossa tuodaan esiin muun muassa tarve organisaatioiden muutoksiin. Komissio antaa, myös ensi vuoden alussa tiedonannon etätyöskentelyn sosiaalisista näkökohdista. Työmarkkinaosapuolilla voisi olla merkittävä tehtävä asianmukaisten toimien kehittämisessä myös tällä alalla. ja sopeutumiskyvyn parantaminen Työntekijöiden motivaation osallistumista Useat tapaustutkimukset ovat osoittaneet, että hyvien kommunikaatioyhteyksien kehittäminen ja työntekijöiden sitoutuminen muutosprosessiin ja työn uuteen organisointiin ovat. olennaisen tärkeitä onnistumisen kannalta. Esimerkiksi työntekijöiden taloudellinen osallistuminen on alue, jota työmarkkinaosapuolet voivat kehittää. lisäämällä Taso-arvon edistäminen Euroopan yhteisössä on hyväksytty monia naisten ja miesten yhtäläiseen kohteluun liittyviä toimenpiteitä. Nyt painotetaan tasa-arvoasioiden sisällyttämistä kaikkeen asiaankuuluvaan toimintaan ja politiikkaan (mainstreaming). Tässä yhteydessä työmarkkinaosapuolet voisivat ottaa esiin kysymyksen naisten pääsystä ja palaamisesta työelämään sekä koulutuksensaannista samoin kuin perhe- ja työelämän sovittamisesta paremmin yhteen. 2. 2. Kansallisten hallitusten tehtävä Työmarkkinaosapuolten asema ja työehtosopimusneuvottelut ovat käymässä yhä tärkeämmiksi, mutta viranomaisilla on edelleen vastuu yleisestä lainsäädännöstä, jonka puitteissa yritykset toimivat. joiden mukaan suuntaviivoissa käsitellään työllisyyspolitiikkaa koskevissa jäsenvaltioiden lukuisia Jäsenvaltioiden vaatimuksia, ja yksinkertaistettava pk-yritysten hallintoa ja verotusta sekä tarkasteltava uudelleen työllisyyden ja henkilöresursseihin kohdistuvien investointien samoin kuin itsenäisen ammatinharjoittamisen yritysympäristön yksinkertaistamista käsittelevä työryhmä (BEST), joka on tutkinut tapoja parantaa lainsäädännön laatua ja vähentää sen hallinnollista taakkaa eurooppalaisissa yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä. 2 erityisesti korostanut esteitä. Tätä on kevennettävä erityisesti on Nykyinen työllisyyttä ja sosiaaliturvaa koskeva lainsäädäntö laadittiin aikana, jolloin työmarkkinoiden rakenne poikkesi huomattavasti nykyisestä. Tämä huomioon ottaen työllisyyden tutkimaan mahdollisuutta sisällyttää lainsäädäntöönsä joustavampia työsopimusmalleja. Jäsenvaltiot voisivat pohtia, miten työn organisoinnin puitteita voitaisiin parhaiten uudistaa kansallisella tasolla yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. suuntaviivoissa kannustetaan jäsenvaltioita Katso komission vastaus (KOM(98) 550 lopullinen). 5 - 2. 3. Euroopan unionin tehtävä Useat EU. n ohjelmat ja toimintalinjat helpottavat uudistusprosessia, ja niitä voidaan hyödyntää toimien tukena. toteuttamien konkreettisten työmarkkinaosapuolten tehokkaasti tärkeimmistä tavoitteista on helpottaa Rakennerahastojen yksi työntekijöiden ammattitaidon kehittämiseen tähtäävällä koulutuksella - uusien tapojen käyttöä tuotannon hallinnassa ja työn organisoinnissa. Euroopan komissio teki maaliskuussa 1998 uuden ehdotuksen Euroopan sosiaalirahastoa koskevaksi asetukseksi. Sillä pyritään parantamaan järjestelmiä, joilla edistetään työvoiman ammattitaitoa, koulutusta ja sopeutuvuutta, kehitetään innovaatiota ja sopeutuvuutta työn organisoimisessa sekä lisätään henkilöstön valmiuksia tutkimuksessa, tieteessä ja teknologiassa. Tässä suhteessa komissio odottaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vahvistavan prosessin, jolla voitaisiin tukea toimia kansallisella ja paikallisella tasolla. - tiedonannossa tietoyhteiskunnan työmarkkinanäkökohdista Kuten "Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet" (KOM(97) 390) todettiin, parhaillaan ollaan perustamassa eurooppalaista verkkoa, jossa on mukana asiantuntijoita ja käyttäjiä ja jolla tuetaan kansallisia ja paikallisia aloitteita. Sen toiminnan tavoitteena on vahvistaa organisaatioihin liittyvää tutkimusta ja kehittämistä Euroopassa, löytää ja vaihtaa hyviä toimintatapoja, edistää yhteistyötä ja tukea taantuneita aloja ja alueita. sosiaalisista ja Euroopan unionin toimielimet voivat myös mukauttaa ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä aloilla, jotka hyödyttävät yrityksiä ja joista EU on vastuussa. Yksi esimerkki tämän alan toimista on liikkeen luovutusta koskeva direktiivi, jota on hiljattain päivitetty ja joka kodifioidaan lähiaikoina. Toinen esimerkki on hiljattain hyväksytty lisäeläkkeitä koskeva direktiivi, joka on ensimmäinen askel liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamiseksi muidenkin kuin lakisääteisten korvausten alalla. Tämä helpottuisi huomattavasti, jos olisi olemassa uskottava prosessi, jolla voitaisiin toteuttaa vaihtoehtoja yksinkertaistettavalle tai korvattavalle lainsäädännölle. tunnistaa ja 3. SEURAAVAT VAIHEET Tämä tiedonanto on osoitettu työmarkkinaosapuolille ja Euroopan unionin toimielimille Se on johtoasema muutosprosessissa. Wienissä pidettävä huippukokous voi olla ensimmäinen tilaisuus tarkastella prosessin käynnistymistä ja varsinkin työmarkkinaosapuolten osuutta siinä. työmarkkinaosapuolille tavallaan osoitettu kutsu ottaa työmarkkinaosapuolten vastaukset Koska prosessi on luonnollisesti koko ajan käynnissä, komissio toivoo saavansa ensimmäiset työn organisoinnin uudistamiseen liittyvien puitteiden luomisesta ja toteuttamisesta ajoissa, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanossa ja yhteisen työllisyysraportin valmistelussa Helsingissä joulukuussa 1999 pidettävää huippukokousta varten. Komissio kiinnittää eritystä huomiota toimintaan uudistusprosessin kaikilla tasoilla samoin kuin aloitteisiin, joita tehdään työllisyyden suuntaviivojen ja tämän tiedonannon perusteella. työmarkkinaosapuolten ISSN 1024-4492 ISSN 1024-4492 ISSN 1024-4492 KOM(98) 592 lopullinen KOM(98) 592 lopullinen KOM(98) 592 lopullinen /V>3 JLrY JV. A J VJ r\. A /V>3 JLrY JV. A J VJ I\ M. /V>3 JLrY JV. A J VJ I\ M. FI 04 05 08 16 Luettelonumero : CB-CO-98-708-F1-C Luettelonumero : CB-CO-98-708-FI-C Luettelonumero : CB-CO-98-708-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg


title: QUESTION ECRITE no 3496/98 de Bernd POSSELT à la Commission. Formulaires d'inscription à "Jeunesse pour l'Europe"

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative formalities
form
young person

text: 21. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 142/139 Les États membres sont de plus en plus nombreux, outre ceux dans lesquels le contrat d’union existe déjà, à envisager l’instauration d’un tel contrat. Le présent statut du personnel devient de ce fait de plus en plus inactuel. La Commission pourrait-elle rendre compte des conclusions provisoires du groupe de réflexion créé 1. en vue d’examiner la question? 2. Pourrait-elle préciser à quelle date le groupe de réflexion estime qu’il aura terminé son étude? Réponse donnée par M. Liikanen au nom de la Commission (5 janvier 1999) Dans le chapitre 4. 2. «Les conséquences de l’évolution de la société» du rapport final du 6 novembre 1998 adopté par le groupe de réflexion sur la politique du personnel, dont une copie est directement transmise à l’Honorable Parlementaire et au Secrétariat général du Parlement, il est conclu: Étant donné que le partenariat enregistré comporte toutes les données factuelles et de droit qui ont motivé l’introduction dans le Statut de dispositions particulières au bénéfice du conjoint (la communauté de vie, l’interdépendance financière, l’obligation alimentaire légale et la protection de la famille en cas d’invalidité ou de décès du fonctionnaire), le Groupe suggère que l’institution suive de près l’évolution des législations nationales et se prépare à une adaptation des règles statutaires qui, à terme, s’imposera. (1999/C 142/182) QUESTION ÉCRITE E-3496/98 posée par Bernd Posselt (PPE) à la Commission (25 novembre 1998) Objet: Formulaires d’inscription à «Jeunesse pour l’Europe» Les formulaires d’inscription au programme «Jeunesse pour l’Europe» comprennent au moins 15 pages contenant des questions très nombreuses, parfois inutiles. De ce fait, ces formulaires représentent un obstacle important pour les animateurs de jeunes à titre bénévole, ayant peu d’expérience de tels formulaires et pour qui cette tâche est source de tracasseries. Ils favorisent ainsi unilatéralement les grandes associations employant des fonctionnaires en titre. Ce n’est pas ainsi que je conçois les activités européennes en faveur des jeunes. En République fédérale d’Allemagne, les formulaires pour la participation à ces programmes sont beaucoup plus succincts et plus clairs. La Commission juge-t-elle possible de débureaucratiser et de simplifier ces formalités pour la jeunesse d’Europe? Réponse de Mme Cresson au nom de la Commission (14 décembre 1998) Le programme «Jeunesse pour l’Europe III» s’achève à la fin de l’année 1999. Il n’est pas prévu de modification fondamentale des formulaires de ce programme très populaire pour sa dernière année. La conception des formulaires d’inscription pour les diverses actions permet tout d’abord une évaluation la plus soigneuse possible dans le cadre de la sélection des projets. Les formulaires doivent aussi permettre d’établir dans quelle mesure les jeunes eux-mêmes sont associés aux activités. En outre, les données figurant dans le projet constituent la base du contrôle de bonne fin des points de vue du contenu et du budget qui doit être réalisé après remise du rapport final. La Commission est cependant consciente que certains candidats ressentent les formulaires comme une contrainte. En conséquence, pour le prochain programme de la jeunesse, à partir de 2000, elle procédera − dans toute la mesure du possible − à un toilettage et à une simplification des formulaires


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3539/98 dos Deputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS Dammprojekt i Castrovido (Palacios de la Peña-Spanien)


title: WRITTEN QUESTION No. 3525/98 by Amedeo AMADEO to the Commission. Protection of workers from the risks related to exposure to carcinogens at work

eurovoc_concepts:
European standard
carcinogenic substance
health legislation
health policy
occupational health
occupational safety

text: 21. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 142/143 As regards the scope of the Regulation, it covers all aid coming under Articles 92 and 93 of the EC Treaty. Insofar as certain tax measures satisfy the conditions of Article 92(1), they are therefore also covered by the Regulation. There is no provision in the Commission proposal for the publishing of notifications, for legal and practical reasons. The purpose of such an exercise would be to invite third parties to submit comments. The EC Treaty reserves this third-party role for the formal investigation procedure: the decision to initiate the procedure is published in the Official Journal. Such a procedure is mandatory in all aid cases which give rise to doubts as to their compatibility with the common market. It does, however, appear unnecessary for a large number of routine cases which quite clearly satisfy the criteria published by the Commission, and for which it would only delay the Commission’s decisions. All Commission decisions are, however, published in the Official Journal. (1999/C 142/189) WRITTEN QUESTION E-3525/98 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (25 November 1998) Subject: Protection of workers from the risks related to exposure to carcinogens at work With regard to the Council Directive amending for the second time Directive 90/394/EEC on the protection of workers from the risks related to exposure to carcinogens at work (COM(98) 170 final − 98/ 0093/SYN) (1), up to now there has only been evidence of the carcinogenic nature of beech and oak dust, which can cause adenocarcinomas of the nose and/or mucous membranes of the nose. In addition, the Scientific Committee has stated that there is clear evidence implicating other types of wood. Differences still exist between the Member States with regard to the limit values for beech and oak wood dust and to some extent also with regard to wood dust in general. The various limit values range from 2 to 10 mg/m3. Can the Commission therefore incorporate in the directive an initial value of 5 mg/m3 as the threshold for exposure at work with the proviso that that value must be reviewed within five years on the basis of scientific data? (1) OJ C 123, 22. 4. 1998, p. 21. Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (15 December 1998) The Commission has already taken account of the Honourable Member’s suggestions in its amended proposal for a Council Directive amending for the second time Directive 90/394/EEC (1). This proposal was adopted on 12 November 1998 following the opinion expressed by Parliament. (1) COM(98) 665 final. (1999/C 142/190) WRITTEN QUESTION E-3530/98 by Georg Jarzembowski (PPE) to the Commission (25 November 1998) Subject: Special EU representative for Tibet The report of 8 July 1998 by the EU troika’s human rights mission to Tibet from 1 to 10 May 1998 showed clearly that the situation in Tibet is not satisfactory. The lack of transparency concerning respect for human rights in Tibet makes it imperative, from the point of view of the European Parliament, to appoint a special representative of the European Union for Tibet. Parliament’s resolution of 15 January 1998


title: Communication de la Commission - Une dimension septentrionale pour les politiques de l'Union

eurovoc_concepts:
EU policy
EU relations
Northern Europe
cooperation policy
cross-border cooperation

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 25. 11. 1998 COM(1998) 589 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION UNE DIMENSION SEPTENTRIONALE POUR LES POLITIQUES DE L'UNION UNE DIMENSION SEPTENTRIONALE POUR LES POLITIQUES DE L'UNION I Introduction La réunion du Conseil européen, qui s'est tenue à Luxembourg les 12- 1. 13 décembre 1997, "a pris note de la proposition de la Finlande sur une dimension la Commission de présenter un rapport intérimaire à ce sujet lors d'une prochaine réunion du Conseil européen en 1998". Ce rapport représente la réponse de la Commission à celte demande. septentrionale des politiques de l'Union et demande à Au Conseil européen de Cardiff les 15 et 16 juin 1998, la présidence 2. rappelait les conclusions du Conseil européen de Luxembourg et notait " la pertinence de la proposition de la Finlande visant à doter la politique de l'Union d'une dimension septentrionale et l'intention de la Commission de soumettre un rapport que le Conseil européen examinerait, lors de sa prochaine réunion, à Vienne. Il (le Conseil) réitère la volonté de l'Union européenne d'aider la Russie dans les efforts qu'elle accomplit afin de résoudre le problème des combustibles irradiés et des déchets nucléaires dans le Nord-Ouest de la Russie et note que ces travaux pourraient progresser dans le cadre de la dimension septentrionale qui est proposée. " Avec l'adhésion de la Finlande et de la Suède, l'Union européenne 3. s'étend de part et d'autre de la mer Baltique et au-delà du cercle polaire et a une frontière de 1300 km de long avec la Fédération de Russie. Le fait que 3'Lstonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne fassent toutes partie du processus d'élargissement souligne encore plus l'importance de la dimension septentrionale de l'Union. 4. • Le présent rapport : rappelle les activités et les instruments de l'Union en regard de la dimension septentrionale ; • énonce les défis auxquels est confrontée la région et identifie les domaines dans lesquels l'Union européenne pourrait apporter une valeur ajoutée ; et • fixe des orientations et propose des recommandations opérationnelles pour une activité future dans cette région. H Politiques et instruments de l'Union européenne 5. La région septentrionale revêt une importance particulière pour l'Union £UfOpée^ï€. C'est une région dotée de nombreuses ressources naturelles et d'un potentiel en ressources humaines et économiques considérables. Certains aspects de son environnement sont causes de préoccupations et représenteront La région septentrionale un défi majeur pour les générations futures. représente aussi l'unique lien géographique direct avec la Fédération de Russie et, en tant que tel, est importante pour la coopération entre PUE et ce pays. 6. La Communauté européenne a établi un réseau de relations étroites avec les pays de la région. La Suède et la Finlande sont membres de l'Union européenne. La Norvège et l'Islande sont membres de PEspace Economique Européen. L'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne sont parties au processus d'adhésion et ont des Accords européens avec la Communauté européenne et ses Etats Membres. Les relations entre la Communauté européenne et la Fédération de Russie sont régies par l'Accord de Partenariat et de Coopération (APC) qui est entré en vigueur le 1er décembre 1997. L'APC institue le cadre pour une coopération et un dialogue bilatéral dans un large éventail de secteurs, notamment sur les questions politiques et économiques. L'Union européenne fournit une assistance financière considérable en 7. appui aux pays de l'Europe du Nord. En prévision de l'accession de la Suède et de la Finlande en 1995, la Communauté européenne a mis en place une assistance structurelle spécifique destinée à traiter les questions ayant rapport aux régions du Nord de l'Union européenne, qui ont une densité de population très faible. (Objectif 6 environ 700 MECU d'assistance au cours de la période 1994-1999). L'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne bénéficient toutes du programme Phare qui soutient leur préparation en vue de l'accession. La Fédération de Russie, quant à elle, bénéficie du programme Tacis. En plus, des programmes de coopération communautaire dans ia 8. région, un certain nombre de programmes conjoints nordiques et plusieurs programmes bilatéraux des Etats membres apportent un soutien au développement de la Banque européenne d'investissement (BEI), le programme régional pour la Baltique de l'OCDE, les institutions financières internationales telles que la Banque mondiale (BM) et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD) ainsi que des Banque nordique institutions régionales, notamment d'investissement (BN1) financent des projets dans l'Europe du Nord. Qui plus est, région. la la L'Union eurpéenne soutient fermement 9. la coopération régionale à travers l'Europe. Dans le Nord de l'Europe, la coopération régionale est encouragée par les fora régionaux existants, notamment le Conseil des Etats de la Mer Baltique (CEMB) et le Conseil Euro-arctique de Barents (CEAB), auxquels la Commission participe. 10. La dimension septentrionale garantit à ce que les activités et les instruments dont disponse l'Union continuent à se concentrer sur cette région. Il ne faudrait pas, toutefois, la voir comme une nouvelle initiative régionale, ce qui, de l'avis de la Commission n'est pas nécessaire. 1 L Dans le cadre de ces relations contractuelles, instruments financiers et organisations régionales existants, la dimension septentrionale est un concept qui peut apporter une valeur ajoutée. Elle peut contribuer au renforcement des politiques extérieures de l'Union ainsi qu'à l'interdépendance manifeste entre la Russie, la région de la Mer Baltique et l'Union européenne, notamment en réalisant davantage de synergie et de cohérence dans ses politiques et ses activités. III Défis et priorités La sécurité, la stabilité et le développement durable de l'Europe du 12. Nord présentent un intérêt majeur pour l'Union et pour les pays de la région. 13. Les écarts dans les zones frontalières entre l'Union et la Fédération de Russie sont considérables. Dans la Fédération de Russie le taux de mortalité infantile est aujourd'hui environ six fois supérieur à celui de la Finlande voisine. L'espérance de vie à la naissance est inférieure à 57 ans en Russie, contre 77 ans en Finlande. La réduction des disparités des niveaux de vie est aujourd'hui l'un des principaux défis pour la région septentrionale. 14. Le potentiel à long terme pour l'exploitation du pétrole, du gaz et des matériaux non énergétiques (e. a. métaux non ferreux) est vaste mais requerra des améliorations importantes en infrastructures énergétiques et en transports. La Russie du Nord-Ouest notamment recèle de vastes ressources naturelles telles que du gaz naturel, du pétrole, des minerais et des ressources forestières. II est dans l'intérêt de PUE de s'assurer de disposer de sources d'énergie 15. sûre et garantie. La Communauté européenne est de plus en plus dépendante de l'énergie importée. Cette tendance sera renforcée par l'élargissement de la Communauté En même la consommation Il est nécessaire, pour énergétique dans la Communauté devrait augmenter. l'Union européenne, de diversifier les sources et de s'assurer d'un accès à un réseau moderne qui puisse livrer les importations d'énergies. Les ressources en hydrocarbures dans le Nord pourraient constituer une réserve stratégique pour couvrir la demande énergétique de l'Europe. la part du gaz dans temps, 36. L'environnement dans l'Europe du Nord est dans de bonnes conditions dans de vastes régions mais il est extrêmement vulnérable. La région contient un nombre majeur de sources de pollution et les risques pour l'environnement sont grands. L'exploitation des ressources naturelles de la Russie du Nord- Ouest (p. ex. la Péninsule de Kola) a souvent eu pour conséquence d'accroître les problèmes écologiques non seulement en Russie mais aussi dans les pays voisins, du fait d'équipements, de processus de production et de technologies dépassés et inefficaces. La pollution en Mer Baltique et dans les Etats riverains touche de vastes zones au sein de l'Union, des pays associés et de la Russie. * 17. Les problèmes écologiques que rencontre la Fédération de Russie dans le Nord proviennent de nombreuses sources, dont les centrales nucléaires et les déchets nucléaires, tant civils que militaires. Ces problèmes sont tels qu'une approche vigoureuse et étendue est nécessaire pour les résoudre. Il est donc important de créer un climat favorable à de tels changements et d'intégrer la protection de l'environnement dans les normes appliquées à tous les nouveaux investissements industriels. 18. La sûreté nucléaire dans trois centrales nucléaires de la région est une source particulière d'inquiétude : elles sont situées dans la péninsule de Kola, la région de Leningrad et en Lituanie. Elles contiennent 10 réacteurs (dont six sont du même type RBMK que Tchernobyl), ce qui constitue pour l'Europe un risque sérieux pour la sûreté. Le traitement des déchets nucléaires dans le Nord-Ouest de la Russie ne se situe pas à un niveau satisfaisant de sécurité. De grandes quantités de déchets radioactifs et de combustible nucléaire usé ne sont pas correctement traitées ou stockées, en particulier dans la péninsule de Kola. C'est un problème important, qui mobilise d'ores et déjà la Communauté européenne, la Russie, les Etats-Unis, et la Norvège par exemple* dans le cadre du Conseil Euro-arctique de Barents. La région du Nord de l'Europe a un potentiel considérable pour la 19. coopération économique. Jusqu'à présent toutefois, les progrès ont été entravés par l'inadéquation des infrastructures économiques, de la législation et des institutions, par exemple la faiblesse du secteur des services financiers et des structures de supervisions insuffisamment solides dans un certain nombre de pays de la région. Sur la base des Accords européens et de la préparation à l'adhésion 20. l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne adoptent progressivement des règles et des pratiques économiques en vigueur dans la Communauté. L'adhésion à POMC les intègre encore davantage au système économique mondial. Dans le cas de la Russie, un alignement économique ultérieur avec PUE et ses voisins dans le Nord de l'Europe pourrait être encore intensifié dans le cadre de l'APC et de l'adhésion à POMC. 21. Le développement économique et l'interdépendance du Nord rendent nécessaire l'extension des infrastructures de transport et la mise en place de nouvelles connexions avec les réseaux qui couvrent l'Europe. Les connexions routières et ferroviaires reliant la Communauté européenne et les Etats candidats en Europe du Nord (Estonie, Lettonie, Lituanie et Pologne), ainsi que Russie, nécessiteront le développement ultérieur d'infrastructures de transport et d'installations transfrontalières. 22. La réussite future du développement économique dans la région va aussi nécessiter des réseaux de télécommunications et postaux, ainsi que des systèmes d'information efficaces en appui aux activités de sociétés modernes, ainsi que des règles de compétitivité et de subventions d'Etat plus fortes afin de garantirque les sociétés puissent concourir équitablement. 23. L'amélioration de la sécurité et du fonetionnemeiït des frontières, assurés par des fonctionnaires compétents, et l'harmonisation continue des contrôles administratifs amélioreront ïa circulation des personnes et des biens. les activités criminelles Le trafic illicite de drogue et de matières nucléaires, l'immigration 24. clandestine et le blanchiment d'argent, les problèmes sociaux, la formation (de cadres et professionnelle) et les problèmes de santé y compris le renforcement de la protection des consommateurs, le contrôle vétérinaire et phytosanitaire sont des problèmes qui doivent être traités. transfrontalières, IV Orientations et Recommandations Opérationnelles A. - Orientations 25. La promotion du concept de Dimension Septentrionale devrait intervenir dans le cadre des instruments et cadres existants dès lors qu'elle peut apporter une réelle valeur ajoutée et devrait se fonder sur des relations contractuelles telles que l'Accord de Partenariat et de Coopération avec la Russie et les Accords européens avec les pays baltes et la Pologne. Il devrait aussi être perçu comme un moyen de renforcer les politiques extérieures et les instruments disponibles dans la région. En même temps il devrait aider à souligner l'interdépendance manifeste entre la Russie, la région baltique et l'Union. Notre étude a montré qu'il y a lieu de réaliser plus de synergies et de cohérences afin d'être plus efficace dans la promotion de la dimension septentrionale. 26. L'approche régissant la dimension septentrionale devra en particulier : • promouvoir le développement économique, la stabilité et la sécurité dans la région, traiter les problèmes transfrontaliers, contribuer à réduire les disparités entre les niveaux de vie et prévenir et traiter les risques qui proviennent de la région, • • • contribuer à réduire les risques écologiques et nucléaires. 27. Parmi les nombreux secteurs dans lesquels la contribution de la Communauté européenne pourrait apporter une valeur ajoutée, la priorité devrait aller à l'exploitation des ressources naturelles (en particulier du gaz et des matières premières non des communications et des transports, à la protection de l'environnement, à la santé (lutte contre certaines maladies), à la sûreté nucléaire, à la coopération industrielle et commerciale, à la recherche, à la lutte contre les activités criminelles transfrontalières, ainsi qu'aux problèmes sociaux. au développement énergétiques), 28. Il faut encourager un plus grand engagement de la communauté d'affaires, des autorités régionales et autres - par delà les frontières - dans ces zones, en particulier dans le développement de projets communs. Dans la mise en œuvre des programmes d'aide pertinents pour la 29. dimension septentrionale, la Communauté européenne suivra les procédures existantes, dans le cadre des budgets existants. L'aide continuera à être allouée par l'intermédiaire des programmes existants. Il faut aussi tenir compte de la coopération accrue au sein des institutions financières en ce qui concerne les investissements et les activités financières conjointes. C'est dans ce contexte que seront prises les décisions de recentrer, si nécessaire, les efforts en faveur de la dimension septentrionale en vue d'assurer une approche plus cohérente. 30. Le Conseil des Etats de la Mer Baltique (CEMB) et le Conseil Euro- arctique de Barents (CEAB) continuent à jouer un rôle utile en traitant les problèmes de la région. La Commission continuera à participer à ces la instances, en particulier en ce qui concerne l'échange d'informations, coopération et la instruments dans le développement ultérieur de ces perspective de faire progresser les objectifs de la dimension septentrionale. 31. 11 est nécessaire d'aborder les questions transfrontalières en coopération avec l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne en leur qualité de voisins et de partenaires candidats à l'adhésion. l'environnement,le contrôle de Il est dans l'intérêt de la Communauté de chercher à améliorer la 32. protection de la pollution et d'accroître l'efficacité énergétique en Russie, Estonie, Lettonie, Lituanie et Pologne. La Russie a besoin de reconstruire une administration environnementale efficace et de mettre en œuvre des mesures de contrôle rapide de la pollution pour réduire la pollution transfrontalière. L'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et la Pologne rencontrent des difficultés à satisfaire aux normes environnementales communautaires. Il conviendrait à présent d'examiner la meilleure façon d'apporter une aide, dans le cadre de PACP et des Accords européens. B. - Recommandations opérationnelles Compte tenu de ces orientations et de l'expérience passée, il serait 33. opportun de proposer les recommandations opérationnelles suivantes. La Commission prendra a) Généralités les dispositions qu'elle estime toutes 34. nécessaires pour garantir la coordination efficace des instruments et des politiques existants de manière à maximiser soutien communautaire aux objectifs à long terme de la dimension septentrionale. l'efficacité du 35. Sur la base de l'ensemble des informations actuellement disponibles, des études financées par la Commission devraient être entreprises pour évaluer le potentiel et les besoins dans les secteurs de la région qui sont cruciaux pour la dimension septentrionale, en vue de mieux canaliser et de définir plus clairement la Communauté dans son ensemble. les priorités et les objectifs pour b) Energie 36. Dans un premier temps, il conviendrait d'entreprendre une étude de faisabilité couvrant l'utilisation des ressources énergétiques (notamment du gaz) du Nord-Ouest de la Russie. L'UE dépend des sources d'énergie externes cl elle est déjà le premier client de la Russie pour l'énergie. Le gaz et le pétiole sont des sources importantes de revenu, qui ont des effets notables sur l'emploi et sur les finances de la région. L'importance stratégique des ressources naturelles du Nord est essentielle tant pour la région que pour la Communauté. La Commission a crée en juin 1998 la "Task Force Energie Baltique" 37. pour consolider, concentrer et faire progresser l'Agenda énergie dans la région de la mer Baltique. Cette activité a été fusionnée dans un programme conjoint avec les activités énergie du CEMB, du Conseil des Ministres nordique et du Conseil des Ministres Baltique. Les questions pertinentes pour la dimension septentrionale sont en discussion et des Accords entre Etats dans la région sont en préparation. Les potentialités d'un Agenda effectif dans le secteur de l'énergie pour la dimension septentrionale émergeant en 1999, le lien avec la Task Force Energie Baltique serait à exploiter. La Communauté devrait essayer de promouvoir davantage c) Environnement / sûreté nucléaire le 38. développement durable des pays de la région. Ceci devrait comporter l'intégration de considérations environnementales dans les activités entreprises par la Communauté et ses Etats Membres dans la région. La coopération financière de la Communauté européenne pour la région devrait inclure là où de besoin, l'évaluation de l'impact des projets sur l'environnement. En particulier la dégradation continue de la Mer Baltique nécessiterait que la Communauté et ses Etats portent une attention à l'élimination des causes de la pollution. 39. La gestion des déchets radioactifs dans la région représente un danger pour l'environnement de la planète et nécessite une coopération mondiale. Le combustible nucléaire usé et les déchets opérationnels des sous-marins et des brise-glaces sont une des principales source d'inquiétude dans la région, du fait qu'ils représentent un haut risque, les installations de traitement et de stockage faisant défaut, étant inadéquates ou gravement endommagées. La côte a déjà été contaminée et la pêche locale est menacée. La Commission continuera de suivre la question au sein du Conseil Euro-Arctique de Barents (CEAB) et infrastructure dans environnementale efficace sont nécessaires ainsi que des mesures de contrôle rapide de la pollution afin de réduire la pollution transfrontalière. La Communauté est prête à aider la Russie dans ce processus dans le cadre de 'sécurité PACP et du Programme Tacis. Conjointement avec le compte nucléaire'/la BERD et le G7 nous devrions poursuivre le dialogue avec les autorités russes et lituaniennes afin de réduire les risques que présentent les centrales nucléaires pour la sûreté. Il conviendrait d'améliorer la coordination de la conditionnalité. Une administration et une le cadre de Tacis. d) Coopération transfrontalière îl conviendrait de continuer à envisager d'autres programmes 40. d'assistance technique et d'investissement dans le cadre de Tacis et Phare, avec des dispositions relatives à des projets s'étendant. de part et d'autre des frontières Russo/Baltiques et Russo/Polonaises ainsi que des frontières entre la Communauté el les pays partenaires permettant une coopération étroite avec les Etats membres de PUE, p. e. dans le cadre de INTERRECi. Il conviendrait d'envisager, dans 41. le cadre de programmes de coopération transfrontalière, des programmes d'assistance technique consacrés à la promotion de la coopération douanière, à la formation de la future administration et à la coopération dans la lutte contre la criminalité organisée, pour des zones frontalières telles que la région de Kaliningrad de la Fédération de Russie. Les efforts visant à supprimer e) Commerce 42. les entraves administratives au commerce dans la région devraient être poursuivis. Les groupes de travail du Conseil des Etats de la Mer Baltique et du Conseil Euro-Arctique de Barents effectuent un apport apprécié dans le travail poursuivi dans le cadre des Accords européens et l'Accord de partenariat et de Coopération. Ces groupes de travail devraient être encouragés à poursuivre et coordonner leurs efforts. 43. De plus, en vue d'aborder les entraves au commerce et les distorsions à la compétition, une protection adéquate de la Propriété intellectuelle devrait être envisagée. Un système moderne de marchés publics devrait être mis en œuvre. f) Transports et Télécommunications 44. Les efforts visant à développer les infrastructures des transports dans la région devraient être poursuivis, notamment au travers du développement des Réseaux Trans-Européens (TENS) et la mise en œuvre des corridors pan- Européens de transports (tels les corridors dit de Helsinki). Le développement économique infrastructures des requerra aussi télécommunications postales et d'Internet. le développement des g) Santé 45. Les systèmes de santé publique et l'octroi de soins devraient être renforcés, notamment en ce qui concerne la lutte contre les risques découlant de maladies transmissibles et de la consommation de drogues. Un niveau équivalent de standards de sécurité devrait être garanti au niveau législatif et dans le secteur de l'agriculture et des produits alimentaires. 46. Il est recommandé que sur la base du rapport des contacts soient pris au sein des instances appropriées avec l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie, la Pologne, l'Islande, la Norvège et la Fédération de Russie pour poursuivre les échanges de vues et développer le concept de dimension septentrionale. Une attention particulière devrait être apportée sur la voie à suivre, en regard des recommandations opérationnelles, qui peuvent être mise en œuvre dans le cadre des financiers et des organisations régionales existantes. relations contractuelles, des instruments ISSN 0254-1491 COM(98) 589 final DOCUMENTS FR 02 01 06 11 N° de catalogue : CB-CO-98-707-FR-C Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg