title: Transeuropeiska nät: Årsrapport 1997 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén enligt artikel 16 i förordning nr 2236/95 om finansiellt stöd för TEN

eurovoc_concepts:
activity report
energy grid
trans-European network
transmission network
transport network

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 10. 1998 KOM(1998)391 slutlig TRANSEUROPEISKA NÄT ÅRSRAPPORT 1997 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Enligt artikel 16 i förordning nr 2236/95 om finansiellt stöd för TEN TEN27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 1. SAMMANFATTNING: EN ÖVERBLICK ÖVER TEN 1997 2. FRAMSTEG GJORDA INOM PRIORITERADE PROJEKT 2. 1 Energi 2. 2 Telekommunikation 2. 3 Transport. 3. TEN-RELATERAD LAGSTIFTNING OCH KOMMITTÉER 3. 1 Fördrag, riktlinjer och anknuten lagstiftning 3. 1. 1 Förändring av artikel 129 c (l)och 129 di fördraget 3. 1. 2 Antagande av riktlinjer för TEN Telekommunikation 3. 1. 3 Ändring av riktlinjerna för TEN Energi 3. 1. 4 Förändring av riktlinjerna för TEN Transporter 3. 1. 5 IDA-II - förslag 3. 1. 6 Vägtransporttelematik 3. 2 Kommittéer för riktlinjer för TEN 3. 2. 1 Energi 3. 2. 2 Telekommunikation 3. 2. 3 Transport 3. 3 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 4. FINANSIERING AV TEN 4. 1 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 4. 1. 1 Energi 4. 1. 2 Telekommunikation 2 6 8 8 8 8 11 11 11 11 11. 11 11 12 12 12 12 12 13 15 15 15 15 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 4. 1. 3 Transport 4. 2 IDA 4. 3ERUF 4. 4 Sammanhållningsfonden 4. 5 Lån från Europeiska investeringsbanken 4. 6 EIF-garantier 4. 7EKSG-lån 4. 8 EES - Finansiell mekanism 4. 9 Medlemsstaters finansiering 4. 10 Finansiering av infrastruktur i tredje land 5. FINANSIERING AV TEN: ANDRA UPPGIFTER 5. 1 Att ge "Essen-projekten" kraft 5. 2 Agenda 2000 och de framtida finansiella perspektiven 5. 3 Att främja offentlig-privata partnerskap (PPP) 5. 3. 1 Neil Kinnocks högnivågrupp samt uppföljning 5. 3. 1. 1 Offentlig upphandling 5. 3. 1. 2 Konkurrrenspolicy 5. 3. 1. 3 Utveckling av finansiella instrument 16 17 17 19 20 22 23 23 23 23 26 26 26 27 27 28 28 28 5. 3. 1. 4 Innovativt och proaktivt stöd. 29 5. 3. 1. 5 Nät och transeuropeiska fördelar samt en PPP-databas 5. 4 Att förbättra samordningen 5. 5 SEM 2000 och utvärdering 6. EXTERNA RELATIONER 6. 1 Utvidgning och strategin före inträdet 6. 2 Strukturerad dialog 29 29 29 31 31 32 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 7. TEN SOM KÄLLA TILL SYSSELSÄTTNING 8. ANDRA UNIONSSTRATEGIER MED EN TEN-DIMENSION 8. 1 Europeisk bolagslagstiftning 8. 2 Miljö 33 34 34 34 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 1. FÖRTECKNING ÖVER TABELLER I TEXTEN GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN TEN - ENERGI - ÅTAGANDEN TRANSPORT: PROJEKTKATEGORIER TRANSPORT: TYP AV UNDERSTÖD TRANSPORTSÄTT TOTALT ERUF FÖR ENERGISEKTORN 1997 TOTALT ERUF FÖR TRANSPORTSEKTORN 1997 SAMMANHÅLLNINGSFONDENS FINANSIERING FÖR TEN: TOTALT PER MEDLEMSSTAT SAMMANHÅLLNINGSFONDENS FINANSIERING FÖR TEN: TOTALT PER FÄRDSÄTT EIB-UTLÅNING FÖR TEN-PROJEKT EIF-LÅNEGARANTIER FORTEN-PROJEKT PHARE-INFRASTRUKTURFINANSIERING 14 15 16 17 17 18 18 19 20 22 22 24 1. SAMMANFATTNING: EN ÖVERBLICK ÖVER TEN 1997 Kommissionen för "Transeuropeiska Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén enligt artikel 16 i förordning nr 2236/95 om finansiellt stöd för TEN. årsrapport lägger 1997" fram nät, Det gångna året var framgångsrikt vad gäller utveckling relaterad till TEN: • Konkreta framsteg för enskilda projekt av gemensamt intresse: Stadiga framsteg gjordes i många TEN-projekt inom alla tre sektorer. • Juridiska aspekter: (1) Förändring av artikel 129c. l och 129d i Amsterdamfördraget. (2) Antagande av riktlinjerna för telekommunikationer. (3) (4) (5) Uppdatering av listan över TEN energiprojekt av gemensamt intresse samt deras specifikationer. Förslag från kommissionen beträffande utvidgning av programmet för datautbyte mellan förvaltningar (IDA-2) grundat på artikel 129d i fördraget. Förslag från kommissionsen beträffande förändring av riktlinjerna för TEN-transporter så att det inkluderar kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler. • Finansiering (6) (7) (8) (9) Offentliggörande av kommissionens "Agenda 2000" som bekräftar finansieringen av TEN inom Europeiska unionen som en prioritet under nästa finansiella period och som efterlyser närmare samordning av de finansiella instrumenten för TEN. Offentliggörande av rekommendationer från högnivågruppen med företrädare för regeringar och den privata sektorn beträffande hur offentlig-privata partnerskap kunde underlättas i fråga om transportprojekt. Offentliggörande av kommissionen av två meddelanden om hur den generellt avsåg att genomföra rekommendationerna som den tillställts och om konkurrensaspekten. Översyn av EIB:s verksamhet för att befrämja TEN vilket ledde till nya åtgärder i dess "särskilda handlingsprogram från Amsterdam". (10) Rekommendation från Europeiska rådet i Luxemburg om sysselsättning att alla de "prioriterade" transportprojekten hädanefter bör följa en tidtabell tillsammans med en lämplig finansieringsplan. • Utvidgning och externa relationer (11) "Agenda 2000" underströk TEN:s viktiga roll vad beträffar skapandet av nya förbindelser med kandidatländer i Central- och Östeuropa. TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) (12) Den tredje alleuropeiska transportkonferensen korridorbegreppet genom att förstärkandet av multimodalitet och vikten av intelligenta transportsystem (ITS) inom transportinfrastrukturen. i juni anpassade införa en ny korridor, fyra transportområden, i Helsingfors (13) Offentliggörande av två meddelanden från kommissionen gällande förbindandet av unionens transport- och energinät med dess grannars. (14) Bedömning av behoven av transportinfrastruktur (TINA) uppnådde full aktivitet i och med etablerandet av det tekniska sekretariatet i Wien. TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 2. FRAMSTEG GJORDA INOM PRIORITERADE PROJEKT 2. 1 Energi Vad beträffar de 10 prioriterade projekten som godkänts av Europeiska rådet i Essen är situationen i slutet av 1997 följande: • Alla de prioriterade naturgasprojekten har utvecklats väl: - För de iberiska gasprojekten, är huvudledningen Algeriet-Marocko-Spanien upp till Cordoba (projekt h4), den förbindande ledningen till Portugal (f6) och nord-syd ledningen i Portugal (e5) i funktion. Konstruktionsarbetena är mycket långt framskridna beträffande de andra sektionerna i norra Portugal och i Galicien. Konstruktionsarbete på "Gasoducto Occidental" (ledning från Extremadura till Asturias) har påbörjats till vissa delar och upphandlingen av det totala projektet planeras för 1999. - För det grekiska gasprojektet (e6) är huvudgasledningen högtrycksledningarna och LNG-terminalen håller på att konstrueras. i funktion och - För gasprojektet Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen (h7) är den sammanbindande ledningen mellan Tysklands östra del och Polens västra del i funktion och andra delar i Tyskland och i Vitryssland håller på att byggas. Större delen av de prioriterade elektricitetsprojekten har stött på tillståndsproblem. Dessa problem har ofta berott på motstånd från lokala miljögrupper vilket återspeglas hos de lokala och de nationella myndigheterna. Detta gäller fortfarande för: - Frankrike-Italien-projektet(b6), - Frankrike-Spanien (Cazaril-Aragon)-projektet (b7). Projektläget för alla de 74 projekten av gemensamt intresse för gemenskapens riktlinjer återges i bilaga I. 2. 2 Telekommunikation De flesta av de 28 Euro-ISDN projekt som finansierades 1995 och 1996 framskrider tillfredsställande och 10 av dem avslutas i slutet av 1997 (se bilaga II). En teknisk översyn av dessa projekt gjordes 20-23 oktober med oberoende experters hjälp. Översynen grunades på en teknisk utvärdering av de ofullbordade eller slutliga resultaten (leveranser) som åstadkommits för varje projekt. 2. 3 Transport Framåtskridandet för vissa av de 14 "prioriterade" transportprojekt som godkänts av Europeiska rådet i Essen och som kräver betydande offentligt stöd, har varit markant. Bilaga III ger den fulla bilden av situationen. Särskilt omnämnande bör göras beträffande följande positiva utvecklingar: TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) (1) Höghastighetståg/kombinerad transport nord-syd (a) (b) (c) Arbete har påbörjats på ytterligare en del av den nya sträckan Leipzig/Halle - Erfurt. Planeringsarbete för den österrikiska Inn-dalsstäckan framskrider enligt planerna så att arbetet kan påbörjas 1998. Framsteg har också gjorts i fråga om beslutsprocessen för tunneln under Brennerpasset. (2) Påtagliga framsteg har gjorts beträffande alla delar av PBKAL (Paris, Bryssel, Köln, Amsterdam, London): (a) (b) (c) (d) Den västra sträckan av den belgiska delen togs i drift i december 1997, vilket ledde till en minskning av restiden med 20 minuter mellan Bryssel och Paris och mellan Bryssel och London. Arbete har också påbörjats på den östra sträckan från Bryssel mot den tyska gränsen. På sträckan Köln-Frankfurt fortare än ursprungligen planerat och den planeras nu öppnas för trafik under våren 2001. framskrider arbetet Beträffande sträckan i Förenade kungariket har slutliga tekniska undersökningar gjorts vilket kan möjliggöra byggstart som planerat under 1998 även om LCR:s finansieringssvårigheter måste lösas för att detta projekt skall kunna starta planenligt. (3) Höghastighetståg syd: arbete har påbörjats på fler delsträckor av förbindelsen Madrid-Barcelona: Catalayud-Ricla och Zaragoza-Lleida. (4) Höghastighetståg öst: Frankrikes regering har beslutat att börja med de slutliga studierna (APD) och att bygga en ny linje mellan Vaires och Vandières med byggstart i början av år 2000. (5) (6) Den 1 juni påbörjades arbetet på hamnsträckan av Betuwe-sträckan i Nederländerna, en järnvägslinje med hög kapacitet avsedd för frakt. Beträffande projektet Lyon-Trieste pågår studier. Den 3 oktober 1997 kom de franska och italienska regeringarna överens om ett treårigt studieprogram om 55 miljoner ecu för den internationella sträckan. (7) Grekiska motorvägar: (a) På PATHE (nord-syd-axeln) har arbetet påskyndats på flera delar. För de offentlig-privata partnerskapsprojekten ESSI (Elefsina- Stavros-Spata-Immitos/Atens ringväg) och Rio Antirio-bron är de finansiella arrangemangen nästan klara och det förberedande arbetet fortskrider. TEN 14/5/9814/5/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) (b) Vad gäller Egnatia (öst-väst-axeln) har anbud begärts in för nya sträckor. (8) Med det officiella öppnandet av Dublin-Belfast "Enterprise"- järnvägsförbindelsen den 21 oktober med en minskning av restiden till 1 timme och 55 minuter är hela projektet Cork-Dublin-Belfast-Larne- Stranraer nu nästan fullbordat. (9) Vid Malpensa flygplats framskrider arbetet enligt planen; den nya flygplatsen (första fasen) planeras öppnas i oktober 1998. (10) Konstruktionen av den fasta Öresundsförbindelsen framskrider enligt planen och kommer att slutföras år 2000. De danska tillfarterna kommer att vara klara 1998. (11) Den multimodala korridoren i den nordiska triangeln. (a) (b) (c) Projekten för uppgradering av väg El8 nära Åbo och på Helsingfors ringväg är snart klara och arbete har påbörjats på överfarten för E6 vid Sunningesundet i västra Sverige. Inom järnvägssektorn fortsätter arbetet med den södra finländska stambanan och den svenska södra stambanan och västkustbanan. Framsteg har gjorts beträffande det geologiska arbetet för den nya landningsbanan vid Stockholm-Arlanda flygplats och med byggandet av de nya Schengen-utrymmena vid Helsingfors Vanda. (12) Studien av korridoren Newry-Dundalk (en del av vägprojektet Irland- Förenade kungariket-Ben el ux) har fullbordats och ett beslut om nästa steg väntas inom kort. Studier av de engelska och walesiska sträckorna samt byggnadsarbete på den skotska sträckan bör leda till förbättrad trafikledning över hela rutten. Studier om Västkuststräckan har utvärderat alternativen för att förbättra lednings- och kontrollsystemen på för att uppnå alleuropeisk driftskompatibilitet och byggnadsarbete har påbörjats för att modernisera själva linjen. sträckan 10 ïOWWKBMnnr*:. 3. TEN-RELATERAD LAGSTIFTNING OCH KOMMITTÉER 3. 1 Fördrag, riktlinjer och anknuten lagstiftning 3. 1. 1 Förändring av artikel 129 c (1) och 129 d i fördraget När Amsterdam fördraget träder i kraft kommer artikel 129c. l, tredje strecksatsen att ändras för att ytterligare underlätta unionens finansiering av projekt från den privata sektorn. Texten kommer att lyda: ". kan gemenskapen stödja de projekt av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, lånegarantier eller räntesubventioner. " Dessutom kommer artikel 129d att ändras så att alla lagstiftningsförslag som berör TEN blir föremål för medbeslutandeförfarande, medan för närvarande endast riktlinjerna blir föremål för medbeslutande. 3. 1. 2 Antagande av riktlinjer för TEN Telekommunikation Efter ett långt förlikningsförfarande antogs dessa den 17 juni1. 3. 1. 3 Ändring av riktlinjerna för TEN Energi Riktlinjerna förändrades den 29 maj för att uppdatera listan projekt av gemensamt intresse2. Den 11 juli antog kommissionen specifikationer för projekten av gemensamt intresse3. 3. 1. 4 Förändring av riktlinjerna för TEN Transport Den 17 december offentliggjorde kommissionen förslag om att utvidga riktlinjerna för TEN-transporter till att inkludera kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler och att ändra titlen på det prioriterade "Essen"-projektet nr. 8 ("Multimodala förbindelser Portugal - Spanien/ Europa")4. 3. 1. 5 IDA-II-förslag Eftersom det nuvarande ID A-programmet avslutas vid utgången av 1997 antog kommissionen den 12 december förslag om ett nytt program. Det definierar riktlinjerna och projekt av gemensamt intresse för transeuropeiska nät inom området telematikutbyte av information mellan förvaltningar tillsammans med 1 Beslut nr 1336/97 av den 17 juni 1997; EGT nr L 183/12 2 Beslut nr 1047/97 av den 29 maj 1997; EGT nr L 152/12 3 EGT nr L 225, 15. 8. 1997 4KOM(97) 681 11 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) ett program för åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet mellan dessa nät och tillgång till dem5. Dessa förslag grundas på artikel 129d i fördraget. 3. 1. 6 Vägtransporttelematik Kommissionen antog den 20 maj 1997 ett meddelande till rådet och av Europaparlamentet vägtransporttelematik i Europa och förslag till inledande åtgärder. 6 Den 17 juni deklarerade rådet att det ansåg meddelandet som en lämplig grund för framtida åtgärder. tillämpningen föreslogs strategi där för en 3. 2 Kommittéer för riktlinjer för TEN 3. 2. 1 Energi Kommittén för riktlinjer för energi sammanträdde den 30 april 1997. Det viktigaste ärendet på dess agenda var ett förslag från kommissionen om tekniska specifikationer för projekt av gemensamt intresse. Kommittén godkände förslaget enhälligt. Kommittén diskuterade också ett utkast från kommissionen om möjliga lösningar för godkännande av energiprojekt. 3. 2. 2 Telekommunikation Efter antagandet av riktlinjerna sammanträdde för kommittén för riktlinjer för första gången den 12 november. Kommittén gav enhälligt ett positivt utlåtande i utkastet till kommissionens beslut om att anta det fleråriga arbetsprogrammet om TEN-Telecom och innehållet beträffande framtida behov av anbudsinfordringar för projekt inom TEN-Telecom för 1998. telekommunikationer 3. 2. 3 Transport Kommittén för riktlinjer för transporter sammanträdde den 28 och 29 april. Huvudpunkten på agendan var förberedandet av "genomföranderapporten" som fördelas i artikel 18. 3 i riktlinjerna och av "revisionsrapporten om riktlinjer" som krävs enligt artikel 21. 1. Kommittén diskuterade också etablerandet av ett införandet av hamnar och andra geografiskt förbindelsepunkter i TEN-transport och strategisk miljöutvärdering. informationssystem (GIS), 5 KOM(97)0661 6 KOM(97)0223 12 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 3. 3 Kommittén för finansiellt stöd av TEN Kommittén för finansiellt stöd av TEN sammanträdde fem gånger 1997. Kommittén sammanträdde en gång, i november,i sin "horisontella" sammansättning för att bl. a. diskutera kommissionens årliga rapport till Europeiska rådet i Luxemburg och den årliga rapporten i enlighet med artikel 16 i förordningen om finansiellt stöd av TEN. Kommitténs arbete i dess sektoriella former beskrivs i avsnitt 4 nedan. 13 Tabell 1: GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN 1997 (miljoner ECU) | Sektor Typ av stöd Instrument 1993-1994 7 1995 ? 1996 7 1997 7 TOTALT TRANSPORT Lån Lånegarantier Bidrag Bidrag, räntestöd, och samfinansiering av studier lånegarantier Lån Garantier Bidrag E I B89 (av vilka 14 är särskilda projekt) E I F89 ERDF9 10 Sammanhållningsfonden TEN-budgetpost B5-700 (av vilka 14 är särskilda projekt) EIB89 E I F89 ERDF9 10 ENERGI ^ Samfinansiering av studier TEN-budgetpost B5-710 TELEKOMMUNIKATIONER Lån Garantier Bidrag Samfinansiering av genomförbarhets- och godkännandestudier E I B89 E I F89 ERDF9 10 TEN-budgetpost B5-720 3 847 2 483 75,9 884,0 1 887,0 385 180 1082 207,7 675,7 0 3 105 156,1 294,7 21,9 3819 1 603 85,2 115,0 1 108 240 181,5 910 11,90 87,8 12,2 839 19,40 0 22,6 3 504 1 189 303 2 639 1088 280 211 1415 270 1 265 8. 9 1602 9 173 16,1 4 943 1 601 55 527,4 1901 352 211 854 3,75 277,3 24,2 1880 276 0 26,6 16113 6 876 519,1 4 165,4 5 984 1 257 783,5 4 262 493,35 1 2 305,8 45,3 7 426 460,5 467,7 87,2 | TELEMATISKA NÄT Bidrag TEN-budgetenB5-721 71,8 47,36 44 46,7 210,06 | 7 Medel beviljade; 8 Undertecknade kontrakt. 9 1 ° Omfattar vanligen tilldelningar som beviljats för perioden 1996-1999. TEN och TEN-anknutna projekt. 14 4. FINANSIERING AV TEN I tabell 1 ovan ges en överblick över unionens finansiering av TEN. 4. 1 Kommittén för finansiellt stöd av TEN 4. 1. 1 Energi Kommittén sammanträdde den 19 september och godkände 16 lämplighets- och andra studier inom energi för vilka kommissionen föreslår stöd om sammanlagt 18 miljoner ecu. Ytterligare detaljer återfinns i bilaga IV. Om åtaganden gjorda tidigare under året medräknas mot bakgrund av förslag godkända av kommissionen 1996, uppgår de totala åtagandena till ungefär 24 miljoner ecu. Tabell 2: TEN energi - Åtaganden 1995 1996 1997 miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % 6,5 5 3% 3,7 42% 9,2 3 8% ELEKTRICITE T GAS IKftfÄt* 5,7 47% i «i»1:' 5,2 58% v" ; -jm%' 15,0 6 2% ! & >% •! 4. 1. 2 Telekommunikation Kommittén (telekommunikationsdelen) sammanträdde den 25 juli och antog en positiv ståndpunkt beträffande finansiellt stöd från gemenskapen för projekt som utvalts under 1997. Mot bakgrund av detta ställningstagande valdes 40 projekt ut för stöd. Dessa projekt var resultatet av tre olika anbudsinfordringar. Den första anbudsinfordran gjordes i mars 1997 och baserades på 1995 års beslut om Euro-ISDN, men den beaktade också, i möjligaste mån, den nya situation som uppstått genom de sedermera antagna riktlinjerna. Tolv projekt av gemensamt intresse utvaldes för finansiellt stöd från gemenskapen vilka berörde allmänna tjänster, och för telekommunikationstillämpningar inom hälsosektorn. medelstora tjänster företag små och En serie om 13 projekt av gemensamt intresse utvaldes på basis av en andra gemensam anbudsinfordran om förslag beträffande multimedia för undervisning, i slutet av 1996. Dessa projekt ligger inom områden som offentliggjord distansundervisning och tillhandahållande av multimediakommunikations plattformar för skolnät. 15 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Dessutom utvaldes 15 regionala projekt som gällde befrämjande av elektronisk handel för små och medelstora företag inom turismsektorn i 11 medlemsstater för finansiellt stöd från gemenskapen. Detta urval grundades på en anbudsinfordran som offentliggjordes i mitten av 1996. Det totala finansiella stödet från gemenskapen för de 40 projekten har uppgått till 21 miljoner ecu. En förteckning över alla dessa projekt återfinns i bilaga V. 4. 1. 3 Transport Vad gäller transport höll kommittén för finansiellt stöd för TEN två möten 1997 och gav ett positivt utlåtande om 125 projekt och studier för vilka kommissionen föreslog finansiellt stöd på totalt 352 miljoner ecu. Ungefär 50 av de som valdes ut innebar en fortsättning (eller komplettering) av åtgärder som tidigare vidtagits. Bilaga VI ger ytterligare detaljer. Kommissionen erhöll inte mindre än 311 ansökningar om finansiellt stöd och många gällde relativt små summor. Med tanke på den tunga administrativa börda innebar övertalade kommissionen kommittén att begränsa handläggningen ansökningarna om finansiellt stöd för transportprojekt i framtiden till ett minimum om 500 000 ecu. I särskilt motiverade fall kan emellertid denna gräns sänkas. Som framgår av tabell 3 har kommissionen fortsatt att koncentrera den större delen av de tillgängliga resurserna (60%) på 14 prioriterade "Essen"-projekt (inklusive tågtrafikledning). Andelen som fördelats till andra projekt av gemensamt intresse (25 %) har ökat avsevärt jämfört med 1996. Transport: Tabell 3: Projektkategorier 14 särskilda projekt bekräftade av Europeiska rådet i Essen (inkluderar 9 miljoner ecu för spårtrafikledning) Trafikledning (alla slag utom spår) Andra viktiga projekt av gemensamt (andra än de 14 prioriterade projekten) intresse stöd 97 (miljoner ecu) % '97 '96 211 60 75 52 89 15 25 18 7 TOTALT 352 100 100 Avseende de olika typerna av stöd visar tabell 4 att andelen direkta bidrag och räntestöd - medan genomförbarhetsstudier minskade väsentligt med 36 %. 1997 ökade kraftigt respektive 66% - 5 3% 16 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Transport: Tabell 4: Typ av stöd Genomförbarhetsstudier/Tekniska stödåtgärder Direkta bidrag Räntestöd TOTALT stöd 97 (miljoner ecu) % '97 '96 175 50 68 140 37 352 40 10 100 26 6 100 Som framgår av tabell 5 går större delen av unionens utgifter för transport i enlighet med förordning 2236/95 till järnvägsprojekt (58 %), med vägar (18 %) och trafikledning (15 %) på andra och tredje plats. Stödet till flygplatser under detta år (6 %) uppvisar en väsentlig ökning jämfört med året före. Tabell 5: Transportsätt Järnväg (inklusive trafikledning) Vägar Inre vattenvägar Kust-/Hamnar Flygplatser Trafikledning (alla former utom järnväg) TOTALT Stöd 97 (miljoner ecu) % 1997 1996 204 62 4 9 21 52 352 58 18 1 2 6 15 100 62 13 1 1 1 22 100 4. 2 IDA ID A-projekt (e-post och horisontella åtgärder, stöd till Europabyråer och sektoråtgärder) finansieras oberoende av förordningen om finansiellt stöd för TEN men de omnämns här för helhetens skull. Kommissionen godkände 1997 finansiella bidrag om 37,5 miljoner ecu för de olika åtgärderna som stöds av IDA. Detaljer återfinns i bilaga VII. 4. 3 ERUF Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden är de klart viktigaste källorna till gemenskapsstöd för TEN-projekt som tydligt framgår av tabell 1. I de två tabellerna nedan ges detaljerad information om det totala stödet från ERUF inom energi- och transportsektorerna 1997. Ytterligare detaljer finns i bilaga IX. 17 TEN 29/06/9829/06/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Tabell 6. Totalt ERUF för energisektorn 1997 Medlemsstater SPANIEN: GREKLAND: ITALIEN: PORTUGAL: TOTALT Budgeterat ERUF bidrag 1994- 99 (miljoner ecu) Åtagande fram till 1997 (miljoner ecu) Åtagande 1997 (miljoner ecu) Perioden 1994 - 99 1997 92,7 203,0 55,8 304,0 655,5 75,1 189,5 16,2 123,0 403,8 174,8 80,5 - 22,0 277,3 RefVObs. Tabell 7. Totalt ERUF för transportsektorn 1997 TOTALT GREKLAND: IRLAND: ITALIEN: PORTUGAL: FK: FINLAND: Budgeterat ERUF bidrag 1994-99 (miljoner ecu) Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) Period 1994 - 99 1 163,2 364,5 1045,0 213,0 123,8 7,4 640,1 133,0 384,5 - - 3,7 Åtaganden under 1997 (miljoner ecu) 1997 358,4 52,5 33,8 72,6 6,4 3,7 RefJObs. TOTALT TRANSPORT 2 916,9 1161,3 527,4 (11) Under 1997 var följande program och projekt de huvudsakliga mottagarna av åtaganden om finansiering från ERUF: Energi • Införande av naturgas i Grekland. • Införande av naturgas i Portugal och förbindelse mellan det portugisiska nätet och de spanska näten under INTERREGII. • Den spanska delen av gasledningarna Algeriet-Marocko-EU och förlängningar till några andalusiska städer. • Införande av naturgas i nya spanska regioner (det västra rörledningsprojektet och projektet Valencia-Orihuela-Cartagena). 11 Totalsumman inkluderar bara de medlemsstater som har uppskattade siffror för TEN 18 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Uppgradering av den befintliga LNG-terminalen i Huelva och Cartagena. Transport: PATHE- och VIA EGNATIA-motorvägarna i Grekland. Järnvägen Aten - Thessaloniki. Huvudvägar i Italien. Huvudvägar i Irland. Järnvägsprojekt i Portugal. 4. 4 Sammanhållningsfonden I tabell 8 nedan återges sammanhållningsfondens årliga åtaganden för TEN- transportprojekt sedan 1993 i vart och ett av de mottagande medlemsstaterna. Dessa siffror inkluderar åtaganden för projekt antagna under respektive år liksom också nya årliga utbetalningar för projekt som antagits tidigare. Tabell 8: Sammanhållningsfondens finansiering för TEN: Totalt per medlemsstat. MEDLEMSSTATER 1993 1994 1995 1996 1997 1993-1997 SPANIEN PORTUGAL GREKLAND IRLAND IWAtT 606,4 498,9 610,2 678,8 665,7 ••; 3 ® y s ,; 160,8 200,2 240,5 221,5 190,9 105,1 134 159,7 202,4 283,0 ' s *' t 86 96 97,2 121,8 111,5 $s%& rJRlffi. i timfi * mmrTy *. *. *H*rX ftr i sMJ'" I tabell 9 nedan presenteras de årliga åtagandena för de olika transportsektorerna. beträffande illustrerar den Detta sammanhållningsfondens och prioriteringarna hos de berörda medlemsstaterna. I absoluta tal är emellertid finansieringen av andra transportsätt som järnvägar och hamnar icke desto mindre viktiga. tyngdpunkten vilket fortsatta finansiering visar på behoven på vägar I bilaga IX ges de senaste siffrorna beträffande stöd från sammanhållningsfonden för de fem prioriterade projekt som direkt berör sammanhållningsländerna, nämligen: höghastighetståg syd, grekiska motorvägar, Portugal/Spanien-resten av EU multimodala förbindelser, järnvägssträckan Cork-Dublin-Belfast och vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Bcnelux. 19 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Projekt nr 8 (Multimodala förbindelser Portugal - Spanien/Europa) har ändrats i omfattning under 1997 i linje med den överenskommelse som nåddes vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996. Det prioriterade projektet är nu "Multimodal korridor: Portugal-Spanien-resten av Europa". Mot bakgrund av till sammanhållningsfonden som har anslagits för 1997 och senare år betydligt större än för perioden 1993-1996. att projektet har ökat i omfattning stödbelopp är det Tabell 9: Sammanhållningsfondens finansiering av TEN: Totalt per färdsätt. 1993 1994 1995 1996 1997 Totalt 1993- 1996 % % 672,6 70 619,6 66 832,5 75 959,5 78 707,6 57 3 791,8 72 Sektor Vägar & motorvägar Järnvägar 162,2 16 278,5 29 178,4 16 222 18 407,7 33 1 248,8 23 Hamnar 16,1 31 Flygplatser 91,7 Båttrafik- system 15,6 Totalt wm 67,4 23,7 5,5 23 15,7 21,3 110,3 4,2 158,8 241,4 29,3 5-. ' % 4. 5 Lån från Europeiska investeringsbanken Utvecklingen av transeuropeiska nät förblir en av EIB:s främsta prioriteter. Detta återspeglades totalt nya i bankens utlåningsaktivitet under 1997 med godkännanden av lån av EIB:s styrelse om 9 318 miljoner ecu och finansieringskontraktsbevillningar om 7 677 miljoner ecu, vilket utgjorde en tredjedel av bankens aktivitet inom medlemsstaterna. Sedan 1993 har banken godkänt lån för TEN-projekt och närstående projekt om sammanlagt 42 141 miljoner ecu (en ökning med 28 % sedan föregående år) och undertecknat finansieringskontrakt om sammanlagt 27 801 miljoner ecu (38% mer än vid föregående års slut). Den totala investeringskostnaden för berörda projekt uppskattas till 132 000 miljoner ecu. Se bilaga X. Lån godkända av EIB under 1997 för TEN-projekt inom transportsektorn uppgår till 7 033 miljoner ecu (7 542 miljoner ecu 1996), vilket resulterar i en summa om 28 023 miljoner ecu godkända lån för den sektorn till dags dato. 20 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Beviljade finansieringskontrakt uppgick till 4 943 miljoner ecu under 1997 (3 504 miljoner ecu 1996), vilket innebär totalt 16 113 miljoner ecu. För de 14 transportprojekt som gavs högsta prioritet vid Europeiska rådets möte i Essen uppgick de nya beviljade lånen till 2 708 miljoner ecu 1997 till en ackumulerad total summa om 11 157 miljoner ecu. Finansieringskontrakt om 1 601 miljoner ecu undertecknades 1997 (1 189 miljoner ecu 1996) vilket ger en totalsumma på hitintills 6 876 miljoner ecu. De nya lån som beviljades och undertecknades gällde huvudsakligen den fasen av höghastighetståget PBKAL, den nordiska triangeln och grekiska motorvägar. första och andra Inom energisektorn beviljades 670 miljoner ecu i nya lån 1997 för TEN-projekt gällande gas och elektricitet (875 miljoner ecu 1996) vilket ackumulerat till idag utgör 5 559 miljoner ecu. Med 854 miljoner ecu i nya undertecknade lån under 1997 (1 415 miljoner ecu 1996) uppgår deras ackumulerade summa nu till 4 262 miljoner ecu. Med ett nytt lån om 300 miljoner ecu godkänt och undertecknat 1997 för ett av de 10 i Essen prioriterade projekten inom energisektorn uppgår beviljade lån till 2 548 miljoner ecu och de undertecknade finansieringskontrakten till 2 040 miljoner ecu. lån 1997 för de tillhandahöll EIB också nya Under europeiska telekommunikationsnäten , men som inte omfattades av riktlinjerna för TEN för telekommunikationer, med godkännande av 1 616 miljoner ecu (1 373 miljoner ecu 1996 och 1 880 miljoner ecu undertecknade (1 602 miljoner ecu 1996). Totalt har alltså 8 559 miljoner ecu i lån godkänts till dags dato. Undertecknade finansieringskontrakt uppgår fram till nu till totalt 7 426 miljoner ecu. Ungefär 74 % av de nya lånen och 85 % av de godkända lånen under 1997 gällde mobiltelefonprojekt. Efter Europeiska rådets i juni 1997 antagna "Resolution om tillväxt och sysselsättning", i vilken EIB uppmanades "att agera kraftigare inom området för stora infrastrukturnät" har bankens engagemang för att stöda TEN-projekt förnyats för ett "särskilt och handlingsprogram från Amsterdam" som bl. a. inkluderar åtgärder för att gynna TEN-projekt och anknuten infrastruktur: förstärkts med godkännande från dess styrelse • • • • • Att stödja projektförberedelser, Att tillhandahålla lån med längre återbetalningstid och längre amorteringsfrihet, Att höja lånetaket till 75 % (istället för 50 %) av projektkostnaden (genom en in casu-behandling, när det bedöms lämpligt), Att om nödvändigt ta fram skräddarsydda paket för prioriterade projekt och Att samarbeta med kommissionen, EIF och medlemsstaterna för att skapa nya finansiella instrument och uppmuntra etablerandet av partnerskap med den privata sektorn. 21 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Tabell 10: EIB-utlåning för TEN-projekt (miljoner ecu) 1993 1994 1995 1996 1997 Totalt 1993-97 1 908 1 346 367 207 1939 1 137 715 315 3 819 1603 910 523 3 504 1 189 1 415 695 4 943 1601 854 300 0| 16 113 6 876 4262 2 040 Transport (Essenprojekt) Energi (Essenprojekt) Telekommunik ation12 4. 6 EIF-garantier Vid slutet av 1997 uppgick den totala EIF-portföljen av godkända handlingar sedan dess begynnelse till 3 000 miljoner ecu av vilka 2 200 miljoner ecu hade undertecknats. Av detta utgjorde TEN-projekt 1 548 miljoner ecu vilket motsvarar 67 % av totalen (transport 37 %, energi 30 % och telekommunikationer 33 %). De sammantagna underskrifterna för 1997 utgjorde 769 miljoner ecu (garantier) och 33,5 miljoner (aktiekapital). Av de totala garantierna gällde 336 miljoner ecu (82 %) TEN-projekt, telefonprojekl, endast mobiltelefonnät13, i Belgien, Frankrike, Irland, Italien och Ungern. Ett åtagande var gällde energi (Portugal, 4 miljoner) och transport (Grekland, 55 miljoner). inklusive 278 miljoner för Sedan skapandet av EIF har TEN-projekt garanterats i nio medlemsstater (Belgien, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien, Förenade kungariket) och utanför EU, i Ungern, Slovakien och den norska sektorn av Nordsjön. Detaljer om dessa operationer återfinns i bilaga XI. Tabell 11: EIF-lånegarantier för TEN Transport Energi Telekommunikat ion TQTALT iM;, ; 1994 1995 1996 1997 75,9 207,7 156,1 85,2 11,9 19,4 303 270 9 55 3,75 276 Totalt 1995-97 519,1 493*35 4 6 0?5 \ ^ ? ? VT td*$? f^Efå$Ä. ^éååMt é*ia3$Mii[5Ji ^WWPÄÄS» 12 Telekommunikationsprojekt faller inte inom riktlinjerna för TEN-Telecom 13 Idem 22 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 4. 7 EKSG-lån Under 1997 undertecknade och utbetalade kommissionen två EKSG-lån om totalt 130 miljoner ecu för TEN-projekt. Dessa lån gäller två portugisiska projekt inom transport (en ny bro över Tagus) och energi (naturgasnät). 4. 8 EES - Finansiell mekanism Europeiska ekonomiska samarbetsområdets finansiella mekanism gav ett stöd om 7 miljoner ecu för uppgraderingen och utvidgningen av Lanzarote flygplats (Spanien). Den godkände också ränterabatter på ett lån om 156,5 miljoner ecu för Atens ringväg (del av PATHE), på ett lån om 40 miljoner ecu för irländska vägförbättringar och för ett lån om 68 miljoner ecu för utvidgningar vid Lanzarote, Teneriffa och Fuerteventura flygplatser (Spanien). 4. 9 Medlemsstaters finansiering Unionens finansiering av TEN-projekt utgör oftast en liten andel av den totala kostnaden förutom för några projekt i "sammanhållningsländerna". En större del av finansieringen kommer från de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna eller, särskilt beträffande energi- and telekommunikationssektorerna, från den privata sektorn. Medlemsstaternas förvaltningar har emellertid inte kunnat förse kommissionen med statistik om sina utgifter för TEN-projekt. 4. 10 Finansiering av infrastruktur i tredje land Efter inledande av utvidgningssamtal, sammankopplingen av unionens grannar i Östeuropa och Medelhavsbäckenet med dess transporter, energi och telekommunikationer är TEN viktigare och mer brådskande än någonsin. Med länders relativa fattigdom är emellertid substantiellt beaktande av dessa finansiellt stöd från det internationella samfundet i stort och från unionen i synnerhet nödvändigt. I "Agenda 2000" argumenterade kommissionen för att det var den transeuropeiska karaktären hos fördelarna med dessa projekt som berättigade fortsatta avsevärda bidrag på unionsnivå för deras förverkligande. 14. Under 1997 godkände EIB 509 miljoner ecu i lån för nya transportnätprojekt i Central- och Östeuropa och undertecknade finansieringskontrakt på 427 miljoner ecu. Nya lånegodkännanden och untertecknande för telekommunikationsprojekt bland samma grupp länder uppgick till 667 miljoner ecu respektive 357 miljoner ecu. I januari 1997 kom Eko finrådet överens om nya lånemandat för EIB i Central- och Östeuropa och Medelhavsbäckenet. På anmodan av rådet har EIB inrättat ett stöd inför anslutningen på totalt upp till 3 500 miljoner ecu för perioden fram till den 31 januari år 2000. 14 "Agenda 2000" I, sid 11 och 56-57 23 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Under 1997 godkände EIB ett nytt lån för den spanska delen av elförbindelsen Marocko-Spanien för vilken EIB hade finansierat den marockanska delen 1994. Ett lån godkändes också och undertecknades för gasledningen GR2 i Algeriet, som matar de två ledningar som förbinder Nordafrika med Europa genom Italien och Spanien. till att utvidga TEN Under våren 1997 omorganiserade kommissionen Phares investeringsstrategi i Central- och Östeuropa. Detta kommer att leda till en ökning av utgifterna för infrastruktur och i kandidatländerna. Åtaganden om ny finansiering under 1997 uppgick till ungefär 159 miljoner till transportinfrastrukturprojekt. Inkluderat i dessa åtaganden är 100 miljoner ecu som Europaparlamentet begärde skulle fördelas på infrastrukturprojekt för utvidgningen av TEN-transport längs Kreta/Helsingforskorridorerna i Central- och Östeuropa. i denna region och särskilt större delen hänförde av vilket den ecu sig I tabell 12 nedan analyseras dessa åtaganden per land och sektor: Tabell 12: Phare infrastrukturfinansiering 1997 Land TRANSPORT (miljoner ecu) ENERGI (miljoner ecu) TELEKOM (miljoner ecu) Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Lettland Litauen Poland Rumänien Slovakien Slovenien Berör fler länder, gränsöver skridande TOTALT 0 4,16 5 33,7 4,1 4,5 91 0 0 6,3 9,1 0 0 0 0 0 0,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0. : *?W& ,. - Ä* ' 9 Att förbättra infrastrukturbanden med de nya oberoende staterna är ett av målen för programmet Tacis, som nu kan spendera upp till 10 % av sin årliga budget på i liten skala, inom ramen för investeringar, inbegripet infrastrukturprojekt samarbete över gränserna. År 1997 hade Tacis åtagande på omkring 50 miljoner ecu för sådana projekt inom transport- och energiområdena. 24 TEN 27/4/9827/4/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Utgifterna för programmet Meda för att förbättra förbindelserna mellan länderna i Medelhavsbäckenet och Europeiska unionen är för tillfället marginella (men mycket nyttiga) och begränsar sig till ett litet antal lämplighetsstudier. 25 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 5. FINANSIERING AV TEN: ANDRA UPPGIFTER 5. 1 Att ge "Essen-projekten" kraft Med beaktande av finansieringssvårigheterna för de 14 projekt som utvalts av Europeiska rådet i Essen rekommenderade kommissionen i sin framställning till Europiska rådet i Luxemburg om sysselsättning15 att de berörda medlemsstaterna för vart och ett av "Essenprojekten" tillsammans med kommissionen borde upprätta en fast tidtabell och finansieringsplan för att visa sitt politiska engagemang för genomförandet som är väsentligt för att skapa det nödvändiga kraften för ett beslutsinriktat handlande beträffande de individuella projekten och för att skapa förtroende för att nätfördelar kommer att uppnås. Detta godkändes av Europeiska rådet i dess slutsatser16. 5. 2 Agenda 2000 och de framtida finansiella perspektiven "Agenda 2000" innehåller ett antal viktiga yttranden om den utvecklingen av TEN: framtida (1) (2) (3) (4) I "Agenda 2000" hävdas att utvecklingen av inre politikomrädcn har högsta prioritet17. På ett annat ställe sägs alt TEN har en speciell roll som nyckelområde i samband med inre politik18. I dokumentet hävdas att TEN har en särskilt viktig roll vad gäller skapandet av nya förbindelser med kandidatländerna i Central- och Östeuropa. 19 I dokumentet argumenteras för ytterligare stöd utöver de redan befintliga. 20 TEN:s budgetresurser bör växa snabbare än BNP21 och proportionerligt mer än den utvidgade gemenskapens BNP22. av de olika effektiv I dokumentet hävdas finansieringskällorna för TEN-projekt, inklusive utveckling av offentlig- privat finansiering är nödvändig. 23 samordning att 15 SEK(97)2168,s. 12 16 Ordförandeskapets slutsatser, SN300/97 17 En förstärkt och utvidgad union, del 1, Bortom 2000, s. 17 18 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt III, punkt 3, s. 68 19 En förstärkt och utvidgad union, del 1, avsnitt I, punkt 1, s. 18 20 "Agenda 2000" del I, sidan 11 21 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 3, s. 64 22 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3, s. 134 23 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3,s. 134 26 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) (5) (6) Vad beträffar urvalskriterier insisteras i "Agenda 2000" att man ska koncentrera sig på ett litet antal nyckelprojekt av hög kvalitet och av påvisat intresse för unionen och som således far stor betydelse och att detta bör vara den ledande principen för framtiden24 25. Dessutom hävdas i rapporten att andra former av stöd än bidrag måste användas i större utsträckning - räntestöd, garantier, riskkapitalsatsningar och andra kapitaltillskott26. Dokumentet omnämner också flera gånger behovet att engagera privat kapital och expertis genom offentlig-privata partnerskap 27. 5. 3 Att främja offentlig-privata partnerskap (PPP) 5. 3. 1 Neil Kinnocks högnivågrupp samt uppföljning Högnivågruppen för finansiering av TEN-projekt inom transport genom offentlig privata partnerskap tillsattes av kommissionen enligt överenskommelse med transportrådet i september 1996. Gruppen innehöll personer som representerade alla områden inom den privata sektorn som hade intresse av transporternas infrastruktur liksom också företrädare för den offentliga sektorn utsedda av transportministrarna. Gruppen antog den slutliga rapporten i maj 199728. Kommissionen stödde helt och hållet gruppens rekommendationer. Den 10 september antog den ett meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om hur den avsåg att genomföra de rekommendationer som gruppen särskilt riktat till den29. EIB, som aktivt deltog i högnivågruppens arbete, stödde fullt ut gruppens rekommendationer och beslöt utöka sitt samarbete med EIF och kommissionen för att bättra samordna de befintliga medlen, för att ytterligare utveckla de befintliga finansiella instrumenten (inklusive långfristiga lån och amorteringsfria tider) och om möjligt, utveckla nya instrument. Kommissionen lade fram gruppens rapport till rådets (transport) junimöte och i oktober. Rådet meddelandet till dess oktobermöte samt till ecofinmötet 24 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt III, punkt 3, s. 68 25 Konsekvensanalys, del III, avsnitt 3,s. 134 26 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 5, s. 26 27 En förstärkt och utvidgad union, del 3, avsnitt II, punkt 2, s. 63 28 Slutrapport från högnivågruppen om offentlig-privata partnerskap vid finansiering av transportprojekt inom TEN (VII/321/97) 29 KOM(97) 453 27 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) (transport) antog enhälligt ett antal slutsatser i vilka medlemsstaterna uppmanades att använda alla ändamålsenliga medel närhelst det är möjligt för att utveckla olika typer av PPP. 5. 3. 1. 1 Offentlig upphandling Gruppen rekommenderade att kommissionen skulle utarbeta särskilda riktlinjer som skulle klargöra rutinerna för offentlig upphandling och som skulle följas vid kontrakt som gäller transportinfrastruktur. Den privata sektorns bekymmer och särskilda avsnitt beträffande unionens upphandlingsregler har undersökts för att skapa ett regelverk där flexibilitet, offentlighet, förhandlingar och anbudsinfordringar skulle vara de viktigaste frågeställningarna. Slutsatserna från högnivågruppen tillhandahåller ett viktigt bidrag till samrådsprocessen i grönboken om offentlig upphandling. Kommissionen avser att inom kort presentera ett meddelande om offentlig upphandling som tillhandahåller den rättsliga ramen för riktlinjer om tillämpning av lagstiftningen om offentlig upphandling vid infrastrukturprojekt och som täcker förhållandet mellan direktiven om offentliga arbeten (97/3 7/EG) och affärsdrivande verk (93/3 8/EG), den tekniska dialogen under planeringsstadiet och andra kontraktsaspekter på PPP. 5. 3. 1. 2 Konkurrrenspolicy fann att tilltänkta PPP partners var osäkra beträffande EU:s Gruppen konkurrenslagstiftnings följder. Följaktligen utgav kommissionen den 30 september ett meddelande som klargjorde dess rekommendationer gällande tillämpningen av konkurrensreglerna för projekt för ny transportinfrastruktur30. Liksom beträffande offentlig upphandling är det omöjligt för kommissionen att föreslå allmänna regler om undantag från unionens konkurrenslagstiftning för storskaliga transportinfrastrukturprojekt. Kommissionen uppmanar därför alla berörda parter att vända sig till dem så tidigt som möjligt för att diskutera de konkurrensfrågeställningar som uppstår genom dessa projekt i avsikt att lösa dem. 5. 3. 1. 3 Framtagning av finansiella instrument Gruppen drog slutsatsen att strukturellt underordnade lån och tidiga lån för den operativa verksamheten erbjöd ett sätt att begränsa riskerna förknippade med osäkerheter beträffande skapandet av ett positivt betalningsflöde på ett tidigt verksamhetsstadium. I sitt meddelande betonade kommissionen att dessa instrument redan existerade i mindre skala. Den föreslog därför att deras tillgänglighet skulle utvecklas inom ramen för unionens finansiella institutioner med stöd från unionens resurser, om nödvändigt och lämpligt, för att underlätta uppkomsten av en verklig marknad. Kommissionen deklarerade också sin avsikt 30 EGT nr C298, 30. 9. 1997 28 TEN 07/07/9807/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) att i samråd med EIB and EIF utvärdera inrättandet av en fond för stärkande av företags finansiella position (mezzanine fund) koncentrerad på TEN-projekt. Kommissionen inledde diskussioner med finansmarknaderna om en sådan fond. 5. 3. 1. 4 Innovativt och proaktivt stöd Som rekommenderades av gruppen avser kommissionen att vidta ett antal initiativ, med tekniskt stöd av EIB och EIF, i syfte att försäkra sig om en optimal och samordnad användning av de offentliga resurser som budgeterats för TEN och som tillhandahållits av unionens finansiella institutioner. Sådana initiativ behöver helt klart stöd från de berörda medlemsstaterna. Kommissionen avser att uppmuntra och underlätta för den privata sektorn att mycket tidigt involveras i projektens utformning och att försäkra sig om att stöd från olika finansiella instrument på unionsnivå tillhandahålls på ett samordnat sätt som är mest lämpat för det individuella projektet. 5. 3. 1. 5 Nät och transeuropeiska fördelar samt en PPP-databas Gruppen rekommenderade att transeuropeiska och nätfördelar skulle tas i beaktande vid bedömningen av projekt och att en alleuropcisk databas om PPP- projekt skulle upprättas Kommissionen avser att, i samarbete med medlemsstater intensifiera sin forskning om allmänna metodologier och att undersöka möjligheterna att etablera en PPP-databas. 5. 4 Att förbättra samordningen Parallellt med dess meddelande om genomförande av högnivågruppens rekommendationer om PPP vidtog kommissionen ett antal åtgärder i september för att förbättra den interna samordningen mellan kommissionstjänsterna (och med EIB, EIF och andra internationella finansinstitutioner) som berördes av finansieringen av TEN-projekt. Dessa åtgärder syftar till att förstärka den strategiska prioriteringen, till att uppmuntra och underlätta den proaktiva samordningen av finansieringen för individuella projekt och till att uppnå bättre utbyte av information mellan de olika finansiella instrumenten. 5. 5 SEM 2000 och utvärdering I samband med sitt program "SEM (Sund och effektiv finansförvaltning) 2000" faster kommissionen hög prioritet vid att utvärdera sitt handlande. I november diskuterade kommissionen följaktligen med kommittén för finansiellt stöd av TEN sina planer på en halvtidsutvärdering under 1998 av sitt finansiella stöd för TEN-projekt inom transport. Den startade också en utvärderingsstudie om Euro- ISDN i avsikt att rapportera till parlamentet och rådet i mitten av 1998, i enlighet med artikel 10 i beslut 2717/9531. 31 EGT L282, november 1995 29 TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 6. EXTERNA RELATIONER 6. 1 Utvidgning och strategin for anslutningsförberedelserna När kommissionen förberedde utvidgningen sändes två meddelanden till rådet och parlamentet om de externa dimensionerna för TEN inom energi-32 och transportsektorerna. 33 Konferensen "Energinät" i Berlin i december betonade vikten av nätutveckling internationella inte bara för unionens energitillförsel utan också för det samarbetet och utvecklingen i allmänhet. Ett möte i december i Bukarest mellan unionen och Svartahavsregionens länder godkände ett memorandum som identifierade prioriterade energiprojekt av gemensamt intresse på Balkanhalvön som skulle sammanbinda unionens energinät med motsvarande i Svartahavsregionen. Kommissionen spelade en avgörande roll vad gäller organiseringen och det framgångsrika slutförandet av den Tredje alleuropeiska transportkonferensen i Helsingfors i juni 1997 vilken samlade mer än tusen beslutsfattare och experter. Konferensen rekommenderade en anpassning av korridorbegreppet, vilket hade påbörjats under den föregående konferensen på Kreta, genom några utvidgningar av de nio existerande korridorerna, skapandet av en ny tionde korridor genom f. d. Jugoslaviens "Alleuropeiska införandet transportområden". Den förstärkte också den multimodala karaktären hos dessa begrepp genom flygplatser) och luftfart vattentransport (viktiga kust- och flodhamnar), och betonade vikten av telematik och andra intelligenta tillämpningar vid utvecklande av den alleuropeiska transportinfrastrukturen. territorium och (internationella införandet av av begreppet högre tjänstemannagruppen för Bedömning av behoven Den av transportinfrastruktur (TINA) sammanträdde i november och behandlade interimsrapporten om utvecklingen hitintills. De regionala grupperna har redan utfört ett betydande arbete med att sammanställa och analysera information om existerande infrastruktur och en metodologi för TINA-analysen har utvecklats. Studier om trafikflöden och enhetskostnader för infrastruktur är på gång. Det tekniska sekretariatet upprättades i Wien, finansierades genom Phare-programmet och hela processen har kommit igång. De första resultaten finns kommer att finnas tillgängliga under 1998. Med beaktande av de administrativa problemen i länderna i Central- och Östeuropa har de särskilt mycket att vinna på deltagande i IDA och andra telematikprogram på Europanivå. Kommissionen förde diskussioner under året med de berörda förvaltningarna i Central- och Östeuropa. 32 KOM(97) 125, av den 26 mars 1997 33 KOM(97) 172, av den 23 april 1997 30 TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) Vad beträffar telekommunikation avser kommissionen att utvidga TEN- Telecom till Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Medelhavsländerna genom förenade åtgärder med programmen Phare, Tacis and Meda, enligt följande linjer: • de central- och östeuropeiska ländernas samt Medelhavsländernas medverkan i projekt inom TEN-Telecom med tonvikt på kandidatländerna i TEN-Telecom- projekt som speglar inträdesprioriteter, • utvidgandet av framgångsrika TEN-projekt med ytterligare stöd för investeringskostnaderna, t. ex. inom infrastrukturnät som kommer från andra källor än medel för TEN-Telecom, • utvecklande av förbindelse/driftskompatibilitetsprojekt för fasta, satellit- och mobilkommunikationsnät, informationsaktivitet bland potentiella användargrupper. • För detta ändamål förbereder kommissionen ett arbetsdokument. Den 4 december 1996 antog kommissionen en rapport till rådet34 om samarbete mellan EU och det Centraleuropeiska initiativet. I rapporten nämns TEN som en av flera prioriterade sektorer där unionen är villig att samarbeta med de centraleuropeiska länder som berörs av initiativet. För att öka infrastrukturinvesteringarna i länderna i Central- och Östeuropa avseende dess strategi inför anslutningen har kommissionen fastställt sin samordningsverksamhet med EIB, EBRD och IBRD. I oktober 1997 startade den en arbetsgrupp för att ta fram en ram för överenskommelsen om oförutsedda händelser och för att fastställa lämpliga projekt som skall finansieras av dem och av stödprogrammet Phare. 6. 2 Strukturerad dialog Den 27 maj 1997 hölls ett möte på ministernivå med länderna i Central- och Östeuropa om energiområdet vid vilket olika aspekter på energinätens externa dimension diskuterades. Den 9 oktober diskuterade unionens transportminstrar och deras motsvarigheter från Central- och Östeuropa bl. a. från den alleuropeiska transportkonferensen i Helsingfors och de framsteg som gjorts inom "Bedömning av behoven av transportinfrastruktur". resultaten 34 KOM(96)0601, av den 4 december 1996 31 TEN 29/07/9829/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 7. T EN SOM KÄLLA TILL SYSSELSÄTTNING Som beskrevs i kommissionens meddelande "Gemenskapspolicy till stöd för sysselsättning"35 till Europeiska rådets möte i Luxemburg om sysselsättning spelar TEN en viktig roll i strategin för sysselsättning på medellång sikt. Effektiva transport-, telekommunikations- och energi infrastrukturer är av avgörande betydelse för EU:s konkurrenskraft och sålunda för tillväxten på inom EU behöver effektiva transportsystem, telekommunikationsnät och energitillgångar både för att hälla nere kostnaderna och för att kunna erbjuda bättre service. lång sikt och varaktiga jobb. Industrin Fastän det är inverkan på konkurrenskraften på medellång sikt som är avgörande för att skapa jobb skapar TEN också avsevärda mängder tillfälliga jobb under konstruktionsfasen. Med beaktande av bestämmelserna om sysselsättning i Amsterdamfördraget, särskilt artikel 127. 2 i detta, och genom att använda statistisk om genomförandet av TEN, kommer kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utvärdera och rapportera om sysselsättningen och om andra resultat från de olika projekten. För informationssamhället i synnerhet finns det behov av en uthållig ansträngning från de privata och offentliga sektorerna att bredda marknaden, särskilt vad gäller områden av allmänt intresse. Det är också nödvändigt att förbättra kvaliteten på Internetbaserade allmänna tjänster för att särskilt stödja utvecklingen av multimediala satellittjänster. 35 SEK(97)2168 32 TEN 22/07/9822/07/98 Årsrapport 1997 (Förordning 2236/95) 8. ANDRA UNIONSSTRATEGIER MED EN TEN-DIMENSION 8. 1 Europeisk bolagslagstiftning En europeisk bolaglagstiftning skulle underlätta skapandet av "projektenheter" som skulle organisera och genomföra större infrastrukturprojekt som skulle kunna utvecklas till vinstgivande organisationer när byggnadsarbetet påbörjats. För närvarande finns inget lämpligt juridiskt instrument på unionsnivå vilket sålunda i onödan fördyrar projektkostnader och hindrar utveckling. Efter offentliggörandet av "Davignon-rapporten" under våren diskuterade rådet för sociala affärer frågan den 15 december och överläggningarna kommer att fortsätta under 1998. 8. 2 Miljö Kommissionen fortsatte under hela året sitt arbete på att utveckla en metodologi för miljöutvärdering av TEN-nät och korridorer som helhet i motsats till individuella projekt. Det förväntas att denna undersökning kommer att fullbordas under 1998. I "Agenda 2000" betonades att utvidgningen av TEN skulle tjäna till att förbättra till sundare en hållbar utveckling och skulle åtföljas av en övergång transportsystem som fullt ut utnyttjade ny teknologi och kunde angripa problemen med trängsel, nedsmutsning och klimatförändring. 33 1. BILAGA I: FRAMSTEG UNDER 1997 INOM TEN - ENERGINÄT 2 2. BILAGA II: FRAMSTEG INOM TEN TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT 3. BILAGA III: FRAMSTEG INOM DE 14 SÄRSKILDA "ESSEN"- PROJEKTEN 4. BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE 1997 I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 5. BILAGA V: TEN: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE 1997 6. BILAGA VI: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE 1997 I ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 7. BILAGA VII: IDA-PROJEKT FINANSIERADE 1997 10 11 13 19 22 27 8. BILAGA VIII: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV ERUF 1997 29 9. BILAGA IX: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN FRAM TILL SLUTET AV 1997 10. BILAGA X: LÅN FRÅN EIB FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE PROJEKT 1997 32 33 11. BILAGA XI: EIF-GARANTIER FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE 36 PROJEKT 1997 2<r> 3C 1. BILAGA I: FRAMSTEG UNDER 1997 INOM TEN - ENERGINAT Kortfattad lägesrapport vid slutet av 1997 för de projekt av allmänt intresse som omfattas av riktlinjerna PROJEKT AVSEENDE ELNÄT PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÂN EU FÖRENADE KUNGARIKET; a1 Skottland Förbindelse Island Magee-Coylton. Förbindelse via undervatteitskabel mellan Nordirland öoh Tillståndsförfarande. Start: 2000. EGSR: 81 miljoner ecu. GREKLAND-ITALIEN: a4 italienska nätet genom nordvästra Grekland odt sydöstra Halten* Förbindelse med undervattenskabei mellan det grekiska och det Förbindelse Epiros-Apulien. Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid toppmötet i Essen (december 1994). Tillståndsförfarande. Start: 2000 REGEN (35 miljoner ecu); INTERREG II (78,5 miljoner ecu); EIB-Iån (100 miljoner ecu). a7 FÖRENADE KUNGARIKET: Förbindelse genom undervarlenskabel tilt tele of Man, Förbindelse nordvästra England-Isle of Man. Genomförbarhetsstudier och bottenundersökning. Start: 1999. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. TYSKLAND-DANMARK: bl (UCPTE) ocb Oamuark* oatra vM (NQRDIi)* Förbindelse genom undervattenskabei mattart döt tyska nätet Förbindelse Bjaeverskov-Bentwisch driftsedan 1996. FRANKRIKE-BELGIEN: b4 genom nordöstra Frankrike och södra Belåten. Fullborda förbindelsen mettait de tve tandem** net Linjen Moulaine-Aubange Tillståndsförfarande. Start: 1999. b5 FRANKRIKE-TYSKLAND: Starke förbindelserna mellan de tvä tänderna* 3C PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE. i, SPECIFIKATION PROJEKTLAGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÅN EU Linjen Vigy (FR)-Marlenheim (FR)-Uchtelfangen (DE). Tillståndsförfarande. Start: 1999. FRANKRIKE-ITALIEN: b6 Frankrike och nordvästra Italien. Linjen Grand île-Piossasco. Förbindelse mellan de två ländernas nåt genom sydöstra Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid toppmötet i Essen (december 1994). Tillståndsförfarande. Start: 2000. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. b7 FRANKRIKE-SPANIEN: sydvästra Frankrike och norra Spmten Landförbindelse mellan de två tändernas nät genom Linjen Cazaril-Aragôn eller en alternativ linje/layout, inklusive förbindelse till linjen Sallente-Sentmenat. Sallente-Sentmenat. Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid toppmötet i Essen (december 1994). 75% av den spanska linjen byggd. Projektet uppskjutet. Genomförbarhetsstudier avseende nya linjedragningar pågår. Start: (1998) uppskjuten. TEN-linje: Beslut 1995, 1996 och 1997 om samfinansiering av studier b9 BELGIEN-LUXEMBURG: Förbindelse mellan de två tändemas nät Aubange-Bertrange Tillståndsförfarande. Start: 2000. bio två tänderna genom regionerna I norra Portugal och nordvästra Spanien SPANIEN-PORTUGAL: Förstärkning och slutförande av förbindelserna mallen de Linjen Mesôn-Lindoso. Internationella linjen Aldeadavila-Douro Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid toppmötet i Essen (december 1994). I drift sedan 1996. EGSR (Spanien): 3 miljoner ecu EIB-Iån: 26 miljoner ecu Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: 2004. b10(a) SPANIEN-PORTUGAL; Ny förbindelse mellan de två länderna genom 4en södra regionen Portugal och sydvästra Spanien Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studierna. 3^ PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÄN EU fflmmMtiÊmÊÊmmÊm Förstärkning av förbindelserna norr om Bottenviken Linjen Petäjäskoski (FIN)-Letsi (S). Linjen Pikkarala (FIN)-Keminmaa (FIN)-Svartbyn (S). Ökar överföringskapaciteten längs dessa linjer genom installation av kompenserande anordningar. Studierna håller på att slutföras. Start: 1997. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studierna. ÖSTERRIKE-ITALIEN; b12 österrikiska nätet. Linjen Lienz-Cordignano. Förstärking av förbindelser mellan norra ttatien och det Tillståndsförfarande. 2004. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studierna. Start: bis IRLAND-FÖRENADE KUNGARIKET (N. IRLAND): Förstärkning av förbindelser mellan Irland Specifikation fortfarande inte definierad. och Nordirland. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studierna. bl4 ÖSTERRIKE-TYSKLAND: ' FÖrstärkandeav förbindelser melian de två länderna Linjen St Peter-Isar. b15 östra England och centrala Nederländerna. NEDERLÄNDERNA-FÖRENADE KUNGARIKET; Förbindelsen Rotterdamområdet-sydöstra England Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. Förbindelse via undervattens kabel mellan Genomförbarhetsstudier. Havsbottenundersökning 1998. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studierna DANMARK: c2 (UCPTE) och östra (NORDEL) nät Fyn-Sjaslland Förbindelser via yndervattenskahtar mellan landets västra Projektet klassat som "prioritetsprojekt" vid toppmötet i Essen (december 1994) Beslut om projektet. Finansiering av projektet inte klar. Start: (1997) uppskjuten. c3 NEDERLÄNDERNA: Förstärkning av förbindelser i landets nordöstra del. Linjen Zwolle-Meeden-Eemshaven. I driftsedan 1996. 2** PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÄN EU m FRANKRIKE: Förstärkning av förbindelser l landets nordöstra del. Linjen Sierrentz-Mulbach. Tillståndsförfarande. Start: 1999. ITALIEN; o5 axeln öst-väst I tien norra delen av landet och länga axeln nord-syd. Förstärkning och utveckling av förbindelserna läng* Förbindelser längs axeln öst-väst: - linjen Vado Ligure-Morigallo. - Linjen Caorso-San Damaso. - Linjen Rondissone-Castelnuovo/Scrivia. - Linjen Turbigo-Rho. - Linjen Turbigo-Baggio. - Linjen Gorlago-San Fiorano. - San Fiorano understation. - Linjen Turbigo-Piedilago. - Pumpstationen Piedilago. Förbindelser längs axeln nord-syd Linjen Tavamuzze-Poggio a Caiano-Calenzano. Linjen Pietrafitta-Santa Barbara. Linjen Santa Barbara-Tavarnuzze. - Sekundärstationen Tavamuzze. - Linjen Matera-Santa Sofia. - Linjen Galatina-Taranto Nord. - Linjen Pian della Speranza/Roma Nord- Montalto/Suvereto. Tillståndsförfarande. Start: 2004. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. I drift. I drift. Under uppförande. Start: 1999. Tillståndsförfarande. Start: 2000 Under uppförande. Start: 1997. Under uppförande. Start: 1997. Tillståndsförfarande. Start: 2004. Tillståndsförfarande. Start: 2004. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. Under uppförande. Start: 1997 Tillståndsförfarande. Start: efter 2000. TEN- linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. Tillståndsförfarande. Start: 2000. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. Tillståndsförfarande. Start: 1998. Tillståndsförfarande. Start: 1998. Tillståndsförfarande. Start: 1998 Tillståndsförfarande. Start: 1998 c5(a) ITALIEN: i nordvästra delen av landet och längs axeln nord-syd i centrala delen av landet Förstärkning och utveckling av förbindelser längs axeln öst-väst Förbindelser längs axeln öst-väst: - Linjen Chivasso-Magenta. - Linjen Colunga-Calenzano. Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. Förbindelser längs axeln nord-syd: - Linjen Pietrafitta-Villavalle. Genomförbarhetsstudier. Start: mellan 2000 och 2002. TEN-linje: Beslut 1997 om 29 PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÄN EU samfinansiering av studier. c6 SPANIEN: delen av landet och I regionerna längs Medelhavsaxetn. Förstärkning och utveckling av förbindelser I regionerna i norra Förbindelser i norr: - Linjen Soto-Penagos-Gueftes-ltxaso. - Linjen Aguayo-"Penagos-Barcina". Förbindelser längs Medelhavsaxeln: - Linjen Almeria-Rocamora. - Linjen Pinar-Tajo. - Linjen Caparacena-'Tajo-Almeria". - Linjen Sentmenat-Bescanô. - Linjen Bescano-"Vic-Baixas". Tillståndsförfarande. Några delar under uppförande. Start: 2000. TEN-linje: Beslut 1995 och 1997 om samfinansiering av studier. I drift sedan januari 1997. Under uppförande. Start: 1997. Under uppförande. Start: 1997. EIB lån: 25 miljoner ecu. I drift sedan januari 1997. Genomförbarhetsstudier. Start: 2004. TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. Start: 2004. TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av studier c7 norra och centrala delen av landet PORTUGAL: Förstärkning av förbindelser nödvändiga för sammanbindningen med Spanien Î Linjen Pego-Rio Maior II. Internationella linjen Recarei-Douro. 1998. Tillståndsförfarande. 2001. Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier Start: Start: c8 GREKLAND: Förstärkning av förbindelser längs axeln öst-väst i norra delen av landet- Linjen Arachthos-Ptolemaïs. Förberedande genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. c9 IRLAND; Förstärkning av förbindelser i nordvästra delen avlandet Förbindelser i grevskapet Donegal. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. ^ —— H : ! PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÄN EU c10 SPANIEN: landet, i synnerhet för anslutning till anläggningar med etektrtcitetfren vindkraftverk Förstärkning och utveckling av förbindelser I nordöstra och västra delarna av Förbindelser i nordöst: - i Alava, Aragon och Navarra. Förbindelser i väst: - i Galicien. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. Start: efter 2000. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. d 1 SVERIGE: Förstärkning och utveckling av interna förbindelser Förbindelser i norra Sverige Förbindelser i centrala Sverige Förbindelser i södra Sverige. Genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier. c12 TYSKLAND: Utveckling av förbindelser I norra delen av landet Linjen Lubeck/Siems-Görries-Gustrow. Linjen Lùbeck/Siems-Krùmmel. Tillståndsförfarande. Några delar under uppförande Görries-Gustrow: I drift 1996. De färdiga linjerna tas i bruk: 1998 d2 TYS KLAN D-POLEN : Förstärkande av förbindelserna mellan de två länderna Linjen Hagenwerder-Mikulowa. Linjen Neuenhagen (DE)-Vierraden (DE) Krajnik (PL). Genomförbarhetsstudier. Start: 1998 Genomförbarhetsstudier. Start: 2000. TYSKLAND-NORGE: Förbindelse via undervattenskabel mellan norra Tyskland (UCPTE) och d3 södra Norge (NQRDEL) Förbindelsen Brunsbuttel-södra Norge. Tillståndsförfarande och genomförbarhetsstudier. Start: 2003. d$ 1TALtEf4~SCHWEIZ: Förstärkning av förbindelser mellan norra Italien och Schweiz Linjen S. Fiorano-Robbia. Linjen Piedilago-Airolo. Under uppförande. Start: 1998. Tillståndsförfarande. Start: 2004 u PROJEKT AV ALLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÅN EU dB Albanien, inklusive före detta Jugoslavien och UCPTE-nätet GREKLAND-BALKANLÄNDERNA: Bulgarien återupprättande respektive av Förstärkning av förbindelser mellan Grekland och Jugoslavien, norra före förbindelser detta mttå Linjen Philippi (GR)-Plovdiv or Maritsa 3 (Bulgarien). Linjen Amintaio (GR)-Bitola (FYROM). Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering. Linjen Thessaloniki (GR)-Mostar (Bosnien)-Melina (Kroatien). Förberedande genomförbarhetsstudier. W Wmmmmmmm Förbindelser mellan de två länderna genom nordöstra Grekland Sektion i Grekland: - Linjen Thessaloniki-Philippi. - Linjen Philippi-GR/TU-gränsen. Sektion i Turkiet. Under uppförande. Start: 1998. Förberedande genomförbarhetsstudier. Förberedande genomförbarhetsstudier. FÖRENADE KUNGARIKET-NORGE: Förbindelse via undervattenskabel mellan nordöstra/östra d10 England och södra Norge (NORDEL). Specifikation fortfarande inte definierad. Genomförbarhetsstudier. Havsbottenundersökning 1998. Start: 2004. TEN -linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. NEDERLÄNDERNA-NORGE: Förbindelse d11 Nederländerna <UCPTE) och södra Norge (NORDEL), via undervattenskabel mellan nordöstra Förbindelse Eemshaven-Lista. "Projektet NorNed-kabel". Genomförbarhetsstudier och bottenundersökning. Start: 2001. TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av studier. d13 marockanska nätet. SPANIEN-MAROCKO; Förbindelse via undervattenskabel mellan södra Spanien och <iet Förbindelsen Pinar-Tetouan. uppförande. Under 1997. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. INTERREG: 12,5 miljoner ecu. Start: dl4 BALTISKA RIKpEN^ TYSKLANprpQI. ^N^BY^^LANPrE^TLANO-^ETTLAND-LITAyEN-SVERIGE- FINLANfMJANMARK-VITRYSSLANfo Förstärkning och utveckling av förbindelser mellan dessa och/eller undervattenskablar tänders nät genom luft» Q± PROJEKTÄ^ ÄLLMÄNT INTRESSE SPECIFIKATION PROJEKTLÄGE OCH FINANSIELLT STÖD FRÄN EU Södra Finland-Viborg (Ryssland) - Förbindelse med Sankt Petersburg (Ryssland). Förbindelse Sverige-Finland (genom undervattenskabel) Förbindelse Sverige-Polen (via undervattenskabel). Tyskland-Polen-Litauen-Vitryssland - Ryssland (öst-västlig högkapacitetsförbindelse). Förbindelse Polen-Litauen. Andra förbindelser: specifikationer fortfarande inte definierade. En övergripande genomförbarhetsstudie för de baltiska ringprojekten pågår. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. I drift. Genomförbarhetsstudier om en utökning av kapaciteten. TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av studier. EIF-lånegaranti: begärd. I drift. Genomförbarhetsstudier avseende utökad användning av befintlig förbindelse. TEN-linje: Beslut 1996 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1995 and 1997 om samfinansiering av studier Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1996 and 1997 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1995 om samfinansiering av studier. d15 SVERIGE-NORGE: Förstärkning av förbindelser mellan de tvä länderna Linjen Grundfors-Narvik Mellersta Sverige-mellersta Norge. Linjen sydvästra Sverige-Osloregionen. Tillståndsförfarande. Förberedande genomförbarhetsstudier. Genomförbarhetsstudier. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. d16 EO-VITRYSSLAND-RYSSLAND-tJKRAINAi Utveckling av förbindelser och samordning mellan (det utvidgade) UCPTE-nätet och näten i tredje länder i Östra Europa, inklusive omlokalisering av HVDC-konverteringsstationerna som mim är I bruk mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tfecklen Förbindelser mellan UCPTE- och CENTREL- systemen. Förbindelser mellan UCPTE/CENTREL- systemen och de baltiska länderna. Förbindelser och samordning mellan det utvidgade UCPTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, inklusive omlokalisering av de existerande HVDC- konverteringsstationerna. I bruk sedan december 1995. Genomförbarhetsstudier i syfte att förbättra stabiliteten vid drift när de två systemen är sammankopplade. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier. Genomförbarhetsstudier. PHARE: finansiering av studier för förbindande av Albanien, Bulgarien och Rumänien. Genomförbarhetsstudier. PHARE/TACIS: finansiering av samordningsstudie. TEN-linje: Beslut 1997 om samfinansiering av studier avseende omlokalisering av konverteringsstationema Wien Sudost och Dumrohr. Q2 2. BILAGA II: FRAMSTEG INOM TEN - TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT Projekt som anges i fetstil har slutförts Kontrakt Benämning TI 1. 1/95 TI 1. 2/95 TI 2. 51/95 TI 2. 52/95 TI 2. 8/95 TI 1. 71. 3/96 TI 2. 31/95 Euro labels Profiles Euro-ISDN migration Euro-ISDN platform for teleworking TELTEST INFORMS TEN-TREND VIRTUE TI 2. 32/95 TI 2. 33/95 TI 2. 71/95 TI 2. 72/95 PLATO WIRE SENECA TARGET TI 1. 31/96 MOSAIC TI 1. 31. 1/96 DCC TI 1. 21. 3/96 PADEIA TI 1. 3/95 TI 1. 51. 1/96 TI 1. 51. 2/96 TI 1. 51. 3/96 Euro-ISDN BB TAGIS NO PROBLEMS GTS TI 1. 61. 5/96 DYP TI 2. 1/95 PH-NET TI 2. 2/95 TI 1. 11. 3/96 Euro-Traficom MEDSALUS TI 1. 41. 2/96 INFOCITIES TI 1. 6/95 TI 2. 61/95 TI 23. 62/95 TI 2. 63/95 EGL-EK IEMP PROTONET SPORTNET TI 2. 64/95 TELEBUSINESS I Total kostnad/ EU-bidrag (Kecu) 740/740 491/491 315/158 2058/1. 029 2118/1. 126 5. 896/2. 948 1. 366/678 1. 180/590 1. 260/630 759/397 977/488 Kontraktsperiod (början/slut) 4. 96/6. 97 4. 96/4. 97 4. 96/6. 97 4. 96/7. 97 4. 96/10. 97 2. 97/8/98 4/96/4. 98 4. 96/4. 98 4. 96/4. 98 4. 96/1097 4. 96/12. 97 1. 612/844 5. 97/5. 98 3. 360/1. 680 1. 97/1. 98 990/495 2. 97/2. 99 208/208 3. 600/1. 700 3. 013/1507 1. 107/440 4. 96/4. 97 1. 97/3. 98 1. 97/7. 98 1. 97/1. 98 2. 515/1. 258 2. 97/1. 99 1. 500/750 4. 96/4. 98 2612/1. 231 1. 026/513 4. 96/4. 98 2. 97/11. 97 10. 103/5. 000 2. 97/2. 99 321/321 530/264 1. 969/984 1. 529/764 4. 96/4. 97 4. 96/2. 98 4. 96/2. 98 4. 96/2. 98 971/485 4. 96/2. 98 1 Huvud entreprenör FT Expertel OVUM TELES di WRC IDATE Empirica EUROSPACE 2000 DT EADTU SEMA North West Institute Banca Roma CSC Ploenzke AG Telecom Finland SSE Global One INFONOVA Eur. Dynamics Electronic Trade Center Commune di Bologna ARS Telefonica de Espana City of Den Haag FT Expertel OMP INTRASOFT INTERSPOR T PRODUTEC 10 w 3. BILAGA H I: FRAMSTEG INOM DE 14 SÄRSKILDA " E S S E N " - P R 0 J E K T EN TILLSTAND/ TEKNISK SITUATION FINANSIERING STADIUM KOMMENTARER PROJEKT Höghastighetståg/kombinerad 1) transport nord-syd LANGD (km) 958 KOSTNAD (miljoner ecu) 15 102 Byggnadstillstånd ges efterhand för olika sträckor; tekniska studier skall utföras för Brennertunneln Delvis svårigheter återstår klar; några Paris-Bryssel-Köln/Frankfurt- 2) Amsterdam-London (PBKAL) 1 176 17 232 Vissa förseningar; nu pågår arbete på alla sträckor klar; Delvis svårigheter PPP möjlig sträckan. några återstår. för NL- 3) Höghastighetståg syd 1 601 14 072 Förfaranden klara för några sträckor; tekniska studier i gång för andra Delvis svårigheter återstår klar; några ç 4) Höghastighetståg Frankrike-sydvästra (TGV Öst) Paris-östra Tyskland 551 4 777 Tillstånd finns för del D. Politiskt beslut taget för att bygga en första fas mellan Vaire och Vandières för del F. Svårigheter med den delen. återstår franska 5) Betuwe-linjen 160 4 094 Alla politiska och administrativa beslut har tagits. 6) /Kombinerad Turin-Trieste Höghastighetståg Lyon- - transport 734 18 260 Déclaration d'Utilité Publique sökt sträckan Myndighetstillstånd sökt för Tunn-Venedig. för Lyon-Montmélian, 7) Grekiska motorvägar 1 580 9 242 8) Multimodal Portugal-Spanien-Europa förbindelse 6 212 flera pågår Arbete sträckor; på byggnadstillstånd erhållet, tekniska studier och anbudsförfarande på gång för andra. Förfaranden klara tekniska studier på gång för andra för vissa delprojekt; 9) Konventionell Cork-Dublin-Belfast-Larne- tågförbindelse 502 357 Allt klart 11 Den offentliga sektorn kommer att finansiera byggandet, den privata sektorn planeras bli inbegripen i driften. Delvis svårigheter återstår några klar; Tre PPP-program för PATHE Stöd från ERUF och sammanhållnings fonden förväntas; några svårigheter återstår Några svårigheter återstår inom NL- Arbetet Berlin-Leipzig: väl framskridet; arbete Leipzig-Nurnberg har påbörjats på vissa sträckor. Brennertunneln fortfarande på planeringsstadiet. är inom sträckan, två sträckan Madrid- framskridet på de Byggnadsarbetet belgiska och tyska sträckorna; påbörjat på nederländska skall påbörjas på Förenade kungarikets sträcka 1998. Byggnadsarbete delprojekt på Barcelona. Avslutande tekniska studier igångsatta på den franska delen, arbetet bör börja 1999 på sträckan Vaires-Vandières, uppgraderingsarbeten påbörjade på den tyska sträckan Byggandet av hamnjärnvägslinjen har redan påbörjats. För A-15-linjen är slutliga planeringsförfaranden nästan färdiga. Byggandet planeras starta under mitten av 1998. för några Arbetet har påbörjats nyckelknytpunkter Italien, tekniska i studier pågår för den internationella delen. Inledande arbete påbörjat för tre PPP- program för PATHE och vissa andra Arbete påbörjat på sträckorna Linha do Norte (spår) och Lissabon-Valladolid (väg); studier avseende ytterligare projekt (EEIG) De berörda medlemsstaterna avser att upprätta en europeisk ekonomisk intressegruppering för Brennertunneln för att genomföra planeringsarbetet Några förseningar, men de flesta icke-finansiella problemen lösta. Bryssel-Paris HSL nästan färdig Internationella planeringsstadiet genom en EEIG. sträckan på Hög politisk prioritet Mycket tidigt konstruktionsstadium, efter förseningar. Projektet planeras bli färdigt år 2005. Vid fransk-italienska toppmötet den 3 oktober fattades beslut om att påbörja studieprogrammet för den internationella sträckan. Betydande stöd från ERUF sammanhållningsfonden och Stor mängd separata delprojekt, av vilka fortfarande är på flera studiestadiet Sträckan Cork-Dublin-Belfast klar; återstoden fullbordad 2000 Till stor del klar tack vare stöd från ERUF och sammanhållningsfonden Stranraer 10) Malpensa flygplats Öresunds 11) vägAågförbindelse 12) Den multimodal nordiska korridor 1 047 Pågår fasta 52,5 4 158 Pågår sträckan Finansiering kiar Finansiering klar väl Byggnadsarbete kommer att bli färdigt år 2000. Byggnadsarbete på större delen av projektet framskridet, triangelns 1 800 10 070 Byggnadstillstånd erhållet tekniska studier på gång för andra för en sträcka; Delvis svårigheter återstår klar; några Arbete pågår på vägarna E 18 och E 6 och huvudsparlinjerna i Finland och Sverige Byggnadsarbete nästan färdigt i Irland, osäkerhet avseende i Förenade kungariket Byggnadsarbete modernisera linjen sträckorna påbörjat för att Öppnas 1998 (1 :a fasen) Håller tiden, klar 2000 Stor mängd separata delprojekt Förenade kungarikets nationella vägplan genomgår en strategisk granskning. privat Partnerskap infrastruktur och tjänsteföretag, med offentligt understöd mellan 13) Vägförbindelsen Benelux Irland-Fk- 1 530 3 629 Studier om olika sträckor pågår Osäkerheter kvarstår 14) Huvudlinje längs västkusten 850 3 000 Studie pågår Finansiering klar, PPP »•s 12 4. BILAGA IV: ENERGIPROJEKT FINANSIERADE 1997 i ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 KOMMISSIONENS BESLUT C (97) 1867 AV DEN 24 JUNI 1997 (Förteckning över studier som samfinansierats) 'mtAMåMtåt^mkM ättmt mm&ùti öcft ôUtdlôiie huvutfeeiklïga îerfktrrir^l E36796 E37/96 E39/96 (c10) (c10) och ökningen planerade SPANIEN - Red Eléctrica de Espafta Utbyggnad av högspänningsnäten i Aragon, Alava och Navarra, särskilt med hänsyn till av den vindenergikapaciteten. Ekonomisk genomförbarhetsstudie, miljökonsekvensbedömning undersökningar. SPANIEN - Red Eléctrica de Esparia Utbyggnad av högspänningsnäten i Galicien, särskilt med hänsyn till den planerade vindenergikapaciteten. ökningen genomförbarhetsstudie, Ekonomisk miljökonsekvensbedömning tekniska undersökningar. TYSKLAND - RWE Energie Svängningar mellan elsystemet UCPTE/CENTREL. tekniska regioner olika och (d16) av i Analys av dynamiskt beteende och undersökningar E42/96 (b13) beträffande avhjälp. IRLAND - Electricity Supply Board Samordnad utbyggnad av elledningsnäten i båda delarna av Irland. E43/96 Genomförbarhetsstudie: Irlands andel. FÖRENADE KUNGARIKET Iä7) The National Grid Elförbindelse (undervattenskabel) Förenade Company PLC kungariket - Isle of Man. Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska undersökningar (undantaget undersökning av havsbotten). FÖRENADE KUNGARIKET ^Thë National Grid E44/96 (b15) Elförbindelse (undervattenskabel) Förenade Company PLC kungariket - Nederländerna. Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska undersökningar (undantaget undersökning av havsbotten). FÖRENADE KUNGARIKET -The National Grid E45/96 (d10) Elförbindelse Company PLC (undervattenskabel) Förenade 13 Oi Hffi$!?$!$nnS5tS^Wt^R^^^ä^^ 490 50 iâiiSS22SË 245 700 50 350 600 50 300 348 50 174 870 50 435 1000 50 500 800 50 400 kungariket - Norge. Ekonomiska genomförbarhetsstudier och tekniska undersökningar (undantaget undersökning av havsbotten). SVERIGE - Svenska Kraftnät Ökad elöverföringskapacitet mellan Sverige E47/96 (d15) 1000 50 500 och Sydnorge. Förstudier, genomförbarhetsstudier och tekniska E50/96 "Kdïëj ÖSTERRIKE undersökningar. 150 50 75 Österreichische Elektrizitätswirtschafts-AG Omläggning högspänningstransformatoranläggningen Wien. av i sydöstra E51/96 Ekonomiska och tekniska genomförbarhetsstudier. (d16) ÖSTERRIKE Österreichische Elektrizitätswirtschafts-AG Omläggning högspänningstransformatoranläggningen Durnrohr. Ekonomiska genomförbarhetsstudier. FÖRENADE KUNGARIKET - Northern och av i tekniska Ireland E54/96 (b13) Samordnad utbyggnad av elledningsnätet i Electricity PLC båda delarna av Irland. Genomförbarhetsstudie: Förenade kungarikets andel. ESoVgô50 | (c5a) ITALIEN - ENEL S. p. A. Elförbindelse Chirasso-Magenta (öst- västförbindelse). E57/96 E59/96 Förstudie beträffande licensförfarande och (c5a) miljökonsekvensbedömning. ITALIEN - ENEL S. p. A. Utbyggnad av nord-sydförbindelsen och öst- västförbindelsen: Förbindelse Pietrafitta-Villavalle och Colunga-Calenzano. Miljökonsekvensbedömning. (d8) GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) Utbyggnad av det befintliga elnätet mellan Grekland och f. d. Jugoslavien från 150 KV till 400 KV. Ekonomiska och tekniska genomförbarhetsstudier E60/96 (d8) och miljökonsekvensbedömning. GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) Ny elförbindelse mellan Grekland och Bulgarien. Förstudie, ekonomiska och tekniska U? 150 50 75 145 50 72. 5 175 50 87. 5 200 50 100 250 50 125 900 50 450 14 •SEHiBWSiSffl^^ wmmm ^MMÊÈÊïMËMMm. G7/96 (h14) genomförbarhetsstudier miljökonsekvensbedömning. ITALIEN - Edison S. p. A. Italienska delen av Volta-naturgasledningen från slovensk/italienska gränsen til Ostiglia. Utförliga konstruktions- och sträckningsanalyser, godkännande, myndigheternas miljökonsekvensbedömning. FINLAND-DANMARK-SVERIGE - Neste Group Nordiska naturgasnätet. G8/96 (h3) G11/96 Allmän genomförbarhetsstudie. (g8(a)) SPANIEN - ENAGAS Underjordiskt naturgaslager i Jumilla och Reus (Medelhavsförbindelse). G20/96 Seismiska förstudier. "(hÏ3J ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft PENTA-huvudgasledningssystem sydförbindelse). G21/96 G22/96 Teknisk beträffande inbegripet och genomförbarhetsstudie sträckningar, (g13) alternativa kostnadsanalys miljökonsekvensbedömning. ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft Eurostorage Baumgarten (ESB): Projekt för inrättandet av ett nytt underjordiskt naturgaslager i snittpunkten av tre viktiga naturgas-transitledningar i Baumgarten. Genomförbarhetsstudie. (fl2) GREKLAND - Public Power Corporation (PPC) Grekland-Albanien: Förbindelse mellan de båda ländernas naturgasnät. Projekt för en naturgasledning genom nordvästra Grekland: ekonomiska och Tekniska genomförbarhetsstudier, inbegripet undersökning av efterfrågan på naturgas, gasledningens sträckning och konstruktion samt dess potentiella ekonomiska lönsamhet. TOTALT * Samma referens som i beslutet om riktlinjer (EGT L161, 29. 6. 1996) och i beslutet om ändring av dessa riktlinjer (EGT L152,11. 6. 1997). ^9 15 COMMISSIONENS BESLUT C (97) 3352 AV DEN 10 NOVEMBER 1997 (Förteckning över studier som samfinansierats) MEDLEMSSTAT - BOtA<5 bdf&ttigad kostnad far sturiteft StudJens registering^* •; numrner Proiekttjen&nningt* åmnetföf studien :: och studiens huvudsakliga inriktning (SemensRape* finanslerat toiansieliuted < som procetrtandef atfdea godkStida kostnaden Maxima* suiTBiriaKSr gamenska •pens flnansielta st5d E64/97 E65/97 (b10(a)) SPANIEN - Red Eléctrica de Espana S. A. Balboa - portugisiska gränsen 400 kV kraftledning. grundläggande Genomförbarhets-, miljö- och teknisk studie. (b10(a)) PORTUGAL - Rede Eléctrica Nacional S. A. kV gränsen 400 Sines-Alqueva-spanska kraftledning. Utvärdering, miljö- markeringsstudie. , topografi-, design- och (1000 ecu) (1%) 250 50 (1000 «W): 125,0 1 077 50 538,5 E66/97 (d14) TYSKLAND - Preussen Elektra AG 2 170 50 1 085,0 Högspänningssystem för kraftöverföring öst-väst - baltiska rutten. E67/97 Studie (fas 2) finansiella, rättsliga och miljömässiga aspekter. tekniska, ekonomiska, inklusive (d16) TYSKLAND - Bayernwerk Aktiengesellschaft 900 50 450,0 i tredje länder (BAG) i centrala och Lämpliga platser i sydöstra Europa för HVDC utbytesstationerna Etzenricht Wien. Teknisk studie och utvärderingsstudie avseende 8 olika platser i 7 länder. sydöstra och E68/97 (b7) E69/97 (c9) - Electricité FRANKRIKE France Installation av en 225 kV inställningstransformator vid Pragneres. Teknisk studie och genomförbarhetsstudie. sekundärstationen de i - i Electricity och norr Board IRLAND Förstärkning ESB- transmissionssystemet och deras samverkan med ESB-NIE-förbindelsen. Tekniska genomförbarhets- och miljöstudier. Supply väst av E71/97 (a7) FÖRENADE KUNGARIKET - The National Grid Company Plc Kraftförbindelse Förenade kungariket-lsle of Man (undervattenskabel). Genomförbarhetsstudie bottenundersökning. inklusive (fas 2) 200 50 100,0 1 370 50 685,0 2 030 50 1 015,0 rCT 16 MEDLEMSSTAT-BOLAG : ^ = = T ? r Ç T a Ç P ? RlSIT T ™ ? ^^ kostnad för Studiens registrering- nummer Projektbenämning/ ämnet för studien och studions htwMtfeaMig* infädrtng Maxima* summa for gemenska -pens Oemenskaps- som l»ooentandet av den kostnaden E73/97 (d10) FÖRENADE KUNGARIKET - The National Grid 2 700 50 1 350,0 llliiiiilil {1DQ0 Company Pic Kraftförbindelse (undervattenskabel). Förenade kungariket-Norge Genomförbarhetsstudie bottenundersökning. (fas 2) inklusive E74/97 E76/97 E77/97 G23/97 G25/97 (d14) SVERIGE dragning Alternativ förbindelsen Kompletterande inklusive havsbottenundersökning. (HVDC teknisk Vattenfall AB - för den svensk-polska kraftöverföring). genomförbarhetsstudie (c6) SPANIEN - Red Eléctrica de Espana SA Ytterligare alternativ för dragning av kraftlinjen Soto- Penagos. Teknisk studie och miljöstudie. (b13) UNITED KINGDOM - Northern Ireland Electricity Pic Samordnad utveckling av nät för överföring mellan Irland Nordirland. Miljökonsekvensstudie. och (f11) Ferngas Steirische Krift-Pyhrn-Liezen ÖSTERRIKE Aktiengesellschaft Gasledningen som sammanbinder gasledningarna TAG och WAG och ger utbyggd gasförsörjning till övre Steiermark. genomförbarhetsstudier Detaljerade (undersökningar, teknisk geologiska planering, kartläggning, ritningar och förteckningar, detaljerade dokument dokument för anbudsinfordran, förberedelse för avtal om lokalisering av linjen. tillståndsansökan, tester, för (h6) ÖSTERRIKE - OMV Aktiengesellschaft till från Baumgarten Gasledningen TAG III, italienska gränsen längs ledningarna TAG I och TAG Teknisk och miljögenomförbarhetsstudie. Il- samt ekonomisk studie 680 50 340,0 110 50 55,0 795 50 397,5 797 50 398. 5 3 000 50 1 500,0. O 17 $tudtef>S tegfefoerirtg** nmnrtwr G29/97 MEmEMSSW-BOLAG Pr^kibenfintfiMig/ ämnet för studien dch Studiens huvudsakliga inriktning (g13) ÖSTERRIKE - Rohöl * Aufsuchungs Aktiengesellschaft Utvidgning av Puchkirchens underjordiska gaslager och dess förbindelse med gasledningen MEGAL. Detaljerad genomförbarhetsstudie och teknisk studie för lokalisering och konstruktion av brunnar, utrymmen och ledningar, inklusive seismiska och geologiska reservoarstudier, reservoarsimulering, detaljerad teknisk planering, dokument för tillstånd, anbudsspecifikationer, avtal om rätt att passera annans mark. studier, G30/97 (g1) G31/97 (g8) - Marathon IRLAND Ireland Kinsaleområdets Genomförbarhetsstudie utvärdering och borrning av en provbrunn. International Petroleum (MIPIL) gaslagringsprojekt. seismisk inklusive Limited SPANIEN - gaslagring S. A. Huete. Underjordisk Detaljerad genomförbarhetssudie (stadierna 1 och 2), inklusive borrning av en första försöksbrunn samt geologiska och seismiska reservoarstudier. Enagas vid Maximal berattfgad koatnad for stodter* i ll M l l l ln , m i ll Maximal summater oamenska -pens flfcanstefta ma Gemensftaps- finansierat finamielltstOd som pfocentendel avden. godkanda kostnaden (1O0O0C«) ({%) (1000 ecu} 5 824 50 2 912,0 9 900 50 4 950,0 4 195 50 2097,5 TOTALT 35 998 17 999 Samma referens som i beslutet om riktlinjer (EGT L161, 29. 6. 1996) och i beslutet om ändring av dessa riktlinjer (EGT L152,11. 6. 1997). r± I8 5. BILAGA V: TEN: TELEKOMMUNIKATIONSPROJEKT FINANSIERADE 1997 Ansökningsomgång för projekt 1996 (EGT C 107 och 573,13. 4. 96. Beslut E/2016/96 av den 18/10/96) PROJEKT I Kostnad I EU-bidrag INFOCITIES Stadsinformationsnät TEN-TREND Utveckling av nät för distansarbete PAJDEIA Utbildning och yrkesutbildning MOSAIC Metoder och instrument för att skapa och driva virtuella museer TAGIS Transeuropeisk tillgång till generiska ISDN-baserade tjänster MEDSALUS Euro-ISDN professionellt tclesamarbcte Nät för hälsovård i Medelhavsländerna NO PROBLEMS Allmänna och tillförlitliga system för elektronisk post DCC Gemensam digital plattform för kulturellt innehåll GTS Globala telekommunikationstjänster - generiska tjänster DYP: Elektronisk handel för små och medelstora företag totalt 10 103 TÖÖÖ 5 896 2 948 99Ö 495 1613 844 3 600 1 700 1 026 5Ï3 3013 1 507 3 360 1 680 1 107 44Ô 2 515 1 258 Ansökningsomgång för projekt 1997 (EGT C84,15. 03. 1997) Projekt Kostnad totalt 3 678 och 4 285 på distans Diagnoshantering TEN-TELEMED: Transeuropeiskt nät för telemedicin TELE-REMEDY: distansutbildning på området medfödda hjärtsjukdomar: en kostnadseffektiv telemedicinsk lösning 2 659 MELIC: Multimediebaserad hälsoinformation för medborgarna TELEPOLIS: Lokala inkomster för innehållsleverantörer genom 2018 fakturerings- och clearingtjänster TEN-ICO-SAT-NET: Transeuropeiska nät via ICO-satellitnät 2 033 EURO-JOINT: Transeuropeiskt telematiknät för rådgivning om 2 334 för små och medelstora teknisk samverkan automatiseringssektorn NABUCCO Nät för affärsförbindelser och affärssamarbete medelstora företag LOGICIP Interaktiv programvara partnerskap HMS-STEADY: Posttjänster av hybridtyp IBUT-ONE; ISDN online-TV. Användarförsök NITOURA; Ny informationsteknik för landsbygdsområden AGR. EL. MA Online transaktionsdatabank för trä- och avelsprodukter från jordbruket samarbete mellan 248 346 300 för små och företag och företag inom 298 581 för 1 723 TEN-bidrag 1 400 1 600 1 814 1009 5J2 1 167 800 290 124 150 150 149 ____________ 19 rs Ansökningsomgång för projekt 1997 (EGT C 381, 7. 12. 1996) (Beslut nr 2018 av den 17. 10. 1997 och 2289 av den 13. 11. 1997) EU-bidrag (TEN- Kostnad totalt (1 000 ecu) Telecom- * budgeten) (1 000 ecu) 401 till för för 587 stöd ï~439 2 217 programvara undervisnings- yrkesutbildning 925 och 902 EASI-ISAE Programvaruverktyg för programvaruutvecklare vid produktion av multimedia VES Den virtuella europeiska skolan ETUDE Europeisk distansundervisning (fackföreningar) ASTEP Avancerad utvärderingsprocesser LILIENTHAL Multimediabaserad distansutbildning, offline och online, för en europeisk pilotutbildning NETLOGO Europeisk interaktiv undervisning ~ÊXË Extranet-utbildning; hypermediahjälpmedel i undervisning MENTOR Multimediebaserat utbildningsnät för undervisning, produktion och 1 800 forskning VALASPI Experiment med tidig språkinlärning genom videokonferenser. SCHEMA Socialtjänst och högre utbildning i marginalområden IN-TELE Internetbaserad undervisning och inlärning EUN Europeiskt multimediebaserat skolnät användning telematik- effektiv 2~ÏTÏ 341) 722 566 688 och av 1 863 762 438 705 1 005 3Ö6 1 219 874 Ï62 68! 624 1,168 POST-DOC Vidareutbildning för doktorer i Europa 789 682 * Total kostnad berättigad i TEN-Telecom-budgeten endast. Dessa projekt som är utvalda efter en gemensam förslagsinlämning av flera program inom området multimediabaserad utbildning, erhåller också stöd från andra EU budgetposter. 20 -TV Projekt 1997: Regional turism - Elektronisk handel för små och medelstora företag (Ansökningsomgång för projekt, EGT C 162 av den 6. 6. 1996) Region Kärnten-AU Bornholm-DK Nordkarelen-FN Korsika-FR Sachsen-D Brandenburg-D Mecklenburg-Vorpommern-D Kreta-GR Toscana-I Veneto-I Azorerna och Madeira-P Castilla y Leon-SP Galicien-SP Nordengland-UK Hela Irland - Uppgift saknas , Kostnad totalt 855 100 240 390 460 380 460 ~599 340 400 258 ~270 470 710 758 EU-bidrag 130 30 120 195 230 190 230 300 170 200 129 135 200 2(H) 360 21 ^r 6. BILAGA VI: TRANSPORTPROJEKT FINANSIERADE 19971 ENLIGHET MED FÖRORDNING 2236/95 S = Studie; P = Projekt; AP = Flygplats; AT = Flygtrafikledning; C = Kombinerad transport; I = Inlandsvattenväg; M = Motorväg; MM = Multimodal; MT = Vägtrafikledning; P = Hamn; R = Järnväg; TM = Trafikledning; VT = Fartygstrafikledning; SP = Särskilt projekt; DG = Direkt understöd; FS = Genomförbarhetsstudie; IR = Räntestöd. Projektnamn Projekt typ Form (mod e) Projektst öd Kategori Form Ä för Semmeringbase-tunneln (se också järnvägsförbindelse, sträckan Wien-österrikiska/slovakiska gränsen: uppgradering PARNDORF- Flygplatsen Wien - Schwechat: Utbyggnad av terminalen för att Schengenkraven skall uppfyllas- Modernisering av det talbaserade kommunikationssystemet och fjärrkontrollsenheten i Wien Pontebbana-axeln: delprojektet Gloggnitz-Murzzuschlag: Provborrning AU/96/003) Donauaxelns KITTSEE Brenneraxeln: planstudier av sträckan nedre Inndalen (se också AU/95/114a och AU/96/001) Donauaxelns järnvägsförbindelse; sträckan St. Pölten-Wien: El A-studier för en ny dubbelspårbana uppgraderingen till 4 spår Flygplatsen Bryssel - National (Zaventem): Yttillgänglighetsstudie. Charleroi: Bryssels inlandsvattenväg (anläggningsarbeten) Tillämplighet, EIA, tekniska studier avseende stängning av ringväg R1 Antwerpen-nord (motorväg A1 ) Flygplatsen Leipzig-Halle: Jordmånsmekanikstudie och kartläggningar Flygplasen Köln/Bonn - Konrad Adenauer: Höghastighetstågförbindelse till terminal 2: fas 1 Flygplatsen Berlin-Brandenburg International: Layoutstudier och studier för väg- och tåganknytning Ny tågförbindelse "Stuttgart 21": Geologisk och hydrogeologisk undersökning, inklusive provborrning (STUDY) Havel-Oder inlandsvattenväg: utvidgning av sträckan nära Niederfinow Elbe inlandsvattenväg; hamnen Dresden-Friedrichstadt: utbyggnad av infrastrukturen Motorvägen Nurnberg-Amberg-Waidhaus-(Prag) (A6): nya sträckor Lohma-Waidhaus och Pfreimd-Woppenhof Motorvägsutvidgning till 6 filer mellan Kamen och Hannover (A2): knutpunkten Herford Westfalen och Niedersachsen Genomförbarhetstudier (teknisk, ekonomisk, finansiell, rättslig, miljömässig) för en fast övergång över floden Warnow vid Rostock (se också DE/96/018) gränsen mellan Nordrhein samband med _ AP AT R R R R AP M AP AP AP M M M 1,00 0,90 1,30 annan TM annan I DG DG DG 3,00 annan 9,00 0,90 SP annan 0,50 1,20 7,00 1,60 2,00 1,00 3,50 0,80 2,00 6,51 4,00 annan annan annan annan annan annan annan annan annan annan annan 0,46 annan DG FS FS FS DG FS FS DG FS FS DG DG DG DG FS 22 Genomförbarhetsstudie: Höghastighetståglinje Berlin-D/PL-gränsen (-Warszawa) och Berlin-D/Cz-gränsen (-Prag) ' ; :- *~ j—rr;— — — fly9PJ^ __——jr— •••-• — "u-! sträckan Königswinter Nord-Hochheim/Flörsheim/Hattersheim; Los C med befintlig och ny teknik Ny höghastighetslinje Halle/Leipzig-Erfurt, sträckan Leipzig-Leipzig PBKAL: ny HST-linje Köln-Rhein/Main: Limburg-Weilbach/Massenheim Dataanskaffning för GLONASS/GNSS (DE/EU) Systemstudie inom TEN avseende telematik för transportlogistik i Östersjöområdet bystemsiuaie inom i CZIM avsccuuc 'c l c l l i g 1"' ,w' " " " ~K »— ERTMS (Europeiskt tågtrafikledningssystem); genomförbarhetsstudie för harmonisering pa europeisk nivå vad galler säkerhet och tågtrafikledning North Atlantic ADS-B Network (NAAN) (WP0/WP1) Undersökningar rörande en tunnel vid östra hamnen i Köpenhamn Köpenhamns hamn; tillfartskanal. ' Undersökningar och detaljplanering för höghastighetslinjerna Köpenhamn-Ringsted (del av linje) och Ärhus-Freder. c. a (del av linjen) Konstruktion av danska tillfarter till Öresund Konstruktion av den fasta Öresundsförbindelsen REDAN fas Il/Ill - Datanät för luftnavigering Flygplatsen Madrid - Barajas: Urbaniserings- och tillträdesstudie. Studie: Moderniseringsprogram för ATC Studie avseende den fjärde ringvägen vid Zaragoza Studie avseende motorvägen Levante-Somport. Sträcka: Segorbe-Teruel Logistiksystem (ZAL) för spanska hamnar Studier och designstudier avseende Madrid-Zaragoza-sträckan, fas II. Studier och designstudier avseende Madrid-Valladolid-sträckan, fas \ /o Studier och designstudier avseende sträckan Fuentes de Onoro-Valladolid och den galiciska Atlantforgreningen Studier och designstudier avseende Medelhavskorridoren Studier och designstudier avseende linjen Sevilla-Cådiz Förstudier för anslutning av höghastighetslinjer i Murciaregionen till Medelhavsbagen och Madrid. Surveillance Analysis Support System (SASS) Satellitnavigering (EGNOS)-östra Medelhavet Genomförbarhetsstudie avseende införande av system för navigering med enbart satellit infnranHp av trafikledninas- och trafikinformationstjänster i Centraleuropa (CENTRICO) - fas 3 I l l l U l d l l UC ÖV l i a n r M ^ v j t i i i i v jo ~~>> »~ J__ ' x: Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster i Centraleuropa (CENTRICO) - fas à * _. : i~~„^„i«, „-«r>o /rt=MTRir. n\ -f \ / _ ll M. —J AI I. -J / * 4 f n « l / n rt O c U e i H U i q V l l j g " "M l~. ^ ^t — ,^ rln \ U V J I W W; w w >. ^. -i _ _x_u—l :—:—r. Z — , , (~\nnm i _ m. M toe* I A : ii i„!J __ — _- _ __ a :. i. -• f _ '. s R R GT MM RT "ÄT" M R R R AT AP AT M M LR R AT GT GT MT MT 0,341 annan FS 16,00 24,95 SP SP 0,50 0,80 9,00 TM TM SP 1,00 0,50 0,70 1,00 TM annan annan annan SP 5,50 10,00 SP 0,80 TM 1,50 annan 3,40 annan 1,00 annan 1,70 annan 0,75 annan 3,60 SP 3,20 SP 0,80 SP 0,50 annan 1,00 annan 0,50 annan 2,80 TM TM 0,60 TM 5,50 TM 3,53 TM 3,17 DG DG FS FS FS FS FS FS FS IR IR DG FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS FS DG FS 23 Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster i norra Europa - VIKING (fas 2) Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster i norra Europa - VIKING (fas 2) Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i södra Europa - SERTI (fas 3) Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i södra Europa - SERTI (fas 3) Studie avseende införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i sydvästra Europa (ARTS) Införande av trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i sydvästra Europa (ARTS) ATM-ARTEMIS (genomförande) Byggnadsarbeten på den höga delen av motorvägen Maurienne (A43): Orelle-tunneln, Sorderettes-tunneln och pont des Chèvres-bron Port 2000 le Havre (studier) Höghastighetståg Öst (förberedande arbeten] Höghastighetståg Öst (tekniska studier) Studier avseende höghastighetståg Syd: Perpignan-spanska gränsen Genomförande av VTMIS VTMIS studier Förberedande arbeten och studier "Atticas periferiväg motorvägen vid Imittos) Tekniska studier avseende förbifartsleder vid Patras med förbindelser till den nya hamnen och till staden Patras Vägstudie"Siatista-Kristallopigi" Studier avseende det nya dubbla spåret och höghastighetslinjen (normal spårvidd) från gamla Korinth till den 40:e kilometern på järnvägslinjen Korint-Patras Elektronisk betalning av motorvägsavgifter i Grekland. Studie för motorvägstrafikledning i Grekland Studier för SSR Mode S Deployment i Italien (MOSDI) Malpensa 2000 Flygplatsen Bologna - G Marconi: förbättringsarbeten på land- och luftsidan Studie för färdigställande av det slutliga projektet (HS/CT) järnvägssträckan Verona-Venedig Genomförbarhetsstudie avseende järnvägslinjenlJHST/CT) Venedig-Trieste-(Ljubljanä Teknisk infrastruktur för järnvägslinjen Venedig-Tarvisio (Pontebbana) Teknisk infrastruktur för järnvägslinjen Adriatica, sträckan Bologna-gränsen Abruzzo/Molise Uppgradering av profil och kontaktledning på sträckan Genoa-lselle: Domodossola-lselle. Uppgradering av Veronas järnvägsanläggningar (direktförbindelse med Brenner-linjenj. (motorvägen Elefsina-Stavros-Spata flygplats & yttre västra fas a) Genoa-Novara, fas b) Novara- ta MT MT MT MT MT MT AT M R VT VT M M M ;MT MT AT AP AP R R R R 1,19 TM 5,46 I TM 3,10 TM 2,25 TM 0,50 TM 0,63 TM 1,40 TM 10,00 annan 0,50 annan 9,40 SP 3,60 SP -JO. 50 SP 0,29 TM 0,07 TM 8,00 SP 0,70 SP 0,25 SP 1,00 annan 0,20 TM 0,50 TM 1,00 TM 4,00 SP 1,91 annan 3,00 SP 0,60 SP 3,40 annan 8,00 annan 8,10 annan 4,00 SP DG FS FS DG FS DG DG DG FS DG DG FS DG FS FS FS FS FS FS FS FS IR DG FS FS DG DG DG DG 24 Flygplatsen Luxemburg - Findel: studier för utbyggnad av terminalen- Elektrifiering av Luxemburgs järnvägsnät Studie och införande på prov av "Advanced Surface Movement Guidance and Control System" (A-SMGCS) Flygplatsen Amsterdam - Schiphol: studier avseende en femte landningsbana j Tekniska stydier och designstudier avseende den nederländska delen av PBKAL Tekniska studier och designstudier avseende Betuwe-linjen 1997 Hamnstudie: Groningens havshamnar (Delfzijl och Eemshaven) "Turntable Groningen Seaports" VTS - förbättringar i Nederländerna Nytt ATC-center i Santa Maria Lissabon: Nytt flygtrafikledningssystem och nytt talbaserat kontrollsystem - "GETALIS' Lissabons flygplats: Expansionsstudier: fas 1 (1997). Ny flygplats i Lissabon: Lokaliseringstudier: fas 1 (1997). Övergripande plan för hamnen i Setùbal Norra linjen: Installering av signalsystem, telekommunikationer och automatiskt höghastighetskontrollsystem för Alberg. -Alfarelos; Pamp. -Quintans-Ovar Beira Baixa Line: studier för modernisering Norra linjen: Studier avseende signalsystem och telekommunikation på delavsnittet Quintans-Ovar. Teiematikplattform för Östersjön, TEDIM Flygplatsen Helsinki - Vantaa: bygge av mellanterminalen (Stadium II) Studier avseende vägsträckor (E18) i den nordiska triangeln i Finland Anläggning och förbättringar av vägsträckor (E18) i den nordiska triangeln i Finland Studier avseende den euro-arktiska korridoren i Finland. Utveckling av hamninfrastrukturen i den nordiska triangeln i Finland Studier avseende järnvägar i den nordiska triangeln Anläggning och förbättringar av järnvägar i den nordiska triangeln i Finland Anskaffning av en ny isbrytare i den nordiska triangeln i Finland Anläggning av de svenska tillfartsledema till Öresund Förbättring av vägen E6 Lerbo-Torp (E6) i Sverige Studier inför anläggning av ett nytt dubbelspår: Helsingborg-Landskrona-Kävlinge Undersökning inför anläggningen av dubbelspår mellan Varberg och Hamra (7,5 km) ÖSK: Konstruktion av den fasta förbindelsen över Öresund (kopplad till projekt nr 85)" "Isbrytare 2000" Studier inför integrerad användning av ADS/CPDLC ^ AP R AT AP R R VT AT AT AP AP R R R MM AP M M MM MM M R MM AT annan annan TM annan 1,25 1,00 2,00 2,55 10,00 SP SP 10,00 annan 0,35 0,60 TM 2,00 TM 1,00 TM 1,20 SP 0,74 SP 1,00 SP 0,70 SP 1,25 SP 1,55 SP 0,60 TM 1,40 SP 0,90 SP 3,30 SP 0,50 annan 0,70 SP 0,50 SP 3,70 SP 3,00 annan 5,00 SP 2,50 SP 2,00 SP 1,40 SP 10,00 SP 0,50 annan 0,80 TM FS DG FS FS FS FS FS DG DG DG FS FS FS DG FS FS FS DG FS IR FS FS FS IR DG DG DG FS FS IR FS FS 25 Studier avseende trafikledning och trafikinformation i Wales A75 Stranraer till Gretna huvudväg: The Glen Engelska studier avseende vägförbindelsen Irland-Förenade kungariket-Benelux Hamnar i Förenade kungariket - ett flertal studier Modernisering av huvudlinjen längs västkusten, mellan London och Skottland, inklusive arbeten för att möjliggöra hastigheter på upp till 200 km/h för passagerartåg Järnvägsförbindelse under Engelska kanalen Genomförbarhetsstudie och därmed sammanhörande designarbete västkusten Införande av trafiklednings- och informationstjänster (TERN) i det alpina området CORVETTE (fas 2) Studie avseende trafiklednings- och trafikinformationstjänster (TERN) i det alpina området Studie avseende ibruktagande av Roms nationella trafikinformationscenter (ROMANTIC) EURO VDL Mode 2 - Fas I Flygplatsen Stockholm - Arlanda: studier avseende projektet "Landningsbana 3" Strategisk miljökonsekvensstudie avseende korridor Nord i Frankrike Strategisk miljökonsekvensstudie för TEN-projekt - korridordemonstrationsstudie för Donaukorridoren Strategisk miljökonsekvensstudie inom den transpennina korridoren i Förenade kungariket Strategisk miljökonsekvensstudie avseende den adriatiska korridoren Ravenna-Venedig i Italien Införande av 8,33 kHz kanalutrymme - fas I för moderniseringen av huvudlinjen längs MT M M R R MT MT MT AT AP MM MM MM MM AT 0,40 TM 1,30 SP 1,70 SP 0,70 annan 1,60 SP 24,00 SP 7,40 SP 1,10 TM 1,35 TM 1,00 TM 1,00 TM 0,80 SP 0,07 annan 0,04 annan 0,15 annan 0,05 annan 0,50 annan 352,00 FS DG FS FS DG FS FS DG FS FS FS FS FS FS FS FS DG 26 7. BILAGA VII: IDA-PROJEKT FINANSIERADE 1997 Projekt ;:::;if$p|Ur>g!i|: : iudgöt 19Ô7 Tmnsfåctätä SIGL ANIMO PHYSAN SHIFT FIS IDES AGRIGATE SIMAP CCN / CSI EBTI QUOTA 935 750 935 750 98 500 -98 500 0 886 500 -309 167 577 333 1083 500 -1 083500 0 0 0 413 600 413 600 112 585 112 585 2 462 500 -2 245642 216 858 4 100 000 -100 000 4 000 000 1 180 000 -246 000 934 000 160 000 -6 000 154 000 SCENT CIS / FISCAL 1 900 000 SEED - punktskattekontroll 0 1 900 000 0 TARIC TRANSIT VIES 1 500 000 264 000 1 764 000 4 000 000 1 900 000 4 000 000 1 900 000 Stöd till tullprojekt 0 88 000 88 000 Genomförande o ch stöd på EG-nivå 1 014 550 282 000 1 296 550 X. 500-kataloger 246 250 -210 000 36 250 STATEL DSIS EXTRACOM SERT EIONET EMCDDA EMEA 738 750 -176 401 562 349 2 536 375 1 171 787 3 708 162 738 750 400 250 1 139 000 935 750 -477 261 458 489 200 000 180 000 380 000 0 0 400 000 300 000 700 000 27 C* RESMA 300 000 -280 900 19 100 Översättningscentrum 650 000 -290 000 360 000 Informationskampanj 640 250 71 260 711 510 Rättslig ram Kvalitetssäkring Stöd till sektorer TESTA Arkitektur 200 000 100 000 300 000 394 000 575 787 969 787 100 000 -100 000 0 1 740 000 2 645000 4 385 000 213 750 -43 750 170 000 Interoperabiiitet för data 246 000 -246 000 0 Nationella telematiksystem 300 000 189 640 489 640 Introduktion av e-post/dokument- lagringssystem 492. 825 861 275 1 354 100 Tekniska föreskrifter 541 750 -21 550 520 200 informationssystem IMP ITCG FOURCOM CARE EURES TESS FIDES REITOX Officiella dokument i form av dialog mellan institutionerna 0 572 246 572 246 295 500 49 960 345 460 689 500 10 650 700 150 1 182 000 -740 100 441 900 726 000 -173 000 553 000 1 970 000 -1 570 000 400 000 246 000 -4 000 242 000 49 250 49 250 1 250 000 124 040 1 374 040 TOTALT 39 244 000 39 234 309 28 Câ_ 8. BILAGA VIII : STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV ERUF 1997 Medlemsstat SPANIEN: INTERREGIIB ANDRA GREKLAND: INTERREG IIB PORTUGAL: INTERREG ANDRA II BE TOTALT: 1. Naturgas Planerat ERUF-bidra 1994-99 (miljoner ecu) period 1994 Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) -99 Åtaganden 1997 (miljoner ecu) 1997 Ref. /Obs. 80,0 70,4 51,0 120,9 åtagande 1996 åtagande 1996 183,7 183,7 80,5 åtagande 1996 140,0 164,0 567,0 123,0 376,7 2. Elektricitet 22,0 274,4 MS Planerat ERUF-bidra 1994-99 (miljoner ecu) period 1994 Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) -99 Åtaganden 1997 (miljoner ecu) 1997 Ref. /Obs. SPANIEN: INTERREG II Marocko GREKLAND: INTERREG IIB ITALIEN: INTERREG II B TOTALT: 12,7 4,7 1,8 2,9 åtagande 1996 åtagande 1997 20,0 55,8 88,5 5,8 16,2 26,7 - _ 2,9 29 C7 Vägar GREKLAND: PATHE VIA EGNATIA IRLAND: ITALIEN: FÖRENADE KUNGARIKET: FINLAND: TOTALT: Planerat ERUF- bidrag 1994-99 (miljoner ecu) period 1994 907,0 316,7 249,0 40,8 5,8 1732,3 3. Vägar Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) Åtaganden under 1997 (miljoner ecu) Ref. /Obs. -99 1997 501,0 332,7 168,3 133,0 - 2,9 - åtagande vid utgången av 1996 åtaganden gjorda 1996 280,0 141,0 139,0 52,5 28,8 6,4 2,9 369,9 (4> Järnvägar GREKLAND: PORTUGAL: FINLAND: TOTALT: 4. Järnvägar Planerat ERUF-bidrag 1994-99 (miljoner ecu) Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) period 1994 215,0 -99 213,0 {2) 1,6 1069,4 118,2 - 0,8 503,5 5. Flygplatser Åtaganden under 1997 (miljoner ecu) Ref. /Obs. 1997 63,5 72,6 0,8 åtagande vid utgången av 1996 136,9 (4) Flygplats ITALIEN: TOTALT: Planerat ERUF- bidrag 1994-99 (miljoner ecu) period 1994 5,0 54,0 Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) Åtaganden under 1997 (miljoner ecu) Ref. /Obs. -99 1997 - - 5,0 5,0 åtagande under 1997 (4) 4 Totalsiffran inkluderar enbart de medlemsstater där uppskattningar för TEN gjortå 30 6. Hamnar Planerat ERUF-bidrag 1994-99 (miljoner ecu) Åtaganden fram till 1997 (miljoner ecu) period 1994 40,0 -99 107,0 20,9 - Åtaganden under 1997 (miljoner ecu) Ref. /Obs. 1997 14,9 - (4) Hamnar GREKLAND: TOTALT: 31 <rr 9. BILAGA IX: STÖRRE TEN-PROJEKT FINANSIERADE AV REGIONAL- OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN FRAM TILL SLUTET AV 1 9 97 A. Särskilda "Essens-projekt - Finansierade av sammanhållningsfonden PROJEKT Åtaganden 1993 -1997 1994 1993 TOTAL 93-97 MECU MECU MECU MECU MECU MECU 1997 1995 1996 8. 02 0. 00 8. 02 45. 35 26. 42 71. 77 0. 00 0. 00 0. 00 13. 06 9. 21 22. 27 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 40. 74 40. 74 0. 00 0. 00 0. 00 124. 07 0. 00 124. 07 157. 6 0. 00 157. 6 59. 67 65. 4 125. 07 165. 6 0. 00 165. 6 242. 15 141. 77 383. 92 TOTALT åtagande till slutet av 1997 MECU 299. 8 0. 00 299. 8 242. 15 164. 32** 406. 47 23. 82 0. 00 23. 82 28. 80 0. 00 28. 80 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 128. 83 4. 93 133. 76 181. 45 4. 93 186. 38 565. 24 4. 93 570. 17 11. 87 20. 60 21. 47 0. 00 1. 1 55. 04 55. 04 8. 50 123. 9 40. 19 111. 8 30. 83 93. 04 30. 16 154. 23 44. 24 461. 77 153. 82 944. 76 236. 53 1568. 02 Nr 3. Höghastighetståg syd Madrid-Barcelona-Perpignan Madrid-Victoria-Dax Totalt projekt nr 3 Nr 7 Grekiska motorvägar Patras-Athen-Thessaloniki Via Egnatia Totalt projekt nr 7 Nr 8. Multimodal förbindelse Portugal - Spanien / Europa *** Portugisiska sektionen Spanska sektionen Totalt projekt nr 8. Nr 9. Cork-Dublin-Belfast-Larne tågförbindelse Irland/Förenade Uppgradcring av linjen Nr 13. kungariket/Benelux N1 /N7 vägkorridor i Irland TOTALT PROJEKT SÄRSKILDA * Totalt stödbelopp från sammanhållningsfonden i kommissionsbeslut godkända till och med december 1997 för perioden till slutet av 1999. ** Man räknar med att den grekiska regeringen kommer att ansöka om ytterligare 100 milj. ecu i stöd för projekt nr 7 under 1998 och 1999 varvid huvuddelen anslås till Via Egnatiakorridoren. *** Projekt nr 8 har ändrats till omfattning under 1997 i enlighet med den överenskommelse som nåddes vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996. Det prioriterade projektet är nu "Multimodal korridor: Portugal-Spanien-resten av Europa". Mot bakgrund av att projektet har ökat i omfattning är det stödbelopp från sammanhållningsfonden som har anslagits under 1997 och senare år avsevärt större än under perioden 1993-1996. 32 £C 10 BILAGA X: LÄN FRÄN EIB FÖR TEN OCH TEN-RELATERADE PROJEKT 1997 TEN-TRANSPORT Uppdaterad : 31 december 1997 ' (miljoner ecu) 1. 1 ESSEN PRIORITERADE PROJEKT OCH ANKNUTNA PROJEKT HÖGHASTIGHETSTÅG/KOMBINERAD TRANSPORT NORD-SYD (DE/AT/IT) HÖGHASTIGHETSTAG (FR/BE/DE/NLAJK) HÖGHASTIGHETSTAG SYD (ES/FR) HÖGHASTIGHETSTAG ÖST (FR/DE/LX) BETUWELINJEN : KOMBINERAD TRANSPORT (NL/DE) HÖGHASTIGHETSTAG/KOMBINERAD TRANSPORT FRANKRIKE-ITALIEN (FR/IT) GREKISKA MOTORVÄGAR (GR) MOTORVÄG PORTUGAL-SPANIEN (PT/ES) - BREDDNING TAGFÖRBiNDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) MALPENSA FLYGPLATS (IT) FAST TAG/VÄGFÖRBINDELSE MELLAN DANMARK OCH SVERIGE (DK/SE) NORDISKA TRIANGELN (NO/SE7FI) VÄGFÖRBINDELSE IRLAND - FÖRENADE KUNGARIKET (UK/IE) HUVUDSTRÄCKA PÂ VÄSTKUSTEN (UK) 2. ANDRA TRANSEUROPEISKA NÄTPROJEKT \ U) 0 2. 1 Vägnät 2. 2 Tågnät 2. 3 Nät av inlandsvattenvägar och inlandshamnar 2. 4 Kusthamnar 2. 5 Flygplatser 2. 6 Kombinerade transportnät 2. 7 Nät av sjöfartsinformation och -ledning 2. 8 Nät för flygtrafikledning 2. 9 Nät för positionering av navigering TOTALT INOM EU 3. PROJEKT I CENTRAL- OCH OSTEUROPA 3. 1 Vägkorridorer 3. 2 Tågkorridorer 3. 3 Hamnar 3. 4 Flygplatser & flygtrafikkontroll ;!&?~:. ~^3EKZ i3ir<i TOTALT 1 Godkända län 93 Undertecknade finansieringskontrakt 94 96 97 95 11. 157 384 2. 332 1. 346 1. 137 370 286 1. 603 350 230 1. 189 1. 601 119 450 171 805 2. 332 2. 060 44 295 1. 841 1. 738 131 16. 866 6. 1531 6. 211 662J 3. 611 29 562 241 59 224 200 38 143 534 104 60 11 802 436 182 32 152 34 598 44 20 128 149 50 159 66 390 417 38 300 104 283 464 2. 216 833 857 2. 315 1. 409 674 3. 342 1. 191 1. 432 32 190 10 35 671 13 299 139 5 83 Totalt 6. 876 3501 1. 4551 807 2. 003 44 228 801 1. 090 99 9. 237 4. 110 3. 145 457 1. 376 28 121 28. 023 1. 908 1. 939 3. 819 3. 504 4. 943 16. 113 | 30. 4041 2. 377 2. 336 4. 089 4. 057 5. 370 18. 2291 BEIjEIB (miljoner ecu) TEN-ENERGI Updaterad : 31 december 1997 Godkända lån Undertecknade finansieringskontrakt 93 94 95 96 97 Totalt 1. PRIORITERADE ESSEN-PROJEKT OCH ANKNUTNA PROJEKT 2. 548 207 315 523 695 300 1. 1 Projekt inom Europeiska unionen SAMMANKOPPLING AV ELNÄT GREKLAND-ITALIEN SAMMANKOPPLING AV ELNÄT FRANKRIKE-ITALIEN SAMMANKOPPLING AV ELNÄT FRANKRIKE-SPANIEN SAMMANKOPPLING AV ELNÄT SPANIEN-PORTUGAL SAMMANKOPPLING AV ELNÄT MELLAN ÖSTRA OCH VÄSTRA DANMARK NATURGASNÄT GREKLAND NATURGASNÄT PORTUGAL SAMMANKOPPING AV GASNÄT PORTUGAL-SPANIEN 1. 2 Projekt med grannländer GASLEDNING ALGERIET-MAROCKO-EUROPEISKA UNIONEN GASLEDNING RYSSLAND-POLEN-EUROPEISKA UNIONEN 2. TRANSEUROPEISKA NÄT - ÖVRIGA PROJEKT I bo ^ ^ 2. 1 Transeuropeiska elnät 2. 2 Transeuropeiska gasnät TOTALT INöM LU 3. PROJEKT MED GRANNLÄNDER 3. 1 Transeuropeiska elnät 3. 2 Transeuropeiska gasnät TOTALT 7 153 333 352 6 50 102 224 190 190 200 102 343 343 300 300 153 200 200 161 162 2. 040 846 56 207 357 224 1. 194 852 343 160 160 401 142 259 387 91 296 720 256 464 554 298 256 2. 222 947^ 1. 2751 357 T H S — MA U i5 354 X2621 80 80 801 801 1. 261 1001 57 526 354 224 1. 287 941 346I 3. 011 1. 314 1. 697 3 3 51 80 80 j 5. 639| 367 795 910 1. 415 854 4. 342| BEIjEIB TEN-TELEKOMMUNIKATION Uppdaterad : 31 december 1997 (miljoner ecu) Godkända lån 93 Undertecknade finansieringskontrakt 94 96 95 97 Totalt 1. PROJEKT I EUROPEISKA UNIONEN 8. 559 1. 005 2. 100 839 1. 602 1. 880 7. 426 1. 1 Nät och riksstationer 1. 2 Mobiltelefoni 1. 3 Satelliter och stationer 5. 466 954 2. 006 786 881 486 2. 522 51 571 72 22 53 421 1. 394 300 5. 113 1. 991 322 f to S 2. PROJEKT MED GRANNLÄNDER 1. 562 110 300 130 115 357 1. 012 2. 1 Nät och riksstationer 2. 2 Mobiletelefoni 2. 3 Satelliter & stationer 1. 202 110 300 130 100 312 360 15 45 952 60 TOTALT 10. 121 1115 2 400 969 1717 2 237 8 438 11. BILAGA XI: EIF-GARANTIER RELATERADE PROJEKT 1997 FÖR TEN OCH TEN- TRANSPORT Datum 17/12/97 Projekt Bron Rion-Antirion Delsumma Land Grekland Summa* 55 55 % totalt 16 16 TELEKOMMUNIKATION Datum 31/07/97 29/08/97 02/10/97 15/10/97 23/10/97 16/12/97 Projekt Land MATAV Omni tel (senior) Digifone Omnitel (underordnad) Bouygues Telecom Mobistar ej EU Italien Irland Italien Frankrike Belgien Delsumma Summa* 26,03 51,49 25,97 51,49 113,43 8,09 276,50 % totalt 82 ENERGI Datum 05/06/97 Projekt Land Lusitaniagas Portugal Delsumma Summa* 3,71 3,71 % totalt 1 1 8 projekt *MECU Alla TEN 335,22 -ZC - Q 'O ISSN 1024-4506 KOM(98) 391 slutlig DOKUMENT SV 07 10 09 16 Katalognummer : CB-CO-98-406-SV-C ISBN 92-78-37399-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^