title: Rådets forordning (EF) nr. 2164/98 af 5. oktober 1998 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
CCT duties
India
antibiotic
countervailing charge
import
originating product

text: 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 2164/98 af 5. oktober 1998 om indførelse af en endelig udligningstold p(cid:134) importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlerti- dige told R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) »grundforord- ningen«), særlig artikel 15, følgende benævnt (i det under henvisning til forslag fra Kommissionen fremsat efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) A. PROCEDURE Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1204/98 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midler- tidig told«), indførtes der en midlertidig udlignings- told p(cid:134) importen til Fællesskabet af visse bredspek- trede antibiotika med oprindelse i Indien, nemlig amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefa- lexin, i løs vægt, henhørende under henholdsvis KN-kode ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 og ex 2941 90 00. Efter indførelsen af den midlertidige udligningstold indgav de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter, Kopran Ltd, Orchid Chemicals and Pharmaceuticals Ltd, Ranbaxy Laboratories Ltd, og Vitara Chemicals Ltd (i det følgende benævnt »de indiske eksporterende producenter«), den indiske regering og de klagende EF-producenter (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«) skriftlige bemærkninger. (3) Alle ovennævnte parter anmodede i overensstem- melse med artikel 11, stk. 5, i grundforordningen om at blive hørt, hvilket blev imødekommet. De indiske eksporterende producenter og EF- erhvervsgrenen fremførte ogs(cid:134) deres modstridende synspunkter p(cid:134) et møde, som Kommissionen havde arrangeret p(cid:134) EF-erhvervsgrenens anmod- (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT L 166 af 11. 6. 1998, s. 17. (4) (5) (6) (7) (8) (9) ning i henhold til artikel 11, stk. 6, i grundforord- ningen. Visse importører og handlende, hvoraf en del ikke tidligere havde givet sig til kende, reagerede efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Kommissionen fortsatte med at indhente og efter- prøve oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen. Parterne blev underrettet om de vigtigste kendsger- ninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke det p(cid:134)tænktes at anbefale indførelse af endelig udlig- ningstold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne blev ogs(cid:134) indrømmet en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter ovennævnte underretning. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, der blev fremført efter indførelsen af de midlertidige foran- staltninger og efter ovennævnte underretning, blev gennemg(cid:134)et og blev om nødvendigt taget i betragt- ning ved den endelige afgørelse. B. DEN P(cid:143)GÆDENDE VARE OG SAMME VARE Ingen af de berørte parter fremsatte yderligere bemærkninger eller fremlagde nye oplysninger i tilknytning til de foreløbige resultater af undersø- spørgsm(cid:134)let om definitionen af den gelsen af jf. betragtning p(cid:134)gældende vare og samme vare, 8-10 i forordningen om midlertidig told. Kommissionen blev imidlertid underrettet om visse fortolkningsproblemer i forbindelse med definiti- onen af udtrykket »i løs vægt«. Det viste sig, at de antibiotika, der er omfattet af den midlertidige told, tariferes i KN-kode 2941, fordi de ikke er i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg. Ellers skulle de tariferes i KN-kode 3004. Det besluttedes derfor at ændre denne definition. Den foreliggende procedure omfatter følgelig visse bred- spektrede antibiotika, nemlig amoxicillin trihydrat, ikke i doseret ampicillin trihydrat og cefalexin, L 273/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 stand eller i former eller pakninger til detailsalg, henhørende ex under henholdsvis KN-kode 2941 10 10, ex 2941 10 20 og ex 2941 90 00. bilag I, litra i), og bilag II og III til grundforord- ningen. C. SUBSIDIER (12) 1. Passbook Scheme (PBS) a) Ordningens art (10) Den indiske regering gjorde gældende, at denne ordning, som er beskrevet i betragtning 15-23 i forordningen om midlertidig told, var en tilladt godtgørelsesordning, som omhandlet i bilag I, litra i), og i bilag II og III til grundforordningen. Ifølge bilag I, litra i), kræves det desuden ikke, at importe- rede materialer anvendes til eksportproduktion. forbruges Det fastsættes imidlertid klart i bilag I, litra i), at importerede materialer enten skal i produktionsprocessen for den eksporterede vare (dvs. en godtgørelsesordning som omhandlet i bilag II) eller de importerede materialer skal anvendes i samme mængde og have de samme egenskaber og karakteristika som materialer hidrørende fra hjem- memarkedet (dvs. en substitutionsgodtgørelsesord- ning som omhandlet i bilag III). Ifølge PBS kan der faktisk toldfrit importeres varer, som ikke er mate- rialer, der forbruges ved produktionen af eksport- varer eller anvendes i samme mængde og har de samme egenskaber og karakteristika som de hjem- i den memarkedsmaterialer, der eksporterede vare. PBS anses derfor ikke for at være en tilladt godtgørelses- eller substitutionsgodtgørel- sesordning i henhold til grundforordningen. faktisk indg(cid:134)r importeres til (11) Den indiske regering henviste endvidere til, at der forel(cid:134) en kontrolprocedure baseret p(cid:134) »Standard Input/Output norms«, som beskrevet i betragtning 18 i forordningen om midlertidig told. Disse normer udstedtes for eksporterede varer, og der fastsattes mængder af de r(cid:134)materialer, der normalt skal fremstilling af (cid:130)n enhed af færdigvaren. Den indiske regering gjorde gældende, at ordningen var indført for at sikre, at der ikke ydedes en for stor godtgørelse af importafgifter, som foreskrevet i bilag I, litra i), og bilag II og III til at Kommissionen desuden havde lejlighed til at efterprøve alle faktiske transaktioner for at fastsl(cid:134), om der var ydet for store godtgørelser. grundforordningen, og Dette argument kan ikke godtages, da spørgsm(cid:134)let om en for stor godtgørelse kun opst(cid:134)r i forbindelse med vurderingen af behørigt udformede godtgø- relses- eller substitutionsgodtgørelsesordninger, og det er fastl(cid:134)et, at PBS ikke er en godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning som omhandlet i En af de indiske eksporterende producenter p(cid:134)pe- gede ogs(cid:134), at der forel(cid:134) en kontrolordning i kraft af selve eksistensen af nævnte »Standard Input/Output norms«, herunder i kravet om, at der for hver eksporttransaktion skulle fremlægges dokumenta- tion for materialeindholdet for at opn(cid:134) en kredit. Desuden skulle der fremlægges dokumentation vedrørende produktionsprocessen for at opn(cid:134) en vis kreditsats, og der skulle fremlægges en eksporter- klæring vedrørende de internationale materiale- priser. Ordningen h(cid:134)ndhævedes ved sanktioner i tilfælde af overtrædelser af bestemmelserne. Afvis- ningen af nogle kreditanmodninger at ordningen anvendtes restriktivt. viste, Som anført ovenfor er spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt reglerne for anvendelsen af PBS som helhed er udformet s(cid:134)ledes, at de kan betegnes som en kontrolordning som omhandlet i bilag II og III i grundforordningen, irrelevant, da ordningen gene- relt tillader transaktioner, der gør det klart, at den falder uden for definitionen af en tilladt godtgørel- sesordning. Under alle omstændigheder m(cid:134) det fastsl(cid:134)s, at ovennævnte »Standard Input/Output norms« kun gør det muligt at fastsætte et teoretisk toldbeløb. En kontrolordning skal baseres p(cid:134) faktiske transakti- oner. Dette er ikke tilfældet for PBS, som ikke omfatter en kontrol af mængden af de materialer, der faktisk er indeholdt i den eksporterede vare, men kun den faktiske internationale pris for en teoretisk materialemængde, hvilket resulterer i et indrømmes teoretisk toldbeløb, kredit. for hvilket der (13) Den indiske regering gjorde endvidere gældende, at fastsættelsen af »Standard Input/Output norms« nøje svarer til forskrifterne i bilag I-III i grundfor- ordningen. For det første var disse normer justeret s(cid:134)ledes, at der kunne opn(cid:134)s godtgørelse af basis- tolden, men ikke af særtold eller tillægstold, og for det andet sikrede anvendelsen af den laveste inter- nationale pris for standardmaterialer den forsigtigst mulige beregning, som ikke (cid:134)bner mulighed for en for stor godtgørelse af importafgifter. P(cid:134) tilsvarende m(cid:134)de p(cid:134)pegede en indisk eksporterende producent, at kriterierne for fravigelse i artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen, som anført i bilag III, er opfyldt, og at Kommissionen ikke tog stilling til spørgsm(cid:134)let om »for stor tilbagebetaling«, navnlig ved at vurdere i hvor høj grad »Standard Input/ Output norms« er relevante for dette spørgsm(cid:134)l. 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/3 (14) Hvad ang(cid:134)r det første spørgsm(cid:134)l, skal det anføres, at selve ordningen, som (cid:134)bner mulighed for toldfri import af andre varer end materialer, i sig selv indebærer »for stor« eftergivelse og/eller »for stor tilbagebetaling«. Den for store betaling skyldes, at PBS (cid:134)bner mulighed for toldfri import, som ikke ville være mulig i henhold til tilladte godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordninger, eftersom toldtabet svarer til en indtægt, som staten giver afkald p(cid:134) for al import under ordningen. Alene den kendsgerning indebærer, at ordningen er udlig- ningsberettiget. Dette argument er ganske afgjort i modstrid med den indiske regerings udtalelser om, at »Standard Input/Output norms« er beregnet p(cid:134) grundlag af alle materialer, der normalt importeres, men da denne ordning allerede anses for udligningsberet- tiget p(cid:134) det grundlag, at den er betinget af eksport- resultater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, er det ikke p(cid:134)krævet nærmere at undersøge spørgsm(cid:134)let om importsubstitutions- subsidier. (15) Den indiske regering anfører endvidere, at kravet om, at materialer skal »forbruges« i produktionspro- cessen for den eksporterede vare (fodnote 1 til bilag til grundforordningen), ogs(cid:134) er opfyldt, n(cid:134)r II beregningen af det importafgiftsbeløb, der skal eftergives, er baseret p(cid:134) statistiske oplysninger om de materialer, der normalt er nødvendige til frem- stilling af de p(cid:134)gældende varer, dvs. de p(cid:134)gældende »Standard Input/Output norms«, ikke begrænset til de situationer, hvor alene de importe- rede materialer, der er nødvendige til fremstilling af importeres toldfrit under de eksporterede varer, ordningen. og er (16) Hvad ang(cid:134)r dette andet argument skal det anføres, at forskrifterne i bilag II og III om, at importerede materialer i henhold til godtgørelsesordninger skal indg(cid:134) som en fysisk bestanddel, eller for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skal substitutionsgodtgørelsesordninger, udgøre den samme mængde og have samme egen- skaber og karakteristika som de importerede mate- rialer, ikke kan opfyldes ved et teoretisk begreb, der bygger p(cid:134) statistiske oplysninger, da det ikke har nogen betydning for de faktiske transaktioner for de p(cid:134)gældende selskaber. Det er ogs(cid:134) i modstrid med den klare ordlyd i grundforordningen, hvor der kræves, at de importerede materialer »indg(cid:134)r som en fysisk bestanddel« i henhold til godtgørel- sesordningen, og at de anvendes i samme mængde og har de samme egenskaber og karakteristika som i den de hjemmemarkedsmaterialer, der eksporterede vare. indg(cid:134)r (17) Endelig gjorde den indiske regering gældende, at den s(cid:134)kaldte »minimum value addition« (MVA) i »Standard Input/Output norms« ikke indebærer, at PBS er importsubstitutionssubsidier, da der ikke var foreskrevet noget minimum for hjemmemarkeds- materialer, og MVA kunne ogs(cid:134) opn(cid:134)s ved anven- delse af f. eks. importerede materialer. at (18) Den indiske regering anførte, at fordelene ved PBS ikke burde udlignes, da PBS var blevet ophævet pr. 31. marts 1997, og at kun et begrænset antal selskaber fortsat kunne udnytte kreditter, de tidli- gere havde f(cid:134)et tildelt. Den indiske regering henviste til artikel 17 i grundforordningen, hvori en udligningsforanstaltning kun fastsættes, forbliver i kraft s(cid:134) længe og i det omfang, det er nødvendigt for at modvirke udligningsberettigede subsidier, som forvolder skade, og den henviste endvidere til Fællesskabets hidtidige praksis. En af de indiske eksporterende producenter gjorde ved anvendelse af tilsvarende argumenter gældende, at fordelene ved denne ordning ikke burde udlignes efter 17 m(cid:134)neder fra den endelige tolds ikraft- for p(cid:134) dette tidspunkt kunne ingen træden, kreditter udnyttes i henhold til PBS. Som svar herp(cid:134) skal det anføres, at selv om PBS er blevet ophævet, kan selskaberne fortsat anmode om kreditter under denne ordning for eksporttransakti- oner, der fandt sted indtil den 31. marts 1997, og de kan udnytte disse kreditter indtil den 31. marts 2001. Der vil derfor fortsat blive ydet betydelige fordele i henhold til denne ordning indtil denne dato, og der er tale om udligningsberettigede subsi- dier. Med hensyn til spørgsm(cid:134)let om udligningsbe- rettigelse for fordele, der opn(cid:134)s efter denne dato, anses det princip, der er anført i grundforordnin- gens artikel 5 for at gælde, dvs. at det udligningsbe- rettigede subsidiebeløb skal beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opn(cid:134)et i undersøgelsesperioden. Som anført af den indiske regering ophævedes PBS i undersøgelsespe- rioden og afløstes af Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS), som ogs(cid:134) anses for udligningsbe- rettiget. Da der fortsat vil blive opn(cid:134)et fordele i fremtiden under DEPBS, anses det for p(cid:134)krævet at indføre foranstaltninger fastsat p(cid:134) grundlag af de fordele, der opn(cid:134)edes i undersøgelsesperioden b(cid:134)de p(cid:134) grundlag af PBS og DEPBS, fordi det som fore- skrevet i artikel 17 i grundforordningen stadig vil være nødvendigt at modvirke de udligningsberetti- gede subsidier, der forvolder skade. L 273/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 (19) Den indiske regering fremlagde oplysninger om, at ifølge en instruks i juli 1998 fra handelsministeriet skal de relevante indiske myndigheder kun yde Passbook-kreditter senest indtil den 30. september 1998, og ikke indtil den 31. marts 2001, som tidli- gere fastsat (jf. betragtning 18). Den indiske rege- ring anmodede derfor om, at der blev taget hensyn til denne udvikling ved fastlæggelsen af de endelige undersøgelsesresultater. Det fastsl(cid:134)s, at eftersom PBS er blevet afløst af en anden ordning, DEPBS (der ogs(cid:134) anses for en udligningsberettiget subsidieordning), og da der fortsat vil blive ydet fremtiden under fra de DEPBS, er det fordele, som eksportørerne opn(cid:134)ede under PBS i undersøgelsesperioden. Der bør derfor indføres foranstaltninger vedrørende fordele, der opn(cid:134)edes i undersøgelsesperioden under b(cid:134)de PBS og DEPBS. ikke rimeligt at se bort fordele i b) Beregning af subsidiebeløbet (20) indisk producent eksporterende En gjorde gældende, at Kommissionen under alle omstændig- heder kun burde have benyttet debatposterne for de p(cid:134)gældende varer ved beregningen af subsidiebe- løbet, som omhandlet i artikel 7, stk. 2, i grundfor- ordningen. Som et alternativ burde Kommissionen have beregnet subsidiebeløbet ved at tillægge de kreditter, der benyttedes til import af de r(cid:134)mate- rialer, der benyttedes ved fremstilling af de p(cid:134)gæl- dende varer minus den told, der var betalt ved import af de r(cid:134)materialer, der benyttedes ved frem- stilling af de p(cid:134)gældende varer. jf. Det skal som svar herp(cid:134) anføres, at grundlaget for beregningen af subsidiebeløbet m(cid:134) være den fulde fordel, som modtageren opn(cid:134)ede i henhold til ordningen, artikel 5 i grundforordningen. Fordelen er lig med størrelsen af den told, der ikke er betalt, men som skulle have været betalt p(cid:134) al import i undersøgelsesperioden, hvis importen ikke havde fundet sted i henhold til ordningen. Denne fordel skal i samme periode, da den er betinget af de samlede eksportresultater. Endvidere anses det af bereg- ningshensyn ikke for hensigtsmæssigt at identifi- cere og fradrage de materialer, der er importeret i henhold til ordningen med henblik p(cid:134) fremstilling af de p(cid:134)gældende varer, for n(cid:134)r først det er fastsl(cid:134)et, fastlægges at ordningen er udligningsberettiget, fordelen i henhold til ordningen p(cid:134) grundlag af de indtægter, der er givet afkald p(cid:134) for al import. fordeles p(cid:134) den samlede eksport 2. Duty Entitlement (DEPBS) — før-eksportbasis Passbook Scheme eftersom denne ordning kun omfattede et ubetyde- ligt subsidiebeløb i undersøgelsesperioden. Der vil følgelig ikke blive indført foranstaltninger mod fordele under denne ordning, og det er derfor ikke nødvendigt at fastlægge endelige undersøgelsesre- sultater. 3. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — efter-eksportbasis i (22) Den indiske regering gjorde gældende, at udligning af fordelene ved DEPBS, som beskrevet i betragt- ning 28 og betragtning 38-40 i forordningen om midlertidig told, indebar en overtrædelse af artikel eftersom proceduren grundforordningen, 5 inden for seks indledtes i september 1997, dvs. m(cid:134)neder som indførtes i april 1997. Den indiske regering p(cid:134)stod, ifølge at den undersøgelsesperiode, der valgtes, denne artikel skulle slutte seks m(cid:134)neder forud for indledningsdatoen. fra iværksættelsen af ordningen, Artikel 5 anses imidlertid ikke for at fastlægge en forpligtelse til at vælge en undersøgelsesperiode, som skal slutte seks m(cid:134)neder forud for tidspunktet for indledningen af proceduren, men snarere en minimumslængde for hele undersøgelsesperioden (dvs. seks m(cid:134)neder); der er følgelig ikke tale om en overtrædelse af artikel 5. (23) Den indiske regering gjorde ogs(cid:134) gældende, at de indiske eksporterende producenter kunne have benyttet sig af eftergivelse i form af en kontant udbetaling for deres importerede materialer i stedet for at benytte DEPBS. En s(cid:134)dan kontant udbetaling kunne senere være benyttet til betaling af importaf- gifter p(cid:134) alle varer uden nogen form for restrikti- oner. Det p(cid:134)st(cid:134)s derfor, at betalingsm(cid:134)den eller -metoden ikke bør være afgørende for, om en s(cid:134)dan eftergivelse var en udligningsberettiget subsi- dieydelse. Dette argument m(cid:134) afvises. Det er i løbet af under- søgelsen hverken oplyst, at der foreligger en tilladt ordning for kontant eftergivelse, og der er ikke konstateret en s(cid:134)dan, og det var ikke muligt p(cid:134) et s(cid:134) sent tidspunkt i proceduren nærmere at undersøge dette forhold. Under alle omstændigheder m(cid:134) det fastsl(cid:134)s, at eftersom de indiske eksporterende producenter har valgt at benytte sig af en udlig- ningsberettiget ordning, er de derved opn(cid:134)ede fordele udligningsberettigede. (21) Det er ikke nødvendigt at tage stilling til argu- menter, som den indiske regering fremførte vedrø- rende denne ordning, som er beskrevet i betragt- ning 28-34 i forordningen om midlertidig told, (24) Den indiske regering anførte, at eftersom intet selskab benyttede sig af denne ordning i undersø- gelsesperioden, kunne der ikke blive tale om udlig- ning. 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/5 Det skal anføres, at da spørgsm(cid:134)let om subsidier for det ene ikke samarbejdsvillige selskab m(cid:134)tte afgøres p(cid:134) grundlag af de bedste faktiske oplysninger, der forel(cid:134), kunne der være opn(cid:134)et fordele under denne ordning, som selskabet havde adgang til i undersø- gelsesperioden. Da det fastsl(cid:134)et, at ordningen som s(cid:134)dan er udligningsberettiget, ans(cid:134)s det p(cid:134)gældende selskab for at have modtaget fordele i henhold til denne ordning, og beløbet blev fastsat p(cid:134) grundlag af de bedste oplysninger, der forel(cid:134). s(cid:134)ledes var (25) Den indiske regering gjorde gældende, at eftersom bilag II til grundforordningen ikke omfatter situati- oner, hvor eksport finder sted før import, som det var tilfældet for DEPBS, var denne ordning ikke udligningsberettiget. imidlertid for at være Denne situation anses omfattet af bilag II til grundforordningen. DEPBS er ikke i overensstemmelse med bestemmelserne i enten bilag II eller bilag III, eftersom en eksportør ikke er forpligtet til toldfrit at importere varer, som skal forbruges i produktionsprocessen eller mate- rialer, som anvendes i samme mængde og har de samme egenskaber og karakteristika som materialer hidrørende fra hjemmemarkedet, og ordningen er derfor udligningsberettiget. (26) Den indiske regering anførte ogs(cid:134), at eksportøren var forpligtet til at indarbejde de varer, der importe- redes i henhold til DEPBS, i de eksporterede varer, som anført i paragraf v) i »Indian Customs notice No 34/97« af 7. april 1997. (30) Denne bestemmelse vedrører imidlertid DEPBS p(cid:134) før-eksportbasis, men ikke DEPBS p(cid:134) efter-eksport- basis, for hvilken det konstateredes, at der ikke foreligger en s(cid:134)dan »betingelse om faktisk forbrug«. 4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (27) Den indiske regering fremførte en række p(cid:134)stande vedrørende Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS), som er beskrevet i betragtning 43-47 i forordningen om midlertidig told. Disse om, hvorvidt p(cid:134)stande ordningen kan betragtes som en subsidieordning, og hvorledes subsidiebeløbet skal beregnes. spørgsm(cid:134)let vedrører under denne ordning, følgelig ikke kan betragtes som subsidier. Hvad ang(cid:134)r denne p(cid:134)stand fremg(cid:134)r det af undersø- gelsen, at et selskab for at kunne benytte sig af EPCGS skal forpligte sig til at eksportere varer til en vis værdi inden for en bestemt periode. Da denne ordning s(cid:134)ledes retligt er betinget af eksport- resultater, dvs. at der ikke kan opn(cid:134)s nogen subsi- dieydelse uden forpligtelse til at eksportere varer, anses den for at være specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen og er derfor udligningsberettiget. P(cid:134) denne baggrund er spørgs- m(cid:134)let om, hvorvidt investeringsgoder udelukkende anvendes til fremstilling af eksportvarer eller ej, irrelevant. (29) Det anføres endvidere, at ordet »materialer« i litra i) i bilag I (listen over eksempler p(cid:134) eksportsubsidier) til grundforordningen ogs(cid:134) omfatter investerings- goder, og at eftergivelse af told i henhold til denne bestemmelse ikke i sig selv kan anses for at være en subsidieydelse, medmindre der er tale om en for stor eftergivelse. Investeringsgoder er imidlertid ikke »materialer« som omhandlet i grundforordningen, fordi de ikke indg(cid:134)r som en fysisk bestanddel af de eksporterede varer. Ifølge den indiske regering udsættes toldopkræv- ningen ved import af investeringsgoder under denne ordning blot, indtil eksportøren har opfyldt sin eksportforpligtelse. Under disse omstændig- heder opst(cid:134)r spørgsm(cid:134)let om statsindtægter, der gives afkald p(cid:134), og fordele for modtageren først ved udgangen af den periode, for hvilken eksportørens forpligtelse er gældende. endeligt Det skal hertil anføres, at n(cid:134)r et selskab anmoder om tilladelse til at udnytte denne ordning og dermed indg(cid:134)r en forpligtelse til at eksportere varer, m(cid:134) det antages, at eksportforpligtelsen vil blive opfyldt, og vil blive at der indrømmet fritagelse for betaling af importafgifter. Der m(cid:134) s(cid:134)ledes hos de p(cid:134)gældende selskaber fore- ligge en forventning om, at de ikke skal betale told, hvilket vil komme til udtryk i deres priser. At antage noget andet, vil gøre ordningen meningsløs. staten giver afkald p(cid:134) Det indtægter p(cid:134) tidspunktet for importen af investe- ringsgoderne, og at det p(cid:134)gældende selskab opn(cid:134)r en fordel i form af ikke betalt told. fastsl(cid:134)s derfor, at a) Ordningens art (28) Det blev gjort gældende, at loven ikke indeholder der bestemmelse at indkøbes under denne ordning, udelukkende skal anvendes til fremstilling af eksportvarer, og at frita- gelsen for importafgifter for varer, der importeres investeringsgoder, om, b) Beregning af subsidiebeløbet (31) Den indiske regering gjorde gældende, at den afskrivningsperiode, som Kommissionen havde benyttet i den foreløbige undersøgelse (dvs. ti (cid:134)r, L 273/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 som nævnt i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told) er ukorrekt. Hvis Kommissionen havde taget hensyn til den faktiske levetid for inve- steringsgoder, som fastsat i den indiske lovgivning, som og omkostningerne ved den bankgaranti, eksportøren skal forelægge for myndighederne ved import af varer under denne ordning, ville de even- tuelle fordele ved ordningen have været minimale. Som svar p(cid:134) denne p(cid:134)stand fastsatte Kommissionen som led i den foreløbige fastlæggelse af de faktiske forhold den normale afskrivningsperiode for inve- steringsgoder i antibiotikaindustrien, dvs. 10 (cid:134)r, p(cid:134) grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter. Dette er i over- ensstemmelse med bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, i grundforordningen, hvori det fastsættes, at hvis ydelsen af subsidier kan knyttes til erhvervelsen af anlægsaktiver, beregnes det udligningsberettigede subsidiebeløb ved at fordele beløbet over en periode, der afspejler den normale afskrivningspe- riode for s(cid:134)danne aktiver inden for den p(cid:134)gældende erhvervsgren. Det skal anføres, at der ikke er frem- lagt dokumentation for en anden afskrivningspe- i den farmaceutiske riode for p(cid:134) industri som forordningen om Kommissionen benyttede spørgsm(cid:134)let om midlertidig told. Hvad ang(cid:134)r eksportørens omkostninger ved den foreskrevne bankgaranti forbindelse med import af varer under denne ordning, afvises dette krav, da de p(cid:134)gældende samarbejdsvillige eksportører ikke har fremsat et s(cid:134)dant krav om hensyntagen til disse omkostninger som foreskrevet i artikel 7, stk. 1, i grundforordningen. Kravet afvises derfor. investeringsgoder end den periode i (cid:134)r, ti i (32) Den indiske regering anfægtede, at Kommissionen i forordningen om midlertidig told ved bereg- ningen af subsidiebeløbet pr. enhed kun fordelte fordelene ved denne ordning p(cid:134) eksportomsæt- ningen. Det anførtes, at eftersom investeringsgoder, der importeres under EPCGS, anvendes til fremstil- ling af varer b(cid:134)de til eksport og til hjemmemar- kedet, bør fordelene ved ordningen fordeles p(cid:134) den samlede omsætning. eksportresultater Det er imidlertid fastsl(cid:134)et, at denne ordning er betinget udelukkende (jf. af betragtning 28). I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen anses det for rimeligt, at fordelene ved denne ordning kun fordeles p(cid:134) eksportomsætningen, eftersom subsidierne ydes p(cid:134) grundlag af en vis værdi af vareeksporten i løbet af en bestemt periode. P(cid:134)standen om, at fordelene ved ordningen bør fordeles p(cid:134) den samlede omsætning, afvises derfor. (33) Endelig gjorde den indiske regering gældende, at indregningen af et beløb til dækning af renter, som Kommissionen tog i betragtning for at beregne den for de selskaber, der udnyttede samlede fordel denne ordning, ikke er forudset i Verdenshandel- sorganisationens (WTO) aftale om subsidier og udligningsforanstaltninger. Og det er heller ikke Fællesskabets faste praksis at indregne et s(cid:134)dant beløb ved beregningen af den samlede fordel for selskaber, der benytter sig af s(cid:134)danne subsidieord- ninger. Det skal med hensyn til dette krav anføres, at renten indregnes for at afspejle fordelen for modta- geren af ikke at m(cid:134)tte rejse et tilsvarende penge- beløb p(cid:134) kommercielle vilk(cid:134)r. Det fremg(cid:134)r s(cid:134)ledes klart af artikel 6 i grundforordningen, at udgangs- punktet for beregningen af subsidiebeløbet er de tilsvarende omkostninger ved at skaffe kapital p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Det er s(cid:134)ledes Fællesskabets praksis p(cid:134) dette omr(cid:134)de at indregne et beløb til dækning af renter ved fastlæggelsen af de samlede fordele i s(cid:134)danne sager. Dette krav afvises derfor. (34) indisk producent eksporterende En gjorde gældende, at de oplysninger, han havde meddelt investe- Kommissionen vedrørende importen af ringsgoder, og som Kommissionens tjenestegrene senere efterprøvede og benyttede som grundlag for beregningen af den fordel, der var opn(cid:134)et af EPCGS, indeholdt visse fejl. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremlagde den p(cid:134)gæl- dende indiske eksporterende producent nye oplys- ninger vedrørende visse importtransaktioner for investeringsgoder og anførte, at der burde tages hensyn til disse nye oplysninger ved den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder. Da de nye oplysninger ikke blev indgivet rettidigt og ikke kunne efterprøves, m(cid:134) der i henhold til artikel 28, stk. 3, i grundforordningen ses bort fra dem. 5. Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units (EOU) a) Investeringsgoder (35) Med hensyn til importen af investeringsgoder i henhold til EPZ/EOU-ordningen fremførte den indiske regering de samme p(cid:134)stande som dem, der er omhandlet i betragtning 29-34 vedrørende EPCGS. Disse p(cid:134)stande afvises af samme grunde, som anført i nævnte betragtninger. (36) Den indiske regering gjorde ogs(cid:134) gældende, at investeringsgoder, der importeres under denne ordning, som er beskrevet i betragtning 51-53 i forordningen om midlertidig told, ikke fritages for importafgifter i betragtning af, at de indføres i told- oplag. Toldbetalingen udsættes blot, indtil varerne udtages af toldoplaget, og det vil ikke være korrekt 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/7 at anse dette for at være en situation, hvor der gives afkald p(cid:134) statsindtægter. Det anførtes, at der ikke ydes subsidier i betragtning af den definition af subsidier, der er indeholdt i artikel 2 i grundforord- ningen, hvor det fastsættes, at der er tale om subsi- dier, hvis der bl. a. gives afkald p(cid:134) statsindtægter. sine eksportforpligtelser og Til denne p(cid:134)stand skal anføres, at som det var tilfældet for EPCGS forholder det sig s(cid:134)dan, at n(cid:134)r et selskab importerer investeringsgoder uden at betale importafgifter, forventer selskabet, at det vil opfylde forventer følgelig ikke, at det skal betale s(cid:134)danne importaf- gifter. Selskabet er s(cid:134)ledes i stand til at lade disse lavere omkostninger (dvs. ikke betalt told) komme til udtryk i sine priser. Under disse omstændig- heder har selskabet opn(cid:134)et en fordel, ved at staten er rede til at give afkald p(cid:134) indtægter p(cid:134) importtids- fordi selskabet har forpligtet sig til at punktet, opfylde fastsl(cid:134)s eksportforpligtelser. Det visse derfor, at p(cid:134) importtidspunktet for investerings- goder, hvor toldopkrævningen udsættes, gives der afkald p(cid:134) statsindtægter, og importselskabet opn(cid:134)r en fordel i form af ikke betalt told. Ovennævnte p(cid:134)stand afvises derfor. b) R(cid:134)materialer (37) Den indiske regering og en indisk eksporterende producent gjorde gældende, at ordningen ikke er eftersom r(cid:134)materialer, der en subsidieordning, importafgifter, betaling importeres forbruges og indg(cid:134)r som en fysisk bestanddel i varer, der fremstilles til eksport, hvilket er en situa- tion, som er tilladt ifølge artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen. uden af Som svar p(cid:134) dette argument skal det først p(cid:134)peges, at en anerkendt EOU, Orchid Chemicals and Phar- maceuticals Ltd. , besvarede Kommissionens spør- geskema i den foreliggende procedure, men frem- lagde ikke oplysninger under undersøgelsen, som kunne efterprøves. For at træffe foreløbig afgørelse m(cid:134)tte Kommissionen, da der ikke forel(cid:134) s(cid:134)danne oplysninger, benytte sig af de bedste faktiske oplys- ninger, der forel(cid:134), med henblik p(cid:134) at beregne stør- relsen af den fordel, som den p(cid:134)gældende EOU- eksportør havde opn(cid:134)et i henhold til bestemmel- serne i EPZ/EOU-ordningen om fritagelse for beta- ling af told p(cid:134) r(cid:134)materialer. Disse faktiske oplys- ninger ans(cid:134)s for at være de samlede selskabsdata indeholdt reviderede regnskab over alle indkøb af r(cid:134)materialer, eftersom det ikke var muligt p(cid:134) grundlag af de oplysninger, der kunne efter- prøves, at fastsl(cid:134), om de r(cid:134)materialer, som dette selskab importerede uden at betale importafgifter, forbrugtes og indgik som en fysisk bestanddel i varer fremstillet til eksport. Under disse omstæn- i det digheder m(cid:134) de endelige undersøgelsesresultater vedrørende denne ordning ogs(cid:134) fastlægges p(cid:134) grundlag af de bedste faktiske oplysninger, der foreligger, jf. artikel 28, stk. 1, i grundforordningen. Med henblik p(cid:134) den endelige fastlæggelse af de faktiske forhold anses det imidlertid for rimeligt at basere disse undersøgelsesresultater p(cid:134) de oplys- ninger, der blev fremlagt af andre samarbejdsvillige vedrørende indiske i andre ordninger EPZ/EOU-ordningen), som p(cid:134) tilsvarende m(cid:134)de (cid:134)bner mulighed for toldfri import af r(cid:134)materialer (nemlig PBS og DEPBS). Der blev i overensstem- melse hermed foretaget en passende justering af subsidiebeløbet for den ene anerkendte EOU. (uden for bestemmelserne eksporterende producenter (38) Den indiske regering henviste ogs(cid:134) til den kends- gerning, at forekomsten af eksportforarbejdnings- zoner ikke er enest(cid:134)ende for Indien. Princippet om eksportforarbejdningszoner som s(cid:134)dan drages imid- lertid ikke i tvivl; men det skal understreges, at det konstateredes, at der fra de indiske eksportforar- bejdningszoner, der er undersøgt som led i den foreliggende sag, er ydet udligningsberettigede subsidier til et indisk selskab, der eksporterer anti- biotika. 6. Income Tax Exemption Scheme (39) Den indiske regering og en indisk eksporterende producent gjorde gældende, at eftersom den selska- bsskatteprocent, der er omhandlet i betragtning 57- 61 i forordningen om midlertidig told, er blevet nedsat og har været lavere siden skatte(cid:134)ret 1996/ 1997 (dvs. den periode, for hvilken Kommissionen fastlagde sine foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende denne ordning), bør der nu tages hensyn til den lavere sats ved beregningen af even- tuelle fordele for de p(cid:134)gældende indiske eksporte- rende producenter. Det anføres i den forbindelse, at det i artikel 5 i grundforordningen fastsættes, at det udligningsbe- rettigede subsidiebeløb skal beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opn(cid:134)et i undersøgelsesperioden vedrørende subsi- dier. Som anført ovenfor beregnede Kommissionen forordningen om midlertidig told fordelen p(cid:134) i grundlag af skatte(cid:134)ret 1996/1997 (dvs. den 1. april 1996 til den 31. marts 1997), som er mest i over- ensstemmelse med undersøgelsesperioden. I dette skatte(cid:134)r anvendtes der en selskabsskatteprocent p(cid:134) 43. I det følgende skatte(cid:134)r (dvs. fra den 1. april 1997 til den 31. marts 1998) nedsattes satsen til 35 %. Eftersom en del af sidstnævnte skatte(cid:134)r falder inden for undersøgelsesperioden for den foreliggende L 273/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 procedure, anses det for rimeligt at foretage en pro rata-beregning af de udligningsberettigede subsidie- beløb p(cid:134) grundlag af de to skatteprocenter, der var gældende i undersøgelsesperioden. Der er i over- ensstemmelse hermed foretaget behørige juste- ringer af for de selskaber, der subsidiebeløbet udnyttede denne ordning. (40) Den indiske regering gjorde ogs(cid:134) gældende, at Kommissionen ved fastlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater havde krænket Fællesska- bets hidtidige praksis samt b(cid:134)de WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger og grund- forordningen ved at tillægge et beløb til dækning af renter ved beregningen af de samlede fordele, som opn(cid:134)edes af de selskaber, der benyttede sig af denne ordning. Ved vurderingen af ordningen ans(cid:134)s det skattebeløb, som et selskab ikke betalte i det skatte(cid:134)r, det nærmest svarende til undersøgel- sesperioden, for at være den rimeligste indikator for den fordel, som det p(cid:134)gældende selskab opn(cid:134)ede i henhold til ordningen. Dette beløb anses for at være lig med et engangstilskud, som et selskab kan tilskud undersøgelsesperioden. Dette opn(cid:134) tillægges et beløb til dækning af renter af de grunde, der er omhandlet i betragtning 34, og ovennævnte krav afvises følgelig. i (41) En indisk eksporterende producent anførte, at de oplysninger, han havde meddelt Kommissionen vedrørende kravet om fritagelse for indkomstskat i henhold til Section 80HHC i indkomstskatteloven, indeholdt visse fejl. Oplysningerne efterprøvedes af Kommissionens tjenestegrene og dannede derefter grundlag for beregningen af den fordel, der var opn(cid:134)et under denne ordning. Den p(cid:134)gældende indiske eksporterende producent har nu fremlagt nye oplysninger vedrørende kravet om fritagelse for indkomstskat, og har anmodet om, at der tages hensyn til disse nye oplysninger ved fastlæggelsen af de endelige resultater. En anden indisk eksporterende producent frem- lagde nye oplysninger vedrørende kravet om frita- gelse for skat af eksportfortjeneste i henhold til Section 80HHC i den indiske indkomstskattelov. Da disse nye oplysninger ikke er fremlagt rettidigt og ikke kan efterprøves, m(cid:134) der i henhold til artikel 28, stk. 3, i grundforordningen ses bort herfra, og begge krav m(cid:134) afvises. (42) En indisk eksporterende producent gjorde ogs(cid:134) gældende, at eftersom den indiske indkomstskat- telov (cid:134)bner mulighed for betaling af skat i kvartals- rater, bør der tages hensyn hertil, n(cid:134)r der tillægges renter for at beregne størrelsen af den samlede fordel. i antageligt Det skal i den forbindelse anføres, at n(cid:134)r et selskab forelægger sin selvangivelse for skattemyndighe- derne, overensstemmelse med gældende lov p(cid:134) det p(cid:134)gældende tidspunkt, har selskabet en berettiget forventning om, at den vil blive godkendt af skattemyndighederne, om end angivelsen først vil være genstand for en nærmere undersøgelse. I den henseende opn(cid:134)r et selskab umiddelbart en fordel i form af det samlede skatte- beløb, der ikke skal betales som følge af selskabets krav i henhold til de relevante bestemmelser i indkomstskatteloven. Det er derfor rimeligt at beregne renter af det fulde beløb, der tilfalder selskabet i det p(cid:134)gældende skatte(cid:134)r. 7. Udligningsberettigede subsidier (43) Under hensyntagen til de endelige undersøgelsesre- sultater vedrørende de forskellige ordninger, der er omhandlet ovenfor, udgør de udligningsberettigede subsidier for hver af de undersøgte eksporterende producenter følgende: (%) Passbook DEPB EPCGS EPZ/EOU Indkomstskat I alt før-eksport efter-eksport Ranbaxy Laboratories Ltd Vitara Chemicals Ltd Kopran Ltd Lupin Laboratories Ltd 0,01 ubetydelig 0 5,43 5,89 0 0 0 0 0 0 0 0,15 0 1,17 0,03 0 0 0 0 6,16 0,46 2,12 5,09 6,32 0,46 8,72 11,01 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/9 Passbook DEPB EPCGS EPZ/EOU Indkomstskat I alt (%) Gujarat Lyka Organics Ltd Torrent Pharmaceuticals Ltd Biochem Synergy Ltd Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd Harshita Ltd før-eksport efter-eksport 0 0 0 0 0 0 5,89 ubetydelig 3,75 0 0 0 0 0 0 D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET (44) Ingen af de berørte parter har fremsat bemærk- ninger eller meddelt nye oplysninger vedrørende definitionen af erhvervsgren i Fællesskabet, og de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragt- ning 64 og 65 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. E. SKADE 1. Forbrug, importerede mængder og markedsandel (45) De indiske eksporterende producenter gjorde gældende, at Kommissionens analyse af importen af den p(cid:134)gældende vare til Fællesskabet fra Indien ikke var korrekt, idet det anførtes, at Eurostat- tallene ikke var p(cid:134)lidelige, hovedsagelig fordi de p(cid:134)gældende KN-koder indbefatter et større antal antibiotika eller fremstillinger deraf end dem, der faktisk er omfattet af den foreliggende procedure. 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,78 0,78 0 9,64 12,58 2,74 15,32 0 9,16 9,16 de var ubetydelige i henseende til markedsandel i Fællesskabet, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r steril ampicillinnat- rium og vandfri ampicillin. Hvad ang(cid:134)r cefalexin har andre antibiotika eller fremstillinger deraf m(cid:134)ske større betydning. Alle de varer, der er omfattet af den relevante KN-kode, udgjorde imid- lertid kun en lille andel af den samlede indiske eksport af den p(cid:134)gældende vare. I betragtning af ovenst(cid:134)ende konkluderedes det, at de indiske eksportstatistikker ikke betegnede nogen væsentlig afvigelse fra Kommissionens foreløbige undersøgel- sesresultater vedrørende forbruget i Fællesskabet, de importerede mængder og markedsandelen for den p(cid:134)gældende vare. Dette bekræftedes ogs(cid:134) af en tentativ fastlæggelse af de forskellige indikatorer p(cid:134) grundlag af data fremlagt af de indiske eksporte- rende producenter. Denne beregning viste en næsten 200 % stigning i den samlede indiske eksport af den p(cid:134)gældende vare mellem 1993 og undersøgelsesperioden, hvor Eurostat viste en stig- ning p(cid:134) næsten 300 %. I samme periode var der næsten tale om en fordobling af markedsandelen i Fællesskabet for denne import, medens stigningen i markedsandelen ifølge Eurostat-tallene udgjorde 157 %. Der blev fremlagt et fuldstændigt sæt af bereg- ninger baseret p(cid:134) de indiske eksportstatistikker og p(cid:134) oplysninger fra indiske eksporterende produ- center, og det anførtes, at disse data gav det mest nøjagtige billede af den faktiske import af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Indien. De p(cid:134)gældende KN-koder kan ganske rigtigt omfatte antibiotika eller fremstillinger deraf, som er forskellige fra den specifikke vare, der er omfattet af proceduren. Men disse antibiotika eller fremstil- linger deraf blev enten ikke fremstillet i Indien, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r metampicillin og pivampicillin, eller (46) Det konkluderes derfor, at uanset kilden til de benyttede data bekræftes de konklusioner, som Kommissionen n(cid:134)ede frem til p(cid:134) grundlag af den foreløbige undersøgelse, navnlig at der var tale om en meget betydelig stigning i den samlede indiske eksport af den p(cid:134)gældende vare og en meget bety- delig forøgelse af markedsandelen i Fællesskabet. L 273/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 (47) De indiske eksportører gjorde ogs(cid:134) gældende, at praktisk talt alle importerede varer genudførtes fra Fællesskabet i uændret stand eller efter forarbejd- ning. Det erkendes, at det forhold, at de p(cid:134)gældende varer ikke p(cid:134)lægges importtold (en toldsats p(cid:134) nul), ikke tilskynder handlende eller forarbejdningsvirk- somheder til at anvende toldprocedurerne for midlertidig indførsel (f. eks. aktiv forædling), men dette kan dog ikke anses for at underbygge de indiske eksporterende producenters p(cid:134)stand om genudførsel. Da der ikke er forelagt tilstrækkelig dokumentation forbindelse, m(cid:134)tte den Kommissionen se bort fra disse p(cid:134)stande. Følgelig bekræftes er omhandlet i betragtning 66-69 i forordningen om midlertidig told, og som er baseret p(cid:134) Eurostatstati- stikker, der afspejler den faktiske import af varer, som er overg(cid:134)et til fri omsætning i Fællesskabet. undersøgelsesresultater, der de i endvidere navnlig i henseende til markedsandel og priser, hvilket giver en klar antydning af, at der er forvoldt væsentlig skade. Det at er bemærke, at den positive udviklingstendens for visse indikatorer ganske enkelt afspejler en generel vækst p(cid:134) markedet og EF-erhvervsgrenens resul- eksportmarkederne. Det kan derfor tater p(cid:134) konkluderes, lidt at væsentlig skade. EF-erhvervsgrenen vigtigt har 4. Konklusion vedrørende skade (53) P(cid:134) grundlag af ovenst(cid:134)ende betragtninger bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i grundforord- ningen. 2. Priserne p(cid:134) de subsidierede importvarer F. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG 1. Virkningerne af den subsidierede import (48) De indiske eksporterende producenter gjorde gældende, at der ikke kunne fæstes lid til den pris- sammenligning, der var foretaget i forordningen om midlertidig told p(cid:134) grundlag af Eurostat-data, hovedsagelig fordi prisen for den p(cid:134)gældende vare i doseret stand eller i former eller pakninger afviger betydeligt fra prisen for varer i løs vægt. (49) som anført Eftersom varer i doseret stand eller i former eller pakninger i betragtning 9 ikke henhører under de KN-koder, der er omfattet af den foreliggende procedure, kan det imidlertid fast- sl(cid:134)s, at der ikke er foretaget nogen sammenlig- ninger mellem varer i løs vægt og færdigvarer. (50) Det skal desuden anføres, at de indiske eksporte- rende producenter i deres bemærkninger har erkendt, at deres eksportpriser var faldet, og de har ikke anfægtet størrelsen af dette prisfald som fast- lagt i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, nemlig omkring 40 %. (51) I betragtning af ovenst(cid:134)ende trækkes henvisningen til antibiotika i form af færdige doseringer i betragt- ning 70 i forordningen om midlertidig told tilbage, og som omhandlet i betragtning 70-75 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. undersøgelsesresultater, øvrige de 3. EF-erhvervsgrenens situation (52) Den indiske regering gjorde gældende, at de fleste skadesindikatorer, som er analyseret i forordningen om midlertidig told, udviste en positiv udviklings- tendens for EF-erhvervsgrenen, og at der var f(cid:134) negative indikatorer. Som det imidlertid fremg(cid:134)r af betragtning 84-87 i forordningen om midlertidig told, har undersøgelsen vist, at den generelle udvik- for EF-erhvervsgrenen er negativ, lingstendens (54) De indiske eksporterende producenter gjorde gældende, at der ikke var nogen klar korrelation mellem den subsidierede eksport fra Indien og nogen af de subsidieordninger, der var konstateret som led i undersøgelsen. Det anførtes, at denne omstændighed var af en s(cid:134)dan karakter, at den brød (cid:134)rsagssammenhængen mellem den subsidierede som EF-erhvervsgrenen import og den skade, havde lidt. Begrundelsen for denne p(cid:134)stand er baseret p(cid:134) følgende betragtninger: For det første kunne der ikke fæstes lid til Eurostat- som bør erstattes af de indiske statistikkerne, eksportstatistikker, der er offentliggjort i en indisk officiel publikation og viser, at den største mæng- demæssige stigning samt den største eksport fandt sted i perioden fra april 1994 til marts 1995. For det andet var de vigtigste subsidieordninger ikke i kraft i denne periode. Da det fremg(cid:134)r af de indiske eksportstatistikker, at der var tale om en nedgang i de indiske leveringer efter de p(cid:134)gæl- ikrafttræden, m(cid:134) det dende subsidieordningers anses for indlysende, at iværksættelsen af subsi- dieordningerne ikke fremmede eksporten. Det p(cid:134)st(cid:134)s, at det under disse omstændigheder ikke var muligt at henføre skade, som EF-erhvervsgrenen m(cid:134)tte have lidt, til den subsidierede indiske eksport. Endelig anføres det, at ovennævnte af hensyn til en behørig vurdering af (cid:134)rsagssammenhængen kræver en afkortning af den periode, der er taget i betragt- ning med henblik p(cid:134) fastlæggelsen af skaden; i stedet for en periode p(cid:134) fire (cid:134)r burde der angiveligt benyttes en periode p(cid:134) to et halvt (cid:134)r begyndende i 1995, og p(cid:134) grundlag heraf vil det angiveligt kunne konstateres, at der ikke forvoldtes skade, fordi der ikke havde været tale om nogen væsentlig stigning i de importerede mængder. 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/11 Ovennævnte argumentation giver anledning til følgende bemærkninger. beløb hidrørende fra statstilskud til at sænke deres priser. (55) For det første har Kommissionen allerede for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importudviklingen forklaret, at der ikke er nogen begrundelse for at substituere Fællesska- bets importstatistikker med indiske eksportstati- stikker. Da der er en rimelig sikkerhed for Euro- stat-statistikkernes p(cid:134)lidelighed, medens kilden til de indiske eksportstatistikker ikke kunne efter- prøves, fastsl(cid:134)s det, at den udviklingstendens, der er forordningen om midlertidig told, m(cid:134) fastlagt bekræftes. Det er værd at bemærke, at importen fra Indien ifølge Eurostat n(cid:134)ede et højdepunkt i 1996 og kun faldt ubetydeligt i undersøgelsesperioden: i (56) Det andet og tredje trin i de indiske eksporterende et princip- argumentation rejser producenters spørgsm(cid:134)l, nemlig hvilken periode, der bør anses for at være en rimelig periode til fastlæggelse af skaden som led i en antisubsidieundersøgelse. Det skal i den forbindelse understreges, at en s(cid:134)dan fastlæggelse af skade indebærer en undersøgelse i to trin; for det første skal det fastsl(cid:134)s, om den indenlandske erhvervsgren har lidt skade i undersø- gelsesperioden. For det andet skal resultaterne heraf sættes i perspektiv p(cid:134) baggrund af udviklingen i de specifikke indikatorer i de foreg(cid:134)ende (cid:134)r. Det er med henblik herp(cid:134) fast praksis at vurdere EF- erhvervsgrenens situation i en periode p(cid:134) mindst tre (cid:134)r forud for undersøgelsesperioden. Det er alene ved at foretage en s(cid:134)dan undersøgelse, at det er muligt at undersøge udviklingstendensen i de p(cid:134)gældende bekræftes skadesindikatorer. Det derfor, at den betragtede periode med henblik p(cid:134) fastlæggelse af skaden ikke bør tilpasses. Det er i den foreliggende sag konstateret, at importen n(cid:134)ede sit I modsætning til de fremførte p(cid:134)stande er dette ikke i sig selv tilstrækkeligt til at svække (cid:134)rsagssammen- hængen mellem den subsidierede import og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt; en fortsat stigning i importen er s(cid:134)ledes ikke en forudsætning for at n(cid:134) til den konklusion, at den p(cid:134)gældende import har forvoldt skade. Det konstateredes, at der i undersøgelsesperioden var tale om prisunderbud for den p(cid:134)gældende import, og at EF-erhvervsgre- nens priser og fortjeneste var trykket, samtidigt med at der var konstateret subsidiering. Desuden skal det anføres, at selv om højdepunktet var n(cid:134)et, før de vigtigste subsidieordninger tr(cid:134)dte i kraft, kan det meget vel være tilfældet, at disse eksportresul- tater kunne være n(cid:134)et uden underbud, og at der s(cid:134)ledes ikke ville være forvoldt skade. Det er i den forbindelse værd at retligt bemærke, at det i grundforordningen ikke fore- skrives, at det forbindelse med skade, der er forvoldt f. eks. som følge af underbud, skal p(cid:134)vises, at de eksporterende producenter faktisk benyttede undersøgelsesperioden. højdepunkt synspunkt før fra et i Grunden hertil er indlysende, idet subsidier meget vel kan benyttes til at udligne aktuelle eller tidli- gere tab, og de vil s(cid:134)ledes m(cid:134)ske ikke medføre en direkte prisnedsættelse. Omvendt kan uændret eller faldende import, som handles til meget lave priser, være skadelig. Dette er netop tilfældet her, hvor skaden hovedsagelig har tilknytning til priserne og kom til udtryk i trykkede priser, som kan fore- komme p(cid:134) gennemsigtigt et prisfølsomt og marked, uden at der nødvendigvis kræves store mængder. Den subsidierede import af den p(cid:134)gæl- dende vare anses med andre ord, uanset den mæng- demæssige udvikling, for at have haft en væsentlig negativ indvirkning p(cid:134) EF-erhvervsgrenen i under- søgelsesperioden. (57) Det konkluderes derfor, at de argumenter, som de indiske eksporterende producenter har fremført, ikke undergraver konklusionen i forordningen om midlertidig told, nemlig at der foreligger en (cid:134)rsags- sammenhæng mellem den subsidierede import fra Indien og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. 2. Virkningerne af andre faktorer 2. 1. Import fra andre tredjelande varer med oprindelse (58) De indiske eksporterende producenter p(cid:134)pegede, at importen af dyrere i Amerikas Forenede Stater (USA) var steget mæng- demæssigt med 100 %, og at dette tydede p(cid:134), at markedet for den p(cid:134)gældende vare ikke var prisføl- somt, som det er anført i forordningen om midler- tidig told og ovenfor i betragtning 56. (59) Hvad ang(cid:134)r import med oprindelse i USA skal det anføres, at der bør ses bort fra den oprindelige forklaring (betragtning 96 i forordningen om midlertidig told) med hensyn til de forholdsvis høje priser pr. kg, eftersom varer i færdige doseringer ikke kan angives under den p(cid:134)gældende position. Det fremg(cid:134)r imidlertid, at hovedparten af denne rammerne af en import koncernforbindelse mellem et EU-selskab og dets datterselskab i USA, og at priserne kan være p(cid:134)virket af denne forbindelse. Med hensyn til import med oprindelse i andre tredjelande end USA blev der ikke fremført nogen p(cid:134)stand om, at den kunne have haft nogen væsentlig indvirkning p(cid:134) EF-erhvervsgrenens situation. finder sted inden for Det bekræftes derfor, at virkningerne af import fra andre tredjelande ikke kan anses for at bryde (cid:134)rsagssammenhængen mellem den subsidierede import fra Indien og den skade, som EF-erhvervs- grenen har lidt. L 273/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 2. 2. EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed og svingninger i prisen p(cid:134) r(cid:134)materialer medens EF-erhvervsgrenen, integreret, ikke kunne gøre dette. som fortrinsvis var (60) De indiske eksporterende producenter gentog deres p(cid:134)stand om, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, var for(cid:134)rsaget af en faldende tendens, navnlig fra 1996 og derefter, i prisen for penicillin G, som er det vigtigste r(cid:134)materiale, der benyttes til fremstilling af den p(cid:134)gældende vare. Udtrykt mere konkret p(cid:134)stod de, at nedgangen i eksportpriserne i undersøgelsesperioden blot var et udtryk for, at produktivitetsgevinsten og nedgangen i prisen p(cid:134) penicillin G blot blev videregivet til kunderne. De indiske eksporterende producenter p(cid:134)stod med andre ord, at de underbud, der konstateredes i undersøgelsesperioden, indtraf uafhængigt af de subsidier, der ydedes. Endvidere anførtes det igen, at EF-erhvervsgrenen ikke var konkurrencedygtig inden for det segment, der omfattede den p(cid:134)gæl- dende vare. Det fremgik imidlertid af en analyse af en ikke- integreret EF-producents situation, som har en tilsvarende fordel af lavere verdensmarkedspriser p(cid:134) penicillin G, at denne producent ligeledes led under stærkt faldende rentabilitet og blev udsat for underbud p(cid:134) de fra Indien eksporterede varer, og mest udtalt i anden halvdel af undersøgelsespe- rioden. Det skal endvidere bemærkes, at form(cid:134)let med at (cid:134)rsagssammenhængen mellem den undersøge subsidierede import og den skade, som EF- erhvervsgrenen har ikke er at vurdere de underliggende (cid:134)rsager til de eksporterende produ- centers politik, eftersom det som led i undersø- gelsen er konstateret, at de opn(cid:134)ede fordele p(cid:134) grund af udligningsberettigede subsidier. lidt, EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at de indiske eksporterende producenter havde sænket deres priser for den p(cid:134)gældende vare betydeligt mere, end den lavere pris p(cid:134) penicillin G berettigede. Der kunne ganske rigtigt observeres en nedad- g(cid:134)ende prisudvikling for penicillin G fra 1996 og derefter. Da penicillin G udgør en betydelig del af de samlede materialeomkostninger i den færdige vare, m(cid:134) det anses for sandsynligt, at en nedgang i prisen p(cid:134) dette materiale i det mindste i nogen grad vil blive afspejlet i prisen p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare. Oplysningerne om priserne p(cid:134) penicillin G var imidlertid inkonsekvente og endog modstridende. Det skal navnlig anføres, at de indiske eksporte- rende producenter efter indførelsen af de midlerti- dige foranstaltninger fremlagde en fuldstændig oversigt over noteringer af vejede gennemsnitlige indkøbspriser for penicillin G, men senere p(cid:134)stod, at de havde været i stand til at købe penicillin G til betydeligt lavere priser end de i ovennævnte over- sigt anførte. Det har følgelig ikke været muligt at fastlægge præcise og kvantificerbare følgevirkninger af de faldende priser p(cid:134) penicillin G for priserne p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare. Endvidere m(cid:134) det anses for sandsynligt, at en nedgang i prisen p(cid:134) penicillin G kun vil have konsekvenser for de selskaber, der ikke er vertikalt integrerede, dvs. som indkøber dette materiale fra eksterne leverandører i stedet for selv at fremstille det (jf. ogs(cid:134) betragtning 64-66). De indiske ekspor- terende producenter anførte, at de ikke var integre- rede og s(cid:134)ledes kunne drage fuld fordel heraf og lade fordelen komme til udtryk i deres priser, (61) Hvad ang(cid:134)r EF-erhvervsgrenens konkurrencedyg- tighed er det vanskeligt at s(cid:134) nogen tvivl herom, eftersom denne erhvervsgren er blandt de ledende i verden for den p(cid:134)gældende vare. Dette fremg(cid:134)r klart af b(cid:134)de resultaterne p(cid:134) eksportmarkederne og nedbringelsen af omkostningerne og den deraf følgende EF-erhvervs- grenen har øget sin produktion med 30 % og samtidig beskæftigelse. Desuden kunne der p(cid:134) grundlag af undersøgelsen ikke p(cid:134)vises manglende effektivitet i produktions- processen. Med hensyn til de integrerede selskaber tydede alt ogs(cid:134) p(cid:134), at deres produktionsproces for penicillin G var yderst effektiv set p(cid:134) verdensplan. produktivitetsforøgelse. en uændret fastholdt (62) (63) For at underbygge den p(cid:134) ny fremførte p(cid:134)stand om, at EF-erhvervsgrenen ikke havde været i stand til at øge effektiviteten, blev det gjort gældende, at selv selskaber, der var kendt for at være meget effektive producenter, s(cid:134)som det nederlandske selskab, Gist- Brocades B. V. , havde problemer som følge af pris- faldet p(cid:134) penicillin G. Der citeredes en erklæring fra Gist-Brocades’ seneste (cid:134)rsberetning, hvori det hed, fortjenesten, der udsendtes i marts 1997, m(cid:134)tte justeres fra en frem- gang p(cid:134) markedet til et mindre fald. Dette skyldes et fald i verdensmarkedspriserne p(cid:134) penicillin G af et hidtil uset omfang«. »den prognose for at Sammenligningen af situationen i den EF- erhvervsgren, der fremstiller den p(cid:134)gældende vare, med Gist-Brocades’ situation er vildledende i den foreliggende sammenhæng. Gist-Brocades sælger meget betydelige mængder af penicillin G, og det er derfor sandsynligt, at et fald i priserne p(cid:134) denne vare vil have betydelige negative følger for dette forretningsomr(cid:134)de. EF-erhvervsgrenen sælger imid- lertid ikke penicillin G, men fremstiller denne vare til eget brug. 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/13 (64) De indiske eksporterende producenter anførte, at de negative virkninger af faldende priser p(cid:134) peni- cillin G ville være mere udtalt for de producenter, der har en vertikalt integreret produktion, dvs. som selv fremstiller r(cid:134)materiale penicillin G, da de ikke har kunne drage fordel af prisfaldet og derfor var nødsaget til at øge effektiviteten i produktionspro- cessen. Det anførtes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde været i stand til at sikre en s(cid:134)dan forøgelse. 3. Konklusion vedrørende (cid:134)rsagssammen- hæng (69) I betragtning af ovenst(cid:134)ende bekræftes den konklu- i betragtning 88-104 i sion, der er omhandlet forordningen om midlertidig told, henvisningen til færdige doseringer i betragtning 96 trækkes imid- lertid tilbage. (65) Det erkendes, at for faldende r(cid:134)materialepriser kan have forskellige følgevirkninger integrerede producenter og producenter, der indkøber materia- lerne fra eksterne leverandører. Ikke-integrerede producenter m(cid:134) s(cid:134)ledes formodes umiddelbart at opn(cid:134) fordele af faldende r(cid:134)materialeomkostninger, medens integrerede producenter i nogen grad er afskærmet fra de direkte følger af prisbevægelser p(cid:134) disse materialer, om end de kan blive berørt af virkningerne heraf p(cid:134) de salgspriser, som deres ikke-integrerede konkurrenter kan tilbyde for de forarbejdede varer. (66) Desuden er det i tilfælde af stigende r(cid:134)materiale- priser en klar fordel at være integreret, hvilket er tilfældet for de fleste EF-producenter. Beslutningen om at investere i en fuldstændig integreret fabrik er derfor en legitim forretningsbeslutning. Det er i den forbindelse værd at bemærke, at de indiske eksporterende producenter ikke (cid:134)bent foreslog, at EF-erhvervsgrenen bør lukke og gen(cid:134)bne deres kapitalintensive fabriksanlæg og ændre produkti- onsteknik i i priserne p(cid:134) r(cid:134)materialer. takt med kortfristede bevægelser (67) Selv om det ikke helt kan udelukkes, at faldet i r(cid:134)materialepriserne kan have haft negative følge- virkninger for nogle EF-producenters rentabilitet, kan det p(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende konkluderes, at prisfaldet p(cid:134) r(cid:134)materiale penicillin G ikke kan anses for at være (cid:134)rsagen til den forvoldte skade i henseende til EF-erhvervsgrenens for lave rentabi- litet og tab af markedsandel. Det er fortsat en kendsgerning, at der ydedes til den indiske eksport af den p(cid:134)gældende vare, hvilket forklarer, at konkurrencen fordrejedes til fordel for den indiske vare. subsidier (68) Det konkluderes derfor, at den subsidierede import, særskilt navnlig som følge af de lave priser, betragtet har for(cid:134)rsaget væsentlig skade for EF- erhvervsgrenen. Der konkluderes s(cid:134)ledes, selv om faldende r(cid:134)materialeomkostninger kan have haft negative følgevirkninger. S(cid:134)danne eventuelle følge- virkninger kan imidlertid ikke anses for at have brudt (cid:134)rsagssammenhængen mellem den subsidie- rede import og den skade, der er p(cid:134)ført EF- erhvervsgrenen. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkning (70) Ingen af parterne fremsatte yderligere bemærk- ninger eller fremlagde nye oplysninger vedrørende dette spørgsm(cid:134)l, hverken hvad ang(cid:134)r EF-erhvervs- grenen, leverandører i tidligere led, brugerne af den p(cid:134)gældende vare eller den ikke-klagende EF- producent, Gist-Brocades B. V. De undersøgelsesresultater, der fremg(cid:134)r af forord- ningen om midlertidig told, bekræftes derfor, navnlig konklusionerne om, at foranstaltningerne enten vil være til fordel for disse grupper, at de ikke vil have negative følgevirkninger, men formentlig positive eller ubetydelige følgevirkninger. 2. Bemærkninger fra importører/handlende (71) eller importører Flere fremsatte bemærkninger efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. I det væsentlige blev følgende gjort gældende: handlende Den indiske eksport havde ikke for(cid:134)rsaget skade for EF-producenterne, eftersom de indiske priser faldt p(cid:134) grund af lavere priser p(cid:134) penicillin G, og desuden var der en for stor produktion i Fælles- som ikke kunne tilskrives de indiske skabet, indiske materialer, der selskaber. Mængden af solgtes i Fællesskabet, var meget lille sammenlignet med EF-producenternes sidstnævnte opn(cid:134)ede desuden en stor fortjeneste. Indførelsen af udligningstold vil kunne medføre, at producen- terne i Fællesskabet hæver priserne til et urimeligt højt niveau. salg, og EF-producenterne udnyttede ikke mulighederne for modernisering og burde have udviklet et vare- sortiment best(cid:134)ende af mere sofistikerede varer i stedet for at fortsætte med at fremstille r(cid:134)varer, som var til r(cid:134)dighed p(cid:134) verdensmarkedet. Producenter form af i Fællesskabet af varer færdige doseringer ville endvidere ikke længere have adgang til konkurrerende varer, da deres mulighed for at købe billigere varer af indisk oprin- delse ville blive begrænset. i En handlende, som bekræftede nogle af oven- indiske nævnte p(cid:134)stande, klagede ogs(cid:134) over det forbud mod import af penicillin G til lokalt forbrug. L 273/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 Endelig ville indførelsen af udligningstold have negative virkninger for importørers og handlendes rentabilitet og begrænse deres indkøbsmuligheder. En importør gjorde opmærksom p(cid:134), at i sin egen- for en indisk eksporterende skab af eneagent producent havde han ingen mulighed for at impor- tere materiale fra andre leverandører. (72) P(cid:134)standene vedrørende prisfaldet p(cid:134) penicillin G og de importerede mængder af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Indien er nærmere behandlet ovenfor. EF-erhvervsgrenens ringe rentabilitet er ogs(cid:134) blevet p(cid:134)vist, og vil blive omtalt nærmere nedenfor. Endvidere har prisforhøjelser som følge af til indførelsen af udligningsforanstaltninger form(cid:134)l at afhjælpe de skadelige virkninger af den subsidierede import. (73) P(cid:134)standen om, at EF-erhvervsgrenen burde opgive produktionen af r(cid:134)varer, synes at antyde, at den ikke vil være effektiv og konkurrencedygtig p(cid:134) dette omr(cid:134)de. Der hersker imidlertid ikke tvivl om EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed. Desuden er markedet for generiske medicinalvarer i vækst, og der er intet grundlag for at p(cid:134)st(cid:134), at virksomheder i Fællesskabet m(cid:134) opgive dette lovende marked. (74) (75) P(cid:134)standene vedrørende producenterne af færdige doseringer kan ikke anerkendes, n(cid:134)r de fremføres som en generel betragtning, idet de indebærer, at disse selskaber generelt anvendte antibiotika fra Indien til fremstilling af færdige doseringer, hvilket ikke er tilfældet. Som det fremg(cid:134)r af besvarelserne af spørgeskemaer fra nogle af disse selskaber, er de faktisk ikke alle imod indførelsen af udligningsfor- anstaltninger. Et enkelt selskab viste sig endog at støtte indførelsen af foranstaltninger, da det havde haft problemer med at sælge sine varer p(cid:134) grund af konkurrencen fra varer, hvori der indgik lavpris- varer hidrørende fra subsidieret import. for Indførelsen af udligningstold kan have negative følgevirkninger importører og handlende. Betydningen heraf vil være forskellig alt efter deres specialiseringsgrad i henseende til varer og oprin- delseslande. Det fremg(cid:134)r, at de fleste importører og handlende ikke udelukkende er afhængige af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Indien, men snarere dækker et meget større sortiment af medi- cinalvarer og foretager indkøb i hele verden. Følge- virkningerne af foranstaltningerne skulle følgelig generelt være begrænsede for importører og hand- lende. I visse tilfælde kan følgevirkningerne af udlignings- told imidlertid blive betydelige, navnlig for de importører og handlende, der har eneagentur eller tilsvarende ordninger for den p(cid:134)gældende vare fra Indien. (76) Dette bør imidlertid afvejes mod EF-erhvervsgre- nens interesser, idet sidstnævnte uden foranstalt- ninger til afhjælpning af de negative virkninger af den subsidierede import sandsynligvis fortsat vil blive stillet over for prisunderbud og de deraf følgende meget lave priser, som har ført til forrin- gelsen af rentabiliteten. F(cid:134)r denne situation lov til tænkes, at EF- at vare ved, kan det meget vel erhvervsgrenens eneste alternativ vil være at lukke visse produktionslinjer eller endog hele produkti- onsanlæg. Det skal p(cid:134)peges, at de produktionslinjer eller -anlæg, der udelukkende anvendes til fremstil- ling af den p(cid:134)gældende vare, sikrer beskæftigelsen for næsten 1 200 personer. 3. Konklusion vedrørende Fællesskabets in- teresser (77) Efter hensyntagen til alle berørte parters interesser konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at træffe foranstaltninger mod den p(cid:134)gældende indførsel ved at genskabe en situation med redelig konkurrence p(cid:134) markedet og hindre, at der p(cid:134)føres EF-erhvervsgrenen yderligere skade. H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER 1. Skadestærskel (78) Hvad ang(cid:134)r den fortjenstmargen, der benyttedes for at fastlægge det ikke-skadevoldende prisniveau for EF-erhvervsgrenen, gjorde de indiske eksporte- rende producenter gældende, at EF-erhvervsgrenen ikke havde behov for at investere i forskning og udvikling (i det følgende benævnt »fo&u«), eftersom den farmaceutiske industri ikke finansierede og ikke burde finansiere sin forskning p(cid:134) grundlag af salget af r(cid:134)varer uden for patent, s(cid:134)som den p(cid:134)gæl- dende vare, og at den foresl(cid:134)ede minimumsfortje- neste p(cid:134) 15 % af omsætningen derfor var for stor. (79) Det erkendes, at det kan forventes, at fortjenstmar- genen er vidt forskellig alt efter om et lægemiddel stadig er beskyttet af et patent eller en anden form for intellektuel ejendomsret eller ej, dvs. er blevet en »generisk« vare, men p(cid:134)standen om, at fortje- neste af salget af ikke-beskyttede varer ikke p(cid:134) nogen m(cid:134)de bør bidrage til fo&u-udgifterne, kan ikke godtages. 9. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 273/15 (80) Det skal anføres, at den p(cid:134)gældende erhvervsgren selv finansierer næsten alle fo&u-udgifter. Det er derfor evnen til p(cid:134) lang sigt at tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for at forbedre produktionsprocessen for eksisterende varer og bringe nye varer p(cid:134) markedet, som er bestem- mende for den fremtidige konkurrenceevne, og denne evne afhænger af mulighederne for at opn(cid:134) tilstrækkelig fortjeneste p(cid:134) de varer, der allerede er p(cid:134) markedet. (81) Det kan fastsl(cid:134)s, at uden den øgede effektivitet, som EF-erhvervsgrenen har opn(cid:134)et gennem fo&u forbedringer i og deraf processer og effektivitet, ville den allerede have lidt tab. følgende investeringer i Det er klart, at den nuværende lave fortjeneste vil være en alvorlig hindring for s(cid:134)danne investeringer i fremtiden og s(cid:134)ledes i den sidste ende berøre EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed. Det bør endvidere erindres, at den farmaceutiske industri er kendetegnet ved meget store investe- ringer. For at opretholde et rimeligt afkast af den investerede kapital, er det nødvendigt at opn(cid:134) en større fortjeneste end den, der typisk opn(cid:134)s i sektorer, som ikke kræver s(cid:134) store investeringer. (82) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende anses en fortjeneste p(cid:134) 15 % af omsætningen for at være et rimeligt minimum for en integreret virksomhed i den farmaceutiske industri. 2. Toldens form (83) Der er ikke modtaget nogen bemærkninger vedrø- rende foranstaltningernes form. Der er i fornødent omfang foretaget ændringer i den foreløbige fast- læggelse af de udligningsberettigede subsidiebeløb. Den endelige udligningstold er derfor lavere end den midlertidige told for tre af de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter. ligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig udligningstold p(cid:134) importen af amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefalexin, ikke i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg, henhørende under KN-kode ex 2941 10 10 (Taric-kode: 2941 10 10*10), ex 2941 10 20 (Taric-kode: 2941 10 20*10) (Taric-kode: 2941 90 00*30) og med oprindelse i Indien. 2941 90 00 og ex Tolden, som beregnes af nettoprisen, frit Fællesska- 2. bets grænse, ufortoldet, for de p(cid:134)gældende varer, der frem- stilles af nedenst(cid:134)ende selskaber, fastsættes til: — 9,6 % for Biochem Synergy Ltd, Indore (Taric-tillægs- kode: 8219) — 9,1 % for Harshita Ltd, New Delhi (Taric-tillægskode: 8788) — 8,7 % for Kopran Ltd, Mumbai (Taric-tillægskode: 8220) — 6,3 % for Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (Taric-tillægskode: 8221) — 4,6 % for Lupin Laboratories Ltd, Mumbai (Taric- tillægskode: 8222) — 12 % for Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd, Chennai (Taric-tillægskode: 8224) — 0 % for Torrent Pharmaceuticals Ltd, Ahmedabad (Taric-tillægskode: 8225) — 0 % for Vitara Chemicals Ltd, Mumbai (Taric-tillægs- kode: 8225) — 0 % for Gujarat Lyka Organics Ltd, Mumbai (Taric- tillægskode: 8225) — 14,6 % for andre selskaber (Taric-tillægskode: 8900). 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestem- melser for told anvendelse. Det i betragtning 117-119 i midlertidig told anførte bekræftes. forordningen om Artikel 2 I. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD (84) I betragtning af omfanget af de udligningsberetti- gede subsidier, der er fastlagt for de eksporterende producenter, og p(cid:134) baggrund af den alvorlige skade, der er for(cid:134)rsaget for EF-erhvervsgrenen, anses det for p(cid:134)krævet, at de beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1204/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold, opkræves ende- De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1204/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udlig- ningstold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over satsen for den endelige udligningstold, frigives. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. L 273/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 10. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 5. oktober 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. SCH(cid:154)SSEL Formand


title: Die einheitliche Währung und das Europäische Parlament.

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European Parliament
executive power
single market
supervisory power


title: Accordo in forma di scambio di lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità economica europea e il governo della Repubblica di Guinea-Bissau sulla pesca al largo della costa della Guinea-Bissau per il periodo 16 giugno 1997-15 giugno 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
agreement (EU)
authorised catch
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing area

formats: html pdfa1b print


title: 98/638/CE: Décision du Conseil du 5 octobre 1998 relative à la conclusion du protocole portant adaptation des aspects commerciaux de l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République slovaque, d'autre part, afin de tenir compte de l'adhésion de la République d'Autriche, de la République de Finlande et du Royaume de Suède à l'Union européenne, ainsi que du résultat des négociations agricoles du cycle d'Uruguay et notamment des améliorations du régime préférentiel existant

eurovoc_concepts:
European Association Agreement
Slovakia
Uruguay Round
enlargement of the Union
protocol to an agreement
tariff preference

formats: html pdf print

text: 16. 11. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 306/1 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilité) CONSEIL DÉCISION DU CONSEIL du 5 octobre 1998 relative à la conclusion du protocole portant adaptation des aspects commerciaux de l’accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d’une part, et la République slovaque, d’autre part, afin de tenir compte de l’adhésion de la République d’Autriche, de la République de Finlande et du Royaume de Suède à l’Union européenne, ainsi que du résultat des négociations agricoles du cycle d’Uruguay et notamment des améliorations du régime préférentiel existant (98/638/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 113, en liaison avec l’article 228, paragraphe 2, première phrase, vu la proposition de la Commission, considérant qu’il convient d’approuver le protocole por- tant adaptation des aspects commerciaux de l’accord européen conclu entre les Communautés européennes et leurs États membres, d’une part, et la République slova- que, d’autre part, afin de tenir compte de l’adhésion de la République d’Autriche, de la République de Finlande et du Royaume de Suède à l’Union européenne, ainsi que des résultats des négociations agricoles du cycle d’Uru- guay, et notamment des améliorations du régime préfé- rentiel existant; considérant qu’il est nécessaire d’autoriser la Commission à prendre les mesures d’application pour la mise en œuvre du protocole, en particulier dans le domaine des produits agricoles de base et des produits agricoles trans- formés; considérant que, les règlements (CE) no 1595/97 (1) et (CE) no 656/98 (2), la Communauté a mis en application de manière anticipée certaines mesures prévues dans le protocole, pour ce qui est, respectivement, des produits agricoles de base et des produits agricoles transformés; qu’il y a lieu dès lors de prévoir des dispositions appro- priées pour assurer une transition harmonieuse entre les régimes préférentiels appliqués au titre de ces règlements et ceux du protocole; considérant que le protocole additionnel sur le commerce de produits textiles entre la Communauté européenne et la République slovaque complétant l’accord européen a été modifié en dernier lieu par la décision 96/225/CE (3), DÉCIDE: Article premier Le protocole portant adaptation des aspects commerciaux de l’accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d’une part, et la République slovaque, d’autre part, afin de tenir compte de l’adhésion de la République d’Autriche, de la République de Fin- lande et du Royaume de Suède à l’Union européenne, ainsi que du résultat des négociations agricoles du cycle d’Uruguay, et notamment des améliorations du régime préférentiel existant, est approuvé au nom de la Commu- nauté. Le texte du protocole est joint à la présente décision. (1) JO L 216 du 8. 8. 1997, p. 1. (2) JO L 90 du 25. 3. 1998, p. 1. (3) JO L 81 du 30. 3. 1996, p. 310. L 306/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 16. 11. 98 Article 2 Article 3 1. Les modalités d’application de la présente décision sont adoptées par la Commission selon la procédure prévue à l’article 23 du règlement (CEE) no 1766/92 (1), ou, selon le cas, aux dispositions correspondantes des autres règlements portant organisation commune des marchés, ou du règlement (CE) no 3448/93 (2) ou du règlement (CE) no 3066/95 (3). À partir de la prise d’effet de la présente décision, 2. les règlements arrêtés par la Commission, sur la base de l’article 8 du règlement (CE) no 3066/95 et sur celle du règlement (CE) no 656/98, pour la mise en œuvre des concessions visées au protocole, sont considérés comme étant régis par le paragraphe 1 du présent article. Le président du Conseil procède, au nom de la Commu- nauté européenne, à la notification prévue à l’article 7 du protocole. Fait à Luxembourg, le 5 octobre 1998. Par le Conseil Le président W. SCHÜSSEL (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 923/96 (JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37). (2) JO L 318 du 20. 12. 1993, p. 18. (3) JO L 328 du 30. 12. 1995, p. 31. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1595/97


title: 98/626/CE: Decisão do Conselho de 5 de Outubro de 1998 relativa à conclusão do protocolo que adapta os aspectos comerciais do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a Roménia, por outro, a fim de ter em conta a adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia à União Europeia, assim como os resultados das negociações do «Uruguay Round» no domínio agrícola, incluindo as melhorias do regime preferencial existente

eurovoc_concepts:
GATT
Romania
agreement (EU)
enlargement of the Union
generalised preferences
trade policy

text: 11. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 301/1 II (Actos cuja publicação não é uma condição da sua aplicabilidade) CONSELHO DECISÃO DO CONSELHO de 5 de Outubro de 1998 relativa à conclusão do protocolo que adapta os aspectos comerciais do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a Roménia, por outro, a fim de ter em conta a adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia à União Europeia, assim como os resultados das negociações do «Uruguay Round» no domínio agrícola, incluindo as melhorias do regime preferencial existente (98/626/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 113o. , conjugado com o no. 2, primeira frase, do seu artigo 228o. , Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que é conveniente aprovar o protocolo que adapta os aspectos comerciais do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a Roménia, por outro, a seguir designado «Protocolo», a fim de ter em conta a adesão da Repúbli- ca da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia, assim como os resultados das negociações do «Uruguay Round» no domínio agrícola, incluindo as melhorias do regime preferencial existente; Considerando que é necessário permitir que a Comissão adopte as medidas de aplicação do protocolo, em especial no que respeita aos produtos agrícolas de base e aos produtos agrícolas transformados; Considerando que, pelos Regulamentos (CE) no. 1595/ /97 (1) e (CE) no. 656/98 (2), a Comunidade deu início à aplicação antecipada das disposições previstas no proto- colo no que se refere, respectivamente, aos produtos agrícolas de base e aos produtos agrícolas transformados; que se afigura, por conseguinte, conveniente adoptar medidas adequadas para assegurar uma transição harmo- niosa entre os regimes preferenciais aplicados ao abrigo dos referidos regulamentos e os previstos no protocolo; Considerando que o protocolo complementar do Acordo Europeu, sobre o Comércio de Produtos Têxteis, entre a Comunidade Europeia e a Roménia foi alterado pela última vez pela Decisão 96/224/CE (3), DECIDE: Artigo 1o. É aprovado, em nome da Comunidade, o protocolo que adapta os aspectos comerciais do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a Roménia, por outro, a seguir designado «protocolo», a fim de ter em conta a adesão da Repúbli- ca da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia à União Europeia, assim como os resultados das negociações do «Uruguay Round» no domínio agrícola, incluindo as melhorias do regime preferencial existente. O texto do protocolo acompanha a presente decisão. (1) JO L 216 de 8. 8. 1997, p. 1. (2) JO L 90 de 25. 3. 1998, p. 1. (3) JO L 81 de 30. 3. 1996, p. 264. L 301/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 11. 98 Artigo 2o. beneficiam os produtos enumerados no protocolo, se baseiam no no. 1 do presente artigo. 1. As normas de aplicação da presente decisão serão adoptadas pela Comissão em conformidade com o proce- dimento previsto no artigo 23o. do Regulamento (CEE) no. 1766/92 (1), ou, consoante o caso, nas disposições pertinentes dos outros regulamentos respeitantes à orga- nização comum dos mercados, ou do Regulamento (CE) no. 3448/93 (2) ou do Regulamento (CE) no. 3066/95 (3). 2. A partir do momento em que a presente decisão produzir efeitos, considera-se que os regulamentos adop- tados pela Comissão com base no artigo 8o. do Regula- mento (CE) no. 3066/95 e no Regulamento (CE) no. 656/ /98, tendo em vista a aplicação das concessões de que Artigo 3o. O Presidente do Conselho procederá, em nome da Comu- nidade, à notificação prevista no artigo 6o. do protocolo. Feito no Luxemburgo, em 5 de Outubro de 1998. Pelo Conselho O Presidente W. SCHÜSSEL (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) no. 923/96 (JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37). (2) JO L 318 de 20. 12. 1993, p. 18. (3) JO L 328 de 30. 12. 1995, p. 31. Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) no. 1595/ /97


title: Reglamento (CE) nº 2137/98 de la Comisión de 5 de octubre de 1998 relativo a la interrupción de la pesca del bacalao por parte de los barcos que naveguen bajo pabellón de Portugal

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 7. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 270/3 REGLAMENTO (CE) No 2137/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 5 de octubre de 1998 relativo a la interrupci(cid:155)n de la pesca del bacalao por parte de los barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Portugal LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un r(cid:130)gimen de control aplicable a la pol(cid:146)tica pesquera com(cid:156)n (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2635/97 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 21, Considerando que el Reglamento (CE) no 62/98 del Consejo, de 19 de diciembre de 1997, por el que se establecen, para 1998, determinadas medidas de conserva- ci(cid:155)n y de gesti(cid:155)n de los recursos pesqueros de la zona de regulaci(cid:155)n definida en el Convenio sobre la futura coope- raci(cid:155)n multilateral en los caladeros del Atl(cid:145)ntico norocci- dental (3), establece, para 1998, las cuotas de bacalao; Considerando que, para garantizar el cumplimiento de las disposiciones relativas a las limitaciones cuantitativas de las capturas de una poblaci(cid:155)n sujeta a cuotas, es necesario que la Comisi(cid:155)n fije la fecha en la que se considere que las capturas efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de un Estado miembro han agotado la cuota asignada; Considerando que, de acuerdo con la informaci(cid:155)n trans- mitida a la Comisi(cid:155)n, las capturas de bacalao en las aguas de la zona NAFO 3M efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Portugal o est(cid:130)n registrados en Portugal han alcanzado la cuota asignada para 1998; que Portugal ha prohibido la pesca de esta poblaci(cid:155)n a partir del 4 de septiembre de 1998; que es necesario, por consiguiente, atenerse a dicha fecha, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se considera que las capturas de bacalao en las aguas de la zona NAFO 3M efectuadas por barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Portugal o est(cid:130)n registrados en Portugal han agotado la cuota asignada a Portugal para 1998. Se proh(cid:146)be la pesca del bacalao en las aguas de la zona NAFO 3M por parte de los barcos que naveguen bajo pabell(cid:155)n de Portugal o est(cid:130)n registrados en Portugal, as(cid:146) como el mantenimiento a bordo, el transbordo o el desembarco de peces de esta poblaci(cid:155)n capturados por los barcos mencionados, con posterioridad a la fecha de apli- caci(cid:155)n del presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. Ser(cid:145) aplicable a partir del 4 de septiembre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 5 de octubre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Emma BONINO Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. (2) DO L 356 de 31. 12. 1997, p. 14. (3) DO L 12 de 19. 1. 1998, p. 121


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2132/98 av den 5 oktober 1998 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordning för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

eurovoc_concepts:
Middle East
common price policy
floriculture
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: 6. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 269/9 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2132/98 av den 5 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av gemenskapens producent- och importpriser f(cid:148)r nejlikor och rosor f(cid:148)r till(cid:132)mpning av importordningen f(cid:148)r vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt V(cid:132)stbanken och Gazaremsan EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastst(cid:132)llande av villkoren f(cid:148)r till(cid:132)mpning av f(cid:148)rm(cid:134)nstullar p(cid:134) import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko i V(cid:132)stbanken och Gazaremsan (1), senast (cid:132)ndrad samt genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1300/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 2 a i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 2. 2 och artikel 3 i ovan n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning import- och (EEG) nr 4088/87 skall gemenskapens producentpriser fastst(cid:132)llas var fjortonde dag f(cid:148)r storblom- miga nejlikor (standard), elegancenejlikor (spray), stor- blommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor och de skall till(cid:132)mpas tv(cid:134) veckor i taget. Enligt artikel 1b i kommissio- nens f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 av den 17 mars 1988 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r systemet f(cid:148)r import till vissa blomsterprodukter med ursprung i Cypern, Israel och Jordanien samt i V(cid:132)st- gemenskapen av banken och Gazaremsan (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2062/97 (4) skall dessa priser f(cid:148)r tv(cid:134)veckors- perioder fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av viktade uppgifter som l(cid:132)mnas av medlemsstaterna. Det (cid:132)r viktigt att dessa fast- st(cid:132)lls utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l f(cid:148)r att till(cid:132)mpliga tullar skall kunna fastst(cid:132)llas. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att f(cid:148)reskriva att denna f(cid:148)rordning omedelbart tr(cid:132)der i kraft. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De producent- och importpriser i gemenskapen f(cid:148)r stor- blommiga nejlikor (spray), storblommiga rosor och sm(cid:134)blommiga rosor som avses i artikel 1 b i f(cid:148)rordning (EEG) nr 700/88 f(cid:148)r en tv(cid:134)veck- orsperiod fastst(cid:132)lls i bilagan. (standard), elegancenejlikor Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 7 oktober 1998. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n den 7 till den 20 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 5 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (4) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 269/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 10. 98 BILAGA Period: 7 – 20 oktober 1998 (i ecu per 100 enheter) Gemenskapens producentpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor 14,46 13,54 26,77 11,15 Gemenskapens importpris Storblommiga nejlikor (standard) Elegancenejlikor (spray) Storblommiga rosor Sm(cid:134)blommiga rosor Israel Marocko Cypern Jordanien V(cid:132)stbanken och Gazaremsan (cid:190) 13,29 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 13,29 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 6,75 7,27 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: 98/638/CE: Decisión del Consejo de 5 de octubre de 1998 relativa a la celebración del Protocolo para la adaptación de los aspectos comerciales del Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República Eslovaca, por otra, para tener en cuenta la adhesión de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia a la Unión Europea, así como los resultados de las negociaciones agrícolas de la Ronda Uruguay, incluida la mejora del actual régimen preferencial

text: 16. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 306/1 II (Actos cuya publicación no es una condición para su aplicabilidad) CONSEJO DECISIÓN DEL CONSEJO de 5 de octubre de 1998 relativa a la celebración del Protocolo para la adaptación de los aspectos comerciales del Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República Eslovaca, por otra, para tener en cuenta la adhesión de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia a la Unión Europea, así como los resultados de las negociaciones agrícolas de la Ronda Uruguay, incluida la mejora del actual régimen preferencial (98/638/CE) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113, en relación con la primera frase del apartado 2 del artículo 228, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que procede aprobar el Protocolo para la adaptación de los aspectos comerciales del Acuerdo euro- peo celebrado entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República Eslo- vaca, por otra, para tener en cuenta la adhesión de la República de Austria, de la República de Finlandia y del Reino de Suecia a la Unión Europea, así como los resultados de las negociaciones agrícolas de la Ronda Uruguay, incluida la mejora del actual régimen preferen- cial; Considerando que es necesario autorizar a la Comisión para que adopte las medidas de ejecución del Protocolo, en particular en lo que atañe a los productos agrícolas de base y transformados; los Reglamentos (CE) Considerando que, mediante nos 1595/97 (1) y 656/98 (2), la Comunidad ha aplicado anticipadamente las medidas previstas en el Protocolo, en relación, respectivamente, con los productos agrícolas de base y los productos agrícolas transformados; que, en consecuencia, conviene prever las disposiciones adecuadas para garantizar una transición armoniosa entre los regí- menes preferenciales aplicados en virtud de estos Regla- mentos y los aplicados en virtud del Protocolo; Considerando que el Protocolo adicional sobre el comer- cio de productos textiles del Acuerdo Europeo entre la Comunidad Europea y la República Eslovaca fue modifi- cado por última vez mediante la Decisión 96/225/CE (3), DECIDE: Artículo 1 Queda aprobado en nombre de la Comunidad el Proto- colo para la adaptación de los aspectos comerciales del Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República Eslo- vaca, por otra, para tener en cuenta la adhesión de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia a la Unión Europea, así como los resultados de las negociaciones agrícolas de la Ron- da Uruguay, incluida la mejora del actual régimen prefe- rencial. El texto del Protocolo se adjunta a la presente Decisión. (1) DO L 216 de 8. 8. 1997, p. 1. (2) DO L 90 de 25. 3. 1998, p. 1. (3) DO L 81 de 30. 3. 1996, p. 310. L 306/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 11. 98 Artículo 2 Artículo 3 1. Las normas de desarrollo de la presente Decisión serán aprobadas por la Comisión con arreglo al procedi- miento previsto en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92 (1) o, según el caso, a las oportunas disposi- ciones de los demás Reglamentos relativos a la organiza- ción común de mercados, o al Reglamento (CE) no 3448/ 93 (2) o al Reglamento (CE) no 3066/95 (3). 2. A partir de la entrada en vigor de la presente Decisión, los Reglamentos adoptados por la Comisión con arreglo al artículo 8 del Reglamento (CE) no 3066/95 y al Reglamento (CE) no 656/98, para la aplicación de las concesiones relativas a los productos contemplados en el Protocolo, se regirán por lo dispuesto en el apartado 1 del presente artículo. El Presidente del Consejo procederá, en nombre de la Comunidad, a la notificación prevista en el artículo 7 del Protocolo. Hecho en Luxemburgo, el 5 de octubre de 1998. Por el Consejo El Presidente W. SCHÜSSEL (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 (DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37). (2) DO L 318 de 20. 12. 1993, p. 18. (3) DO L 328 de 30. 12. 1995, p. 31. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1595/97