title: Regolamento (CE) n. 2316/98 della Commissione del 26 ottobre 1998 che concerne l'autorizzazione di nuovi additivi e modifica le condizioni di autorizzazione per alcuni additivi già autorizzati nell'alimentazione degli animali (Testo rilevante ai fini del SEE)

text: L 289/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2316/98 DELLA COMMISSIONE del 26 ottobre 1998 che concerne l’autorizzazione di nuovi additivi e modifica le condizioni di auto- rizzazione per alcuni additivi già autorizzati nell’alimentazione degli animali (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la direttiva 70/524/CEE del Consiglio, del 23 novembre 1970, relativa agli additivi nell’alimentazione degli animali (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/ 19/CE della Commissione (2), in particolare l’articolo 9 undecies e l’articolo 3, considerando che, a norma della direttiva 70/524/CEE, possono essere autorizzati nuovi additivi o nuovi impieghi di additivi, tenuto conto del progresso delle conoscenze in campo scientifico e tecnico; considerando che la direttiva 96/51/CE del Consiglio, del 23 luglio 1996, che modifica la direttiva 70/524/CEE relativa agli additivi nell’alimentazione degli animali (3), fissa una nuova procedura di autorizzazione degli additivi mediante regolamento che sarà interamente applicabile a decorrere dal 1o ottobre 1999; che nel periodo transitorio gli Stati membri devono avere la possibilità di adottare disposizioni legislative per evitare l’insorgere di confu- sione circa la normativa in vigore; che gli Stati membri devono assicurare che tutta la normativa non conforme al presente regolamento venga abrogata; considerando che in alcuni Stati membri sono stati speri- mentati con successo nuovi additivi appartenenti alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti»; che è opportuno autoriz- zare provvisoriamente questi nuovi additivi; considerando che, per distinguere un nuovo additivo appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti» da un altro additivo del medesimo gruppo già autorizzato, occorre modificare la denominazione di quest’ultimo; considerando che in alcuni Stati membri sono stati ampiamente sperimentati nuovi additivi appartenenti al gruppo «Oligoelementi», in particolare agli elementi «Rame-Cu», «Manganese-Mn» e «Zinco-Zn»; che dagli studi realizzati risulta che questi nuovi additivi possono essere autorizzati; considerando che, per prevenire qualsiasi effetto dannoso tenore massimo per i cani, è opportuno ridurre il (1) GU L 270 del 14. 12. 1970, pag. 1. (2) GU L 96 del 28. 3. 1998, pag. 39. (3) GU L 235 del 17. 9. 1996, pag. 39. ammesso in un alimento completo dell’additivo «Etossi- china» appartenente al gruppo «Antiossidanti»; considerando che in alcuni Stati membri è stato speri- mentato con successo un nuovo impiego di un additivo già autorizzato appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti»; che è opportuno autorizzare provvisoriamente questo nuovo impiego; considerando che in alcuni Stati membri è stato speri- mentato con successo un nuovo impiego dell’additivo «3-fitasi» già al gruppo «Enzimi»; che è opportuno autorizzare provvisoriamente questo nuovo impiego; autorizzato e appartenente considerando che, per fini di trasparenza, è opportuno che negli allegati del presente regolamento figurino, a seconda del caso, gli altri additivi appartenenti al medesimo gruppo o gli altri impieghi autorizzati dell’additivo; che al tempo stesso è opportuno prorogare per un periodo deter- minato il termine per l’autorizzazione degli additivi già autorizzati a livello nazionale, il cui studio non è stato completato e che appartengono al medesimo gruppo di additivi delle nuove sostanze autorizzate dal presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato permanente degli alimenti per animali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. La sostanza «Beta-carotene», appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti», può essere autorizzata, conforme- mente alla direttiva 70/524/CEE, come additivo E 160a nell’alimentazione degli animali alle condizioni stabilite nell’allegato I del presente regolamento. 2. La sostanza «Phaffia rhodozyma (ATCC 74219) ricca di astaxantina», appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti», può essere autorizzata, conformemente alla direttiva 70/524/CEE, come additivo n. 12 nell’alimenta- zione degli animali alle condizioni stabilite nell’allegato I del presente regolamento. 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/5 La sostanza «Chelato rameico di 3. amminoacidi, idrato», appartenente al gruppo «Oligoelementi», elemento E4 «Rame-Cu», è autorizzata, conformemente alla direttiva additivo nell’alimentazione degli 70/524/CEE, stabilite nell’allegato II del animali alle condizioni presente regolamento. come 4. La sostanza «Chelato di manganese di amminoacidi, idrato», appartenente al gruppo «Oligoelementi», elemento E5 «Manganese-Mn», è autorizzata, conformemente alla direttiva 70/524/CEE, come additivo nell’alimentazione degli animali alle condizioni stabilite nell’allegato II del presente regolamento. La sostanza «Chelato di zinco di amminoacidi, 5. idrato», appartenente al gruppo «Oligoelementi», elemento E6 «Zinco-Zn», è autorizzata, conformemente alla diret- tiva 70/524/CEE, come additivo nell’alimentazione degli animali alle condizioni stabilite nell’allegato II del presente regolamento. 2. L’additivo E 161g «Cantaxantina», appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti», per quanto riguarda la categoria di animali «Uccelli da compagnia e ornamen- tali», può essere autorizzato, conformemente alla direttiva 70/524/CEE, alle condizioni che figurano nell’allegato I del presente regolamento. L’additivo «3-fitasi 3. (EC 3. 1. 3. 8)», appartenente al gruppo «Enzimi», può essere autorizzato, conformemente alla direttiva 70/524/CEE, alle condizioni che figurano nell’allegato IV del presente regolamento. 4. L’additivo n. 11 «Phaffia rodozyma ricca di astaxan- tina», appartenente alla parte 1 «Carotenoidi e xantofille» del gruppo «Sostanze coloranti, compresi i pigmenti», per quanto riguarda la categoria di animali «Salmoni, trote» può essere autorizzato, conformemente alla direttiva 70/ 524/CEE, alle condizioni che figurano nell’allegato I del presente regolamento. Articolo 2 Articolo 3 1. Le condizioni per l’autorizzazione dell’additivo E 324 «Etossichina», appartenente al gruppo «Antiossidanti», sono sostituite, conformemente alla direttiva 70/524/CEE, dalle condizioni che figurano nell’allegato III del presente regolamento. Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta uffi- ciale delle Comunità europee. Esso è applicabile a decorrere dal 15 dicembre 1998. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 26 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione L 289/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 I O T A G E L L A e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d a t a r u D i n o i z i s o p s i d e r t l A e r o n e T o m i s s a m e r o n e T o m i n i m o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k / g m a m i s s a m i l a m i n a i d a i r o g e t a c e n o i z i r c s e d à t E o e l a m i n a e i c e p S , a c i m i h c e n o i z a n i m o n e D o v i t i d d A o r e m u N E C. N 9 9 9 1. 9. 0 3 o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — — o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f — — — i n i r a n a C — — e m a l l o P — — e m a l l o P O 0 4 — — e m a l l o P 2 O 4 4 6 5 3 O 6 5 H 0 4 C H 0 4 C H 0 3 C H 2 3 C - o t n a x e i d i o n e t o r a C. 1 i t n e m g i p i i s e r p m o c , i t n a r o l o c e z n a t s o S : e l l i f e n e t o r a c - a t e B a 0 6 1 E a n i t n a s p a C c 0 6 1 E e l a n e t o r a c - ’ 8 - o p a - a t e B e 0 6 1 E o d i c a ’ l l e d o c i l i t e e r e t s E o c i o n e t o r a c - ’ 8 - o p a - a t e b f 0 6 1 E 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/7 o t a n i m r e t e d n i o p m e t A - o t u a e n o i z a r t s i n i m m o S e r i t r a p a o t n a t l o s a t a z z i r i s e m 6 i d à t e ’ l l a d - n a x a t n a c i d a l e c s i m a L è a n i t n a x a t s a e a n i t e n o i z i d n o c a a s s e m m a / g m 0 0 1 i r e p u s n o n e h c. o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k 0 8 — — e t o r t , i n o m l a S o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d a t a r u D i n o i z i s o p s i d e r t l A o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f — — e m a l l o P 2 O 6 5 — — e m a l l o P O 6 5 — — e m a l l o P 2 O 2 5 H 0 4 C H 0 4 C H 0 4 C a n i e t u L b 1 6 1 E a n i t n a x o t p i r C c 1 6 1 E a n i t n a x a t n a C g 1 6 1 E e r o n e T o m i s s a m e r o n e T o m i n i m o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k / g m a m i s s a m i l a m i n a i d a i r o g e t a c e n o i z i r c s e d à t E o e l a m i n a e i c e p S , a c i m i h c e n o i z a n i m o n e D o v i t i d d A o r e m u N E C. N L 289/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 o t a n i m r e t e d n i o p m e t A 9 9 9 1. 9. 0 3 o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — — — o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — o t a n i m r e t e d n i o p m e t A - o t u a e n o i z a r t s i n i m m o S e r i t r a p a o t n a t l o s a t a z z i r i s e m 6 i d à t e ’ l l a d a n i t n a x a t s a i d a l e c s i m a L a s s e m m a è a n i t n a x a t n a c - n a u q a l e h c e n o i z i d n o c e a 0 0 1 i r e p u s n o n e l a t o t à t i t - m o c o t n e m i l a i d g k / g m. o t e l p — — — — — i c s e p e i t t a g , i n a C i l a t n e m a n r o — - a p m o c a d i l l e c c U i l a t n e m a n r o e a i n g - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f - a t a l o s i ( 0 8 o e t n e m i r t l a n o c i d i o n e t o r a c - o t n a x e ) e l l i f — — e m a l l o P 2 O 6 5 — — e l o i a v o e n i l l a G O 4 4 0 0 1 — — e t o r t , i n o m l a S 4 O 2 5 H 0 4 C H 3 3 C H 0 4 C a n i t n a x a e Z h 1 6 1 E a n i t n a x a n a r t i C i 1 6 1 E a n i t n a x a t s A j 1 6 1 E e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d a t a r u D i n o i z i s o p s i d e r t l A e r o n e T o m i s s a m e r o n e T o m i n i m o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k / g m a m i s s a m i l a m i n a i d a i r o g e t a c e n o i z i r c s e d à t E o e l a m i n a e i c e p S , a c i m i h c e n o i z a n i m o n e D o v i t i d d A o r e m u N E C. N 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/9 o t a n i m r e t e d n i o p m e t A — e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d a t a r u D i n o i z i s o p s i d e r t l A 9 9 9 1. 4. 1 2 9 9 9 1. 9. 0 3 - r o p i r o m i s s a m e r o n e t l I - n a x a t s a n i o s s e r p s e è o t a t. a n i t - o t u a e n o i z a r t s i n i m m o S e r i t r a p a o t n a t l o s a t a z z i r. i s e m 6 i d à t e ’ l l a d è a n i t n a x a t n a c a l o v i t i d d a ’ l l e d a l e c s i m n o c a L - n a u q a l e s o l o s a s s e m m a e a n i t n a x a t s a i d e l a t o t à t i t n o n a n i t n a x a t n a c i d i d g k / g m 0 0 1 i a r e p u s. o t e l p m o c o t n e m i l a - r o p i r o m i s s a m e r o n e t l I - n a x a t s a n i o s s e r p s e è o t a t. a n i t - o t u a e n o i z a r t s i n i m m o S e r i t r a p a o t n a t l o s a t a z z i r. i s e m 6 i d à t e ’ l l a d è a n i t n a x a t n a c a l o v i t i d d a ’ l l e d a l e c s i m n o c a L - n a u q a l e s o l o s a s s e m m a e a n i t n a x a t s a i d e l a t o t à t i t n o n a n i t n a x a t n a c i d i d g k / g m. o t e l p m o c 0 0 1 i a r e p u s o t n e m i l a i d e r o n e t l i e r a r a i h c i D. a n i h c i s s o t e e r o n e T o m i s s a m e r o n e T o m i n i m o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k / g m a m i s s a m i l a m i n a i d a i r o g e t a c e n o i z i r c s e d à t E o e l a m i n a e i c e p S , a c i m i h c e n o i z a n i m o n e D o v i t i d d A o r e m u N E C. N — 0 0 1 — — — — i l a t n e m a n r o i c s e P e t o r t , i n o m l a S l e d a t a r t n e c n o c a s s a m o i B a c c i r a m y z o d o h r a i f f a h P 1 1 a m y z o d o h r a i f f a h P o t i v e i l , o s i c c u ). 4 9 6 1 1 S B C ( g i d 5 2 , o n e m l a e t n e n e t n o c g k r e p a n i t n a x a t s a i d o v i t i d d a a n i t n a x a t s a i d ). 4 9 6 1 1 S B C ( 0 0 1 — — e t o r t , i n o m l a S l e d a t a r t n e c n o c a s s a m o i B a m y z o d o h r a i f f a h P o t i v e i l , o s i c c u ) 9 1 2 4 7 C C T A ( g 0 4 , o n e m l a e t n e n e t n o c i d n u g k r e p a n i t n a x a t s a i d e t n e v a d e o v i t i d d a 0 0 0 2 i d o m i s s a m e r o n e t i a n h c i s s o t e i d g k / g m a m y z o d o h r a i f f a h P ) 9 1 2 4 7 C C T A ( a n i t n a x a t s a i d a c c i r 2 1 L 289/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 I I O T A G E L L A a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A g k / g m n i o t n e m e l e ’ l l e d o m i s s a m e r o n e T o t e l p m o c o t n e m i l a i d e n o i z a n i m o n e D a c i m i h c o v i t i d d A o t n e m e l E o r e m u N E C - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n — — — — — — e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e p u s o i r a p è i l g e n a n i u s : a t a z z i l i t u a l o c i r g a ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S a l o c i r g a e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e f n i è i l g e n a n i u s O H 2. ) e l a t o t n i ( 0 0 1 : i s e m 6 a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a i s e m 6 a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — — ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z u d o r p i r a d i n i u S : a t a z z i l i t u 2 ) H O u C (. 3 O C u C i d o c i s a b o t a n o b r a C o t a r d i o n o m , e m a r 2 O H 2. 2 l C u C , o c i e m a r o r u r o l C o t a r d i i d 2 ) S 2 O N 0 1 5 H C u C ( e m a r i d o t a n o i t e M : o s s a r g n i ’ l l a i n i u S O H 2. 2 ) 3 O O C H C u C ( , e m a r i d o t a t e c A o t a r d i o n o m u C - e m a R 4 E ) e l a t o t n i ( 5 3 : i l a i m n a i d e i r o g e t a c o e i c e p s e r t l A ) e l a t o t n i ( 0 3 : o t n e m a t t a l l a r e p i t n e m i l a ) e l a t o t n i ( 0 5 : i t e l p m o c i t n e m i l a i r t l a — — ) e l a t o t n i ( 5 1 : i n i v O 2 O H 5. 4 O S u C , o c i e m a r o t a f l o S o t a r d i a t n e p : i l l e t i V O u C o c i e m a r o d i s s O 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/11 - i m r e t e d n i o p m e t A e r e v l o p n i o t a m e r c s e t t a L o t a n i t n e m i l a d e o t a r u t a n e d a i t a c i r b b a f i t s o p m o c o t a m e r c s e t t a l l a d e r i t r a p a o t s o p o t t o s e r e v l o p n i : e n o i z a r u t a n e d - i t r e p e l l e d o t t e p s i r — i e d i n o i z i s o p s i d i t n e n. n. n ) E E C ( i t n e m a l o g e r ) E E C ( e 7 7 / 8 6 3 - s i m m o C a l l e d 7 7 / 3 4 4 ; e n o i s - i t e ’ l l u s , e n o i z a c i d n i — - g a l l a b m i ’ l l u s , a t t e h c l e d e t n e i p i c e r l u s o o i g l e d o t a r u t a n e d - l o p n i o t a m e r c s e t t a l e r e v e m a r i d o v i t a t i t n a u q - o c o s s e r p s e , o t n u i g g a o t n e m e l e e m e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e p u s o i r a p è i l g e n a n i u s : a t a z z i l i t u a l o c i r g a ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S a l o c i r g a e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e f n i è i l g e n a n i u s ) e l a t o t n i ( 0 0 1 : i s e m 6 a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a i s e m 6 a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — — : a t a z z i l i t u ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z u d o r p i r a d i n i u S ) e l a t o t n i ( 5 1 : i n i v O n i ( 5 3 : i l l e t i v i e d e n o i s u l c s e d a , i l a i m n a i d e i r o g e t a c o e i c e p s e r t l A ) e l a t o t : o s s a r g n i ’ l l a i n i u S O H 2. 4 O S u C o c i e m a r o t a f l o S o t a r d i o n o m 2 O H 5. 4 O S u C , o c i e m a r o t a f l o S o t a r d i a t n e p a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A g k / g m n i o t n e m e l e ’ l l e d o m i s s a m e r o n e T o t e l p m o c o t n e m i l a i d e n o i z a n i m o n e D a c i m i h c o v i t i d d A o t n e m e l E o r e m u N E C L 289/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 i l l e t i v e i n i v o i d e n o i s u l c s e d a i l a i m n a i d e i r o g e t a c o e i c e p s e r t l A - i m r e t e d n i o p m e t A i d a m i s s a m à t i t n a u q a n U o t a n e m a r i d o t e l p m o c g k / g m 0 2 o t n e m i l a ’ l l e n o t a l e h c a d e r i n e v o r p ò u p , i d i c a o n i m m a i d o c i e m a r. o t a r d i e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e p u s o i r a p è i l g e n a n i u s : a t a z z i l i t u a l o c i r g a ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — e n o i z a l o p o p a l l e d a i d e m à t i s n e d a l i u c n i i r b m e m i t a t S a l o c i r g a e i c i f r e p u s i d a h 0 0 1 r e p i p a c 5 7 1 a e r o i r e f n i è i l g e n a n i u s i s a i s l a u q i d e n o i n a = x ( o t a v i r e d o d i c a o n m m i a - o r d i a i o s i d e n i e t o r p a d ) e t a z z i l - e f n i e r a l o c e l o m 0 0 5 1 a o s e P e r o i r : o s s a r g n i ’ l l a i n i u S 2 O H n. 3 - 1 ) x ( u C i d o c i e m a r o t a l e h C o t a r d i , i d i c a o n i m m a a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A g k / g m n i o t n e m e l e ’ l l e d o m i s s a m e r o n e T o t e l p m o c o t n e m i l a i d e n o i z a n i m o n e D a c i m i h c o v i t i d d A o t n e m e l E o r e m u N E C ) e l a t o t n i ( 0 0 1 : i s e m 6 a a n a m i t t e s a 7 1 a l l a d ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a l l e c a m a l l a i s e m 6 a d ) e l a t o t n i ( 5 7 1 : e n a m i t t e s 6 1 a o n i f — — — ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z u d o r p i r a d i n i u S : a t a z z i l i t u - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n — — — — — — — ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 5 3 : e n o i z a n m u r i a l l e d o i z i n i ’ l l e d a m i r p 3 O C n M o s o n a g n a m o t a n o b r a C e s e n a g n a M 5 E n M - 2 O H 3. 4 O P H n M i d o d i c a o t a f s o F o t a r d i i r t , e s e n a g n a m 2 O H 4. 2 l C n M , o s o n a g n a m o r u r o l C o t a r d i a r t e t O n M o s o n a g n a m o d i s s O 2 O H 4. 4 O S n M , o s o n a g n a m o t a f l o S o t a r d i a r t e t O H 2. 4 O S n M , o s o n a g n a m o t a f l o S o t a r d i o n o m 3 O 2 n M o c i n a g n a m o d i s s O 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/13 - i m r e t e d n i o p m e t A i d a m i s s a m à t i t n a u q a n U o t a n e s e n a g n a m i d g k / g m 0 4 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n — — — — - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n - i m r e t e d n i o p m e t A o t a n — — - i m r e t e d n i o p m e t A i d o m i s s a m e r o n e T o t a n g k / g m 0 0 6 : o b m o i p o t e l p m o c o t a l e h c - i m m a a d i d e r i n e v o r p ò u p e s e n a g n a m i d o t a r d i , i d i c a o n o t n e m i l a ’ l l e n ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 ) e l a t o t n i ( 0 5 2 o t a n o c n i z i d o t e l p m o c g k / g m 0 8 o t n e m i l a ’ l l e n o t a l e h c a d e r i n e v o r p ò u p , i d i c a o n i m m a i d o c n i z i d o t a r d i - i m r e t e d n i o p m e t A i d a m i s s a m à t i t n a u q a n U ) e l a t o t n i ( 0 5 2 i s a i s l a u q i d e n o i n a = x ( o t a v i r e d o d i c a o n m m a i - o r d i a i o s i d e n i e t o r p a d 2 O H n. 3 - 1 ) x ( n Z ) e t a z z i l - e f n i e r a l o c e l o m 0 0 5 1 a o s e P e r o i r 2 O H 7. 4 O S n Z O H 2. 4 O S n Z , o c n i z i d o t a f l o S o t a r d i a t p e , o c n i z i d o t a f l o S o t a r d i o n o m i d o c n i z i d o t a l e h C o t a r d i , i d i c a o n i m m a O H 2. 2 l C n Z , o c n i z i d o r u r o l C o t a r d i o n o m O n Z o c n i z i d o d i s s O 3 O C n Z o c n i z i d o t a n o b r a C i s a i s l a u q i d e n o i n a = x ( o t a v i r e d o d i c a o n m m a i - o r d i a i o s i d e n i e t o r p a d 2 O H n. 3 - 1 ) x ( n M ) e t a z z i l - e f n i e r a l o c e l o m 0 0 5 1 a o s e P e r o i r - a g n a m i d o t a l e h C - a o n i m m a i d o t a r d i e s e n , i d i c 2 O H 3. 2 ) 3 5 3 O H C n Z ( 2 O H 2. 2 ) 3 O O C H C n Z ( , o c n i z i d o t a t e c A o t a r d i i d o t a r d i i r t , o c n i z i d o t a t t a L n Z - o c n Z i 6 E a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A g k / g m n i o t n e m e l e ’ l l e d o m i s s a m e r o n e T o t e l p m o c o t n e m i l a i d e n o i z a n i m o n e D a c i m i h c o v i t i d d A o t n e m e l E o r e m u N E C L 289/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 10. 98 I I I O T A G E L L A a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k / g m e r o n e T o m i s s a m e r o n e T o m i n i m à t E a m i s s a m o e l a m i n a e i c e p S i l a m i n a i d a i r o g e t a c e n o i z a n i m o n e D , a c i m i h c e n o i z i r c s e d o v i t i d d A o r e m u N E C - e d n i o p m e t A o t a n i m r e t r e p i t n e m i l a i l g i t t u T i l a m i n a - e d n i o p m e t A o t a n i m r e t a n i h c i s s o t e ’ l l e d a l e c s i m a L è T H B o / e A H B n o c e h c e n o i z i d n o c a a s s e m m a i r e p u s n o n e l a t o t à t i t n a u q a l o t n e m i l a i d g k / g m 0 5 1 o t e l p m o c i l g n o c o i l o s a d : 0 5 1 i r t l a i l g n o c o i l o s a d : 0 5 1 i r t l a 0 0 1 — — — — — — — — — — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i e d e n o i z e c c e d a , i l a m n a i i d O 4 2 H 5 1 C i n a c i n a C N O 9 1 H 4 1 C 2 O 6 1 H 1 1 C O 4 2 H 5 1 C ) T H B ( e n e u l o t i s s o r d i l i t u B 1 2 3 E a n i h c i s s o t E 4 2 3 E ) A H B ( o l o s i n a i s s o r d i l i t u B 0 2 3 E ) T H B ( e n e u l o t i s s o r d i l i t u B 1 2 3 E 2 O 6 1 H 1 1 C ) A H B ( o l o s i n a i s s o r d i l i t u B 0 2 3 E i n a C N O 9 1 H 4 1 C a n i h c i s s o t E 4 2 3 E 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 289/15 V I O T A G E L L A e n o i z a z z i r o t u a ’ l l e d a t a r u D i n o i z i s o p s i d e r t l A à t i v i t t A a m i s s a m à t i v i t t A a m i n i m i d g k r e p à t i v i t t a i d à t i n U o t e l p m o c o t n e m i l a a m i s s a m à t E o e l a m i n a e i c e p S i l a m i n a i d a i r o g e t a c , a c i m i h c e n o i z a n i m o n e D e n o i z i r c s e d o v i t i d d A. N e a l i d o v i t i d d a ’ l l e d o s u ’ l r e p a t a r u d a l e a r u t a r e p m e t a l e c s i m e r p a l l e d - i b a t s a l e o i g g a n i z z a g a m e n o i z a l u n a r g a l l e d à t i l : o t e l p m o c o t n e m i l a i d g k r e p a t a d n a m o c c a r e s o D. 2 U T F 0 0 8 - 0 0 2 n u n o c i t s o p m o c i t n e m i l a % 3 0 , i d o m i n i m e r o n e t d a e m o c , o t a t i f i d o n a r g i d % 0 2 l i o i p m e s e i l g e n e r a z z i l i t u a D. 3 9 9 9 1. 4. 1 2 9 9 9 1. 4. 1 2 — — 9 9 9 1. 9. 0 3 i n o i z u r t s i e l l e n e r a c i d n I. 1 — — — — — U T F 5 2 1 — — — i d e i r o g e t a c e l e t t u t ( e n i l l a G ) i l a m n a i i i n h c c a T e t n e v a ). 4 9 4 1 1 S B C ( r e g i n i s a t i f i d a m i n i m à t i v i t t a ’ n u i r e p g / ) 1 ( U T F 0 0 0 5 i d i d i u q i l e i d i l o s i t a r a p e r p ) i l a m n a i s u l l i g r e p s A ’ l l a d a t t o d o r p ). 8 3 1 3. C E ( i d e i r o g e t a c e l e t t u t ( i n i u S i s a t i f - 3 i d e n o i z a r a p e r P i s a t i f - 3 1. C (cid:190) 7 3 a e , 5 5 H p a , o i d o s i d o t a t i f a d e r i t r a p a o t u n i m l a o c i n a g r o n i o t a f s o f i d e l o m o r c i m 1 a r e b i l e h c a m i z n e i d à t i t n a u q a l è U T F 1 ) 1 (


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3232/98 van Glenys KINNOCK INTERREG III

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
coastal region
cross-border cooperation

formats: html pdf print

text: 11. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 289/27 (1999/C 289/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3219/98 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (26 oktober 1998) Betreft: EHBO voor automobilisten Is de Commissie niet van mening dat het zinvol zou kunnen zijn om een EHBO-cursus als onderdeel toe te voegen aan het rijexamen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (8 december 1998) Bepalingen voor EHBO-cursussen als onderdeel van de rijopleiding worden gegeven in bijlage II, punt 2 en 7 van Richtlijn 91/439/EEG van de Raad van 29 juli 1991 betreffende het rijbewijs (1). Punt 2. 13 bepaalt: „De bestuurder moet blijk kunnen geven van kennis en inzicht op het punt van de algemene regels voor de door de bestuurder te volgen gedragslijn bij ongevallen (plaatsen van de gevarendriehoek, waarschuwen, enz. ) en maatregelen die hij in voorkomend geval kan nemen om hulp te verlenen aan verkeersslachtoffers. ” Punt 7. 2 schrijft voor dat het theoretisch examen voor alle voertuigcategorieën ook punt 2. 13 omvat, „waarbij het aan de lidstaten wordt overgelaten om voor elk punt de inhoud vast te stellen”. Aangezien deze richtlijn pas op 1 juli 1996 in werking is getreden, is het nog te vroeg om wijzigingen voor te stellen. Eerst zal de ervaring moeten uitwijzen of bovengenoemde bepalingen bevredigend zijn. (1) PB L 237 van 24. 8. 1991. (1999/C 289/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3232/98 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (26 oktober 1998) Betreft: INTERREG III Zal INTERREG III doorgaan met het financieren van grensoverschrijdende samenwerking van maritieme regio’s? Antwoord van Mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (15 december 1998) Het is de bedoeling dat Interreg III de grensoverschrijdende en transnationale benadering van samenwerking in het kader van Interreg II voortzet, met inbegrip van de samenwerking van maritieme regio’s. (1999/C 289/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3233/98 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (26 oktober 1998) Betreft: Structurele maatregelen in NUTS II-regio’s Hoeveel programma’s zouden volgens de voorstellen van de Commissie nodig zijn voor het beheer van alle structurele maatregelen in een NUTS II-regio die deels in aanmerking komt voor doelstelling 2, deels voor doelstelling 3, deels voor overgangssteun en deels voor begeleidende maatregelen ten behoeve van het platteland?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3237/98 dell'on. José VALVERDE LÓPEZ alla Commissione. Disponibilità su Internet dei documenti della Commissione e di tutte le pubblicazioni dei vari servizi e organismi

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU institution
EU publication
European Commission
access to EU information
common foreign and security policy
dissemination of EU information
official language
small and medium-sized enterprises
transmission network

text: C 142/108 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 5. 1999 Per usare animali che non sono di allevamento può essere ottenuto un esonero «conformemente alle disposizioni definite dall’autorità» (articolo 19, paragrafo 4 della direttiva) e resta nell’ambito del potere discrezionale delle autorità degli Stati membri stabilire se il richiedente giustifichi in modo soddisfacente di potersi avvalere dell’articolo 7, paragrafo 3, ultimo comma, secondo cui «È possibile effettuare esperimenti su animali prelevati dall’ambiente naturale soltanto se gli esperimenti su altri animali non rispondono agli scopi dell’esperimento». (1) GU L 358 del 18. 12. 1986. (1999/C 142/133) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3237/98 di José Valverde López (PPE) alla Commissione (26 ottobre 1998) Oggetto: Disponibilità su Internet dei documenti della Commissione e di tutte le pubblicazioni dei vari servizi e organismi L’opinione pubblica sta accogliendo molto positivamente la pratica delle Istituzioni dell’Unione europea di fornire via Internet un sempre maggior numero di documenti. Quali piani intende attuare la Commissione nei prossimi mesi, al fine di ampliare questi servizi? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (14 dicembre 1998) Le statistiche sui collegamenti al server Internet Europa confermano il successo dell’iniziativa presso il pubblico. A mo’ d’esempio, nel settembre 1998 sono stati consultati circa 7 milioni di documenti della Commissione, ovvero il doppio rispetto al settembre dell’anno prima. Circa quattro quinti delle consultazioni sono state effettuate da utenti situati nella Comunità. Il piano d’azione della Commissione per i prossimi mesi prevede inoltre di: − proseguire lo sviluppo del server nelle 11 lingue ufficiali dell’Unione; − rendere pienamente operativo il servizio Europe Direct destinato a agevolare la ricerca di informa- zioni da parte dei cittadini e delle piccole e medie imprese (PMI) sulla Comunità attraverso Internet e i cosiddetti «numeri verdi»; − ultimare l’integrazione del servizio EUR-Lex (immissione in rete delle Gazzette ufficiali e della legislazione in vigore) in tutta la struttura del server Europa; − ampliare il sito EURO; − creare nuovi siti, di concerto con il Consiglio, sulla politica estera e di sicurezza comune (PESC) e sulla cooperazione in materia di giustizia e affari interni. (1999/C 142/134) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3239/98 di Marjo Matikainen-Kallström (PPE) alla Commissione Oggetto: Assistenza alle vittime di crimini nell’Unione europea (26 ottobre 1998) Stando a notizie riportate dalla stampa finlandese, il servizio di assistenza alle vittime di crimini, creato in Finlandia nel 1994, diverrà permanente. L’attività è ora a carico di volontari e coordinata dalla Croce rossa finlandese. Il servizio si è rivelato estremamente utile e l’opinione pubblica si è chiesta se non sia possibile ampliarlo tramite un coordinamento paneuropeo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3238/98 dell'on. José VALVERDE LÓPEZ alla Commissione. Iniziativa Interreg in Andalusia

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU initiative
EU programme
Morocco
Portugal
cross-border cooperation
electrical energy
frontier region
motorway
road building

text: 15. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 297/61 Inoltre, nell’autunno 1998, è stata avviata un’indagine presso i servizi della Commissione per censire le diverse forme di assistenza tecnica e amministrativa, fra cui i BAT, imputate sulle parti A e B del bilancio. Questo esercizio si è inserito nel quadro della procedura per la redazione del bilancio 1999. Un commento di bilancio standard e dei massimali per ciascuna linea di bilancio interessata renderanno trasparente ogni ricorso a tale assistenza. In quanto all’indicazione dei riferimenti telefonici di queste società nell’elenco telefonico, mediante codici abbreviati programmati sui centralini telefonici, i funzionari che dispongono solo dell’accesso locale possono contattare i corrispondenti predefiniti in Belgio, in Europa o in tutto il mondo senza passare dalla centrale. Questa procedura permette di offrire un mezzo di comunicazione efficace agli utenti che hanno frequenti contatti con un numero limitato di corrispondenti esterni, di ridurre l’onere di lavoro della centrale telefonica e di limitare il numero di linee internazionali da attribuire. Fra i numeri abbreviati si trovano anche le delegazioni, i ministeri e altre istituzioni e società private con le quali la Commissione ha legami contrattuali (uffici viaggi e subappaltatori). Il fatto di trovarsi nell’elenco dei numeri abbreviati non rappresenta un vantaggio per un’impresa (si tratta di traffico in uscita dell’istituzione) e, per la Commissione, non costituisce un obbligo giuridico. (1999/C 297/080) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3234/98 di David Martin (PSE) alla Commissione (26 ottobre 1998) Oggetto: Mercato unico per gli oppiacei Può la Commissione illustrare l’approccio comunitario alla libera circolazione degli oppiacei e indicare quali misure sta adottando per la creazione di un mercato unico per tali prodotti? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (15 gennaio 1999) Gli oppiacei, prodotti derivati dall’oppio, rientrano nella categoria degli stupefacenti la cui produzione, importazione, esportazione ed utilizzazione sono disciplinate dalle clausole della Convenzione di Vienna del 1961 cui partecipano tutti gli Stati membri, ma non la Comunità. Data la loro pericolosità per la salute degli individui ed i traffici cui possono dar luogo, gli oppiacei sono assoggettati ad una normativa rigida emanata da ciascuno degli Stati membri che ne sono responsabili in mancanza di una legislazione comunitaria in materia. In virtù delle disposizioni dell’articolo 36 del trattato CE, gli Stati membri sono autorizzati in particolare ad adottare provvedimenti di divieto o restrizione all’importazione degli oppiacei in provenienza da altri Stati membri. Da circa dieci anni la Commissione ha cercato, ripetutamente ed anche recentemente, di ottenere dagli Stati membri la definizione di un approccio comune sia della circolazione controllata degli oppiacei all’interno della Comunità sia del controllo della loro importazione in provenienza dai paesi terzi. Di fronte all’impossibilità di riuscirci, a motivo della volontà di una maggioranza di Stati membri che intendono conservare integralmente il controllo dei flussi di oppiacei attraverso le loro frontiere, la Commissione non è in grado di prendere attualmente una qualsiasi iniziativa utile in tale campo. (1999/C 297/081) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3238/98 di José Valverde López (PPE) alla Commissione (26 ottobre 1998) Oggetto: Iniziativa Interreg in Andalusia Quali programmi ed investimenti sono già pianificati o si stanno pianificando nel quadro dell’iniziativa Interreg in Andalusia?


title: Nõukogu direktiiv 98/81/EÜ, 26. oktoober 1998, millega muudetakse direktiivi 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta

eurovoc_concepts:
bio-industry
genetic engineering
genetically modified organism
occupational safety
preparation for market
public health

text: 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 31998L0081 L 330/13 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 5. 12. 1998 NÕUKOGU DIREKTIIV 98/81/EÜ, 26. oktoober 1998, millega muudetakse direktiivi 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (5) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) GMMid, mis kõrvaldatakse ilma sobivate säteteta konkreet- sete isoleerimismeetmete kohta, mis piiraksid nende kok- kupuudet rahvastiku ja keskkonnaga, ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse; kohaldada võidakse muid ühenduse õigusakte, nagu nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organis- mide tahtliku keskkonda viimise kohta; (4) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) (6) käesoleva direktiivi alusel tehtavad erandid ei hõlma ühegi teise võimalikult kohaldatava ühenduse õigusakti, näiteks direktiivi 90/220/EMÜ alusel tehtavaid erandeid; vastavalt asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusele (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) asutamislepingu tähenduses põhinevad ühenduse keskkon- naalased meetmed ennetusmeetmete võtmisel ja nende ees- märk on säilitada, kaitsta ja parandada keskkonda ning kaitsta inimeste tervist; geneetiliselt muundatud mikroorganismide (GMMide) iso- leeritud kasutamised tuleks liigitada vastavalt ohtudele, mida nad tekitavad inimeste tervisele ja keskkonnale; sel- line liigitus peaks olema kooskõlas rahvusvahelise tavaga ja põhinema riskianalüüsil; kaitstuse kõrge taseme tagamiseks peavad isoleeritud kasu- tamise suhtes kohaldatavad isoleerimis- ja muud kaitse- meetmed vastama isoleeritud kasutamise liigitusele; eba- kindluse korral tuleks kohaldada kõrgemale liigitusele vastavaid isoleerimis- ja muid kaitsemeetmeid, kuni sobi- vad andmed õigustavad leebemaid meetmeid; (7) igasuguse GMMe hõlmava tegevuse suhtes tuleks vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele kohaldada hea mikrobioloogilise tava ning hea tööohutuse ja -hügieeni põhimõtteid; (8) isoleeritud kasutamise suhtes kohaldatavad isoleerimis- ja muud kaitsemeetmed tuleks korrapäraselt läbi vaadata; (9) isoleeritud kasutamisega seotud inimestega tuleks konsul- teerida vastavalt asjakohaste ühenduse õigusaktide, eriti töötajate kaitset bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate nõukogu 26. novembri 1990. aasta direktiivi 90/679/EMÜ (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (5) nõuetele; käsitleva ohtude tööl eest (4) GMMide isoleeritud kasutamisel tekkinud materjali kõrval- damise kontrollimiseks tuleks vastu võtta ja kasutada sobi- vaid meetmeid; (10) direktiivis 90/219/EMÜ (6) on leitud nõrkusi; halduskord ja teatamise nõuded tuleks ühendada isoleeritud kasutamise ohtudega; (1) EÜT C 356, 22. 11. 1997, lk 14 ja EÜT C 369, 6. 12. 1997, lk 12. (2) EÜT C 295, 7. 10. 1996, lk 52. (3) Euroopa Parlamendi 12. märtsi 1997. aasta arvamus (EÜT C 115, 14. 4. 1997, lk 59), nõukogu 16. detsembri 1997. aasta ühine seisu- ja Euroopa Parlamendi koht 16. juuni 1998. aasta otsus (EÜT C 210, 6. 7. 1998). (EÜT C 62, 26. 2. 1998, lk 1) (4) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 97/35/EÜ (EÜT L 169, 27. 6. 1997, lk 72). (5) EÜT L 374, 31. 12. 1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 97/59/EÜ (EÜT L 282, 15. 10. 1997, lk 33). (6) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direk- tiiviga 94/51/EÜ (EÜT L 297, 18. 11. 1994, lk 29). 72 (11) (12) ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd direktiiv 90/219/EMÜ ei võimaldanud piisavat kohanda- mist tehnika arenguga; selle direktiivi tehnilised osad tuleb kohandada tehnika arenguga; ii) käsitletakse I lisa B osas loetletud meetodeid geneetilist muundamist mittepõhjustavatena; direktiivi 90/219/EMÜ rakendamiseks oleks kasulik lisada inimeste tervisele ja keskkonnale ohutute GMMide nime- kiri; ohutuse kindlakstegemiseks peaksid need GMMid vas- tama teatavatele kriteeriumidele; (13) biotehnoloogia arengutempot, kujundatavaid kriteeriume ja selle nimekirja piiratud ulatust arvestades on nõukogul sobiv neid kriteeriume kindlaks määrata ja üle vaadata; (14) nüüd on olemas märkimisväärsed kogemused ja teadmised GMMide isoleeritud kasutamisest tulenevate ohtude kohta; (15) seetõttu tuleks direktiivi 90/219/EMÜ vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: c) d) e) f) isoleeritud kasutamine — iga tegevus, mille käigus mikro- organisme geneetiliselt muundatakse või selliseid GMMe kasvatatakse, ladustatakse, veetakse, hävitatakse, käsutatakse või mõnel muul viisil kasutatakse ja mille puhul kasutatakse erilisi isoleerimismeetmeid, et piirata nende kokkupuudet rahvastiku ja keskkonnaga ning tagada viimati nimetatute ohutuse kõrge tase; õnnetus — kõik juhtumid, millega kaasneb isoleeritud kasutamise käigus GMMide märkimisväärne ja etteka- vatsematu vabastamine, mis võib põhjustada vahetut või hilisemat ohtu inimeste tervisele või keskkonnale; kasutaja — iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab GMMide isoleeritud kasutamise eest; teatamine — nõutava teabe esitamine liikmesriigi päde- vatele asutustele. Artikkel 1 Artikkel 3 Käesolevaga muudetakse direktiivi 90/219/EMÜ järgmiselt. 1. Artiklid 2-16 asendatakse järgmise tekstiga: “Artikkel 2 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi: — juhul, kui geneetiline muundamine saavutatakse II lisa A osas loetletud menetluste/meetodite kasutamise teel, või — isoleeritud kasutamise suhtes, mis hõlmab ainult II lisa B osas loetletud kriteeriumidele vastavaid GMMide liike, mis kinnitavad nende ohutust inimeste tervisele ja kesk- konnale. Need GMMide liigid on loetletud II lisa C osas. a) b) mikroorganism — rakuline või mitterakuline mikrobio- loogiline isend, kes on võimeline replikatsiooniks või geneetilise materjali ülekandeks, kaasa arvatud viirused, viroidid, loomsed ja taimsed rakukultuurid; Artikkel 4 Artikli 5 lõikeid 3 ja 6 ning artikleid 6-12 ei kohaldata GMMide veo suhtes maanteel, raudteel, siseveeteedel, merel või õhus. geneetiliselt muundatud mikroorganism (GMM) — mikro- organism, mille geneetilist materjali on muudetud selli- sel viisil, mis loomuliku paaritumise ja/või rekombinat- siooni teel ei ole võimalik. Käesolevas määratluses: i) kasutatakse geneetilisel muundamisel vähemalt I lisa A osas loetletud meetodeid; on turule viidud vastavalt Käesolevat direktiivi ei kohaldata GMMide ladustamise, kultureerimise, veo, hävitamise, käsutamise või kasutamise suhtes, mis nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivile 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (*) sätestavad või muudele ühenduse õigusaktidele, mis konkreetse sarnase ettenähtule direktiivis keskkonnaalase riskianalüüsi juhul, kui isoleeritud kasutamine võimalike viimise on tingimustega. nõusoleku kooskõlas turule selles 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73 Artikkel 5 6. Kasutaja säilitab lõikes 2 nimetatud hindamise protokolli ja teeb selle sobival kujul pädevale asutusele kättesaadavaks tea- tamise osana vastavalt artiklitele 7, 9 ja 10 või taotluse põhjal. 1. Liikmesriigid tagavad kõigi vajalike meetmete võtmise, et vältida GMMide isoleeritud kasutamisest tulenevat võimalikku kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. 2. Sel eesmärgil annab kasutaja isoleeritud kasutamisele hin- nangu ohtude osas, mida selline isoleeritud kasutamine võib tekitada inimeste tervisele ja keskkonnale, kasutades vähemalt III lisa A ja B jaos sätestatud hindamise elemente ja korda. 3. Lõikes 2 nimetatud hinnangu tulemus on isoleeritud kasu- tamiste lõplik liigitamine nelja liiki, kohaldades III lisas ette- nähtud korda, mille tulemusel määratakse isoleerimistasemed vastavalt artiklile 6: Liik 1: ohutud või tühiselt ohtlikud tegevused, s. o tege- vused, mille puhul inimeste tervise ja kesk- konna kaitseks sobib isoleerituse 1. tase. Artikkel 6 1. Välja arvatud määral, mil IV lisa punkt 2 võimaldab kohal- dada muid meetmeid, kohaldab kasutaja IV lisas sätestatud üldpõhimõtteid ning kohaseid isoleerimis- ja muid kaitsemeet- meid, mis vastavad isoleeritud kasutamise liigile, et hoida töö- koha ja keskkonna kokkupuuteid kõigi GMMidega madalai- mal tegelikult võimalikul tasemel ja tagada ohutuse kõrge tase. 2. Artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnang ning kohaldatavad isoleerimis- ja muud kaitsemeetmed vaadatakse läbi korrapä- raselt ja viivitamatult juhul, kui: a) kohaldatavad isoleerimismeetmed ei ole enam piisavad või isoleeritud kasutamisele määratud liik ei ole enam õige, või b) on põhjust kahtlustada, et uute teaduslike või tehniliste teadmiste põhjal otsustades ei ole hinnang enam sobiv. Liik 2: vähem ohtlikud tegevused, s. o tegevused, mille puhul inimeste tervise ja keskkonna kaitseks sobib isoleerituse 2. tase. Artikkel 7 tööruume kasutatakse Kui isoleeritud kasutamiseks, peab kasutaja esitama pädevatele asutustele enne sellise kasutamise algust teate, mis sisaldab vähemalt V lisa A osas loetletud teavet. esmakordselt Liik 3: mõõdukalt ohtlikud tegevused, s. o tegevused, mille puhul inimeste tervise ja keskkonna kait- seks sobib isoleerituse 3. tase. Artikkel 8 Liik 4: väga ohtlikud tegevused, s. o tegevused, mille puhul inimeste tervise ja keskkonna kaitseks sobib isoleerituse 4. tase. liigi Pärast artiklis 7 nimetatud teatamist võib edasine 1. liigi isoleeritud kasutamine jätkuda uue teatamiseta. 1. GMMide isoleeritud kasutamise korral peavad kasutajad säilitama iga artikli 5 lõikes 6 nimetatud hinnangu dokumentatsiooni, mis tehakse taotluse põhjal kättesaadavaks pädevale asutusele. 4. Kui pole selge, milline liik sobib kavandatava isoleeritud kasutamise puhul, kohaldatakse rangemaid kaitsemeetmeid, kui piisav tõendus pädeva asutuse nõusolekul ei õigusta lee- bemate meetmete kasutamist. Artikkel 9 5. Lõikes 2 nimetatud hinnangus võetakse eriti arvesse jäät- mete ja heitvete kõrvaldamist. Vajaduse korral rakendatakse inimeste tervise ja keskkonna kaitseks vajalikke ohutusmeet- meid. 1. Vastavalt artiklile 7 teatatud tööruumides toimuvate esma- kordsete ja järgnevate 2. liigi kasutamiste puhul esitatakse V lisa B osas loetletud teavet sisaldav teade. 74 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd 2. Kui tööruumide kohta on esitatud varasem teade 2. või kõrgema liigi isoleeritud kasutamise kohta ja kõik sellega seo- tud nõusoleku nõuded on täidetud, võib 2. liigi isoleeritud kasutamine jätkuda kohe pärast teatamist. Taotleja ise võib pädevalt asutuselt taotleda ametliku loa and- mise otsust. Otsus tuleb teha hiljemalt 45 päeva jooksul pärast teatamist. 3. Kui tööruumide kohta pole varem esitatud teadet 2. või kõrgema liigi isoleeritud kasutamise kohta, võib 2. liigi isolee- ritud kasutamine jätkuda, kui teatamisest on möödunud 45 päeva, või pädeva asutuse nõusolekul varem, kui pädev asutus ei esita mingeid vastuväiteid. Artikkel 10 1. Vastavalt artiklile 7 teatatud tööruumides toimuvate esma- kordsete ja järgnevate 3. või 4. liigi kasutamiste puhul esita- takse V lisa C osas loetletud teavet sisaldav teade. 2. 3. või kõrgema liigi isoleeritud kasutamine ei tohi jätkuda ilma eelneva nõusolekuta pädevalt asutuselt, kes edastab oma otsuse kirjalikult: a) hiljemalt 45 päeva möödumisel uue teate esitamist tööruu- mide puhul, mille suhtes on varem esitatud teade 3. või kõrgema liigi isoleeritud kasutamise kohta ja kus kõik vas- tavad nõusoleku nõuded isoleeritud kasutamise kavanda- tava või kõrgema liigi jaoks on täidetud; b) muudel juhtudel hiljemalt 90 päeva möödumisel teate esi- tamisest. Artikkel 11 3. Vajaduse korral võib pädev asutus: a) paluda kasutajal esitada edasist teavet või muuta kavanda- tava isoleeritud kasutamise tingimusi või muuta isoleeritud kasutamis(t)ele määratud liiki. Sel juhul võib pädev asutus nõuda, et isoleeritud kasutamine, kui seda kavandatakse, ei algaks, või kui see toimub, peatataks või lõpetataks, kuni pädev asutus on andnud oma heakskiidu saadud edasise teabe või isoleeritud kasutamise muudetud tingimuste alu- sel; b) piirata isoleeritud kasutamise loa tähtaega või seada sellele teatavaid konkreetseid tingimusi. 4. Artiklites 9 ja 10 märgitud tähtaegade arvutamisel ei võeta arvesse aega, mille kestel pädev asutus: — ootab edasist teavet, mida ta võis teatajalt taotleda vasta- valt lõike 3 punktile a, või — korraldab avaliku küsitluse või ärakuulamise. vastavalt artiklile 13 Artikkel 12 Kui kasutaja saab asjakohast uut teavet või muudab isoleeritud kasutamist viisil, millel võib olla olulisi tagajärgi sellest tulenevatele ohtudele, teavitatakse võimalikult kiiresti pädevat asutust ning vastavalt artiklitele 7, 9 ja 10 esitatud teadet muudetakse. Kui pädevale asutusele saab edaspidi kättesaadavaks teave, millel võivad olla märkimisväärsed tagajärjed isoleeritud kasutamisest tekkivatele ohtudele, võib pädev asutus nõuda kasutajalt tingimuste muutmist, kasutamise peatamist või lõpetamist. isoleeritud kasutamise 1. Liikmesriigid määravad asutuse või asutused, mis on päde- vad rakendama meetmeid, mida nad võtavad käesoleva direk- tiivi kohaldamiseks, ning vastu võtma ja heaks kiitma artikli- tes 7, 9 ja 10 nimetatud teateid. Artikkel 13 2. Pädevad asutused uurivad teadete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, esitatud teabe täpsust ja täielikkust, artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnangu õigsust ja isoleeritud kasutamise liiki ning vajaduse korral isoleerimis- ja muude kaitsemeetme- te, jäätmekorralduse ja päästemeetmete sobivust. Kui liikmesriik peab seda vajalikuks, võib ta ette näha, et kavandatava isoleeritud kasutamise ükskõik millise aspekti osas konsulteeritakse rühmade või avalikkusega, ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 Artikkel 14 Artikkel 16 Pädevad asutused tagavad, et enne isoleeritud kasutamise algust: 1. Liikmesriigid on kohustatud: a) koostatakse päästeplaan isoleeritud kasutamise puhul, kui isoleerimismeetmete tõrge võib kaasa tuua vahetu või hili- sema tõsise ohu inimestele väljaspool rajatist ja/või kesk- konnale, välja arvatud juhtudel, kui selline päästeplaan on koostatud vastavalt muudele ühenduse õigusaktidele; b) teave selliste päästeplaanide kohta, kaasa arvatud asjako- hased kohaldatavad ohutusmeetmed, esitatakse sobival vii- sil ja ilma vajaduseta seda taotleda organitele ja asutustele, keda õnnetus tõenäoliselt mõjutab. Seda teavet ajakohas- tatakse korrapäraste ajavahemike tagant. Samuti tehakse see avalikult kättesaadavaks. Samaaegselt teevad asjaomased liikmesriigid igasuguse vaja- liku konsulteerimise alusena nende kahepoolsete suhete raa- mes teistele asjaomastele liikmesriikidele kättesaadavaks sama teabe, mida levitatakse nende endi kodanike seas. Artikkel 15 a) konsulteerima päästeplaanide kavandatava rakendamise osas teiste liikmesriikidega, keda õnnetus võib mõjutada; b) teatama komisjonile võimalikult kiiresti igast käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvast õnnetusest, esitades teabe õnnetusjuhtumi asjaoludest, asjaomaste GMMide identiteedi ja kogused, võetud päästemeetmed ja nende tõhususe ning õnnetuse analüüsi, kaasa arvatud soovitused selle mõju piiramiseks ja tulevikus sarnaste õnnetusjuhtu- mite vältimiseks. 2. Komisjon kehtestab liikmesriikidega konsulteerides lõi- kes 1 nimetatud teabe vahetamise korra. Samuti kehtestab ta ja hoiab liikmesriikide käsutuses käesoleva direktiiviga regu- leeritavate õnnetusjuhtumite registri, kaasa arvatud õnnetuste põhjuste analüüsid, omandatud kogemused ja edaspidi sar- naste õnnetusjuhtumite vältimiseks võetud meetmed. (*) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15. Direktiivi on viimati muude- tud komisjoni direktiiviga 97/35/EÜ (EÜT L 169, 27. 6. 1997, lk 72). ” 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et õnnetuse korral nõutakse kasutajalt viivitamatut teatamist artik- lis 11 täpsustatud pädevale asutusele ja järgmise teabe esita- mist: 2. Artiklid 18, 19 ja 20 asendatakse järgmise tekstiga: — õnnetuse asjaolud, “Artikkel 18 — kõnealuste GMMide identiteet ja kogused, — kogu teave, mis on vajalik selleks, et hinnata õnnetuse mõju rahvastiku tervisele ja keskkonnale, 1. Liikmesriigid saadavad komisjonile iga aasta lõpus kokku- võtliku aruande sel aastal vastavalt artiklile 10 teatatud 3. ja 4. liigi isoleeritud kasutamiste kohta, kaasa arvatud isoleeritud kasutamis(t)e kirjeldus, eesmärk ja ohud. — võetud meetmed. 2. Liikmesriigid saadavad iga kolme aasta tagant komisjonile aruande käesoleva direktiivi suhtes omandatud kogemuste kohta, esimene aruanne esitatakse 5. juunil 2003. 2. Kui teavet esitatakse vastavalt lõikele 1, peavad liikmesrii- gid: — tagama kõigi vajalike meetmete võtmise ja viivitamatult hoiatama iga liikmesriiki, keda õnnetus võib mõjutada, 3. Komisjon avaldab iga kolme aasta tagant kokkuvõtte lõi- kes 2 nimetatud aruannetest, esimene kokkuvõte avaldatakse 5. juunil 2004. — koguma võimaluse korral õnnetuse täielikuks analüüsiks vajalikku teavet ja esitama vajaduse korral soovitusi selliste õnnetuste vältimiseks tulevikus ja nende tagajärgede piira- miseks. 4. Komisjon võib avaldada üldist statistilist teavet käesoleva direktiivi rakendamise ja sellega seotud küsimuste kohta, kuni see ei sisalda teavet, mis võib kahjustada mõne kasutaja kon- kurentsivõimet. 76 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Artikkel 19 3. Määrusesse lisatakse järgmine artikkel: 1. Teataja võib vastavalt käesolevale direktiivile esitatud tea- detes näidata teabe, mida tuleb käsitleda konfidentsiaalsena, kui selle avaldamine mõjutab üht või mitut nõukogu 7. juuni 1990. aasta direktiivi 90/313/EMÜ keskkonnaalase teabega tutvumise vabaduse kohta (*), artikli 3 lõikes 2 nime- tatud punktidest. Sellisel juhul tuleb esitada kontrollitav põh- jendus. 2. Pädev asutus otsustab pärast nõupidamist teatajaga, millist teavet tuleb käsitleda konfidentsiaalsena, ja teatab teatajale oma otsusest. 3. Mingil juhul ei tohi konfidentsiaalsena käsitleda järgmist vastavalt artiklitele 7, 9 või 10 esitatud teavet: — GMMide üldiseloomustus, teataja nimi ja aadress ning kasutamise asukoht, — isoleeritud kasutamise liik ja isoleerimismeetmed, — ennustatavate mõjude hindamine, eriti igasugune kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. 4. Komisjon ja pädevad asutused ei tohi avaldada kolmanda- tele isikutele käesoleva direktiivi alusel teatatud või muul viisil esitatud teavet, mida vastavalt lõikele 2 loetakse konfident- siaalseks, ning peavad kaitsma saadud andmetega seotud intel- lektuaalomandi õigusi. 5. Kui teataja mingil põhjusel võtab teate tagasi, peab pädev asutus hoidma esitatud teavet konfidentsiaalsena. Artikkel 20 Muudatused, mis on vajalikud II lisa A osa ja III–V lisa kohandamiseks lisa C osa kohandamiseks, otsustatakse artiklis 21 sätestatud korras. tehnika arenguga ning II (*) EÜT L 158, 23. 6. 1990, lk 56. ” “Artikkel 20a Enne 5. detsembrit 2000 võtab nõukogu kvalifitseeritud vastu häälteenamusega kriteeriumid GMMide liikide liigitamiseks II lisa C ossa. II lisa B osa muudatused võtab nõukogu vastu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal. ” ettepaneku komisjoni põhjal 4. Lisad asendatakse käesolevas direktiivis toodud lisadega. Artikkel 2 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajali- kud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18 kuu jooksul pärast direk- tiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komis- jonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käes- olevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti. Artikkel 3 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 4 Luxembourg, 26. oktoober 1998. Nõukogu nimel eesistuja W. SCHÜSSEL 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 LISA “I LISA A OSA Artikli 2 punkti b alapunktis i mainitud geneetilise muundamise viiside hulka kuuluvad muu hulgas: 1. Rekombinantse nukleiinhappe tehnoloogiad, mis hõlmavad geneetilise materjali uute kombinatsioonide moodustamist ükskõik milliste vahenditega väljaspool organismi toodetud nukleiinhappe molekulide asetamist viirusesse, bakteriaalsesse plasmiidi või muusse vektorsüsteemi ja nende inkorporeerimist peremeesorganismi, milles nad looduslikult ei esine, aga milles nad on võimelised jätkuvaks paljunemiseks. 2. Meetodid, mille puhul mikroorgnismiväliselt ettevalmistatud pärilikkusmaterjal viiakse organismi otse, sealhulgas mikroinjektsioon, makroinjektsioon ja mikrokapseldumine. 3. Rakkude liitmine (kaasa arvatud protoplastide liitmine) ehk hübridiseerimine, mille puhul kahe või enama raku liitmisel looduses mitteesinevate meetodite abil tekivad uue pärilikkusmaterjali kombinatsiooniga elusrakud. Artikli 2 punkti b alapunktis ii nimetatud meetodid, mida ei loeta geneetilist muundamist põhjustavateks tingimusel, et need ei hõlma rekombinantse nukleiinhappe molekulide või GMMide kasutamist, mis ei ole saadud II lisa A osas välja arvatud menetluste/meetodite abil: B OSA 1) viljastamine in vitro; 2) looduslikud protsessid, nagu näiteks: konjugatsioon, transduktsioon, transformatsioon; 3) polüploidsuse indutseerimine. 78 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd II LISA A OSA Geneetilise muundamise menetlused või meetodid, mille abil saadud mikroorganismid arvatakse käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja tingimusel, et need ei hõlma rekombinantse nukleiinhappe molekulide või GMMide kasutamist, mis ei ole saadud järgmisena loetletud menetluste/meetodite abil: 1. Mutagenees. 2. Tuntud füsioloogilise protsessi teel geneetilist materjali vahetavate prokarüootsete liikide rakuühendus (kaasa arvatud protoplasmiühendus). 3. Kõigi eukarüootsete liikide rakuühendus (sealhulgas protoplasmiühendus), kaasa arvatud hübridoomide tootmine ja taimerakuühendused. 4. Isekloonimine, mis seisneb nukleiinhappe järjestuste eemaldamises organismi rakust, millele võib järgneda osa või kogu selle nukleiinhappe (või sünteetilise ekvivalendi) uus sisestamine koos eelnevate ensüümi- või mehaaniliste etappidega või mitte, sama liigi rakkudesse või fülogeneetiliselt lähedases suguluses oleva liigi rakkudesse, mis võivad vahetada geneetilist materjali teel, mille tulemuseks saadav loodusliku füsioloogilise protsessi mikroorganism ei põhjusta usutavasti inimeste, loomade või taimede haigusi. Isekloonimine võib hõlmata rekombinantsete vektorite kasutamist, millel on konkreetsete mikroorganismide puhul pikaajalise ohutu kasutamise kogemused. Kriteeriumid, millega määratakse GMMide ohutus inimeste tervisele ja keskkonnale: … (täidetakse artiklis 20a ettenähtud korras) B OSA B osas loetletud kriteeriumidele vastavate GMMide loetelu: … (täidetakse artiklis 21 ettenähtud korras) C OSA 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 III LISA ARTIKLI 5 LÕIKES 2 NIMETATUD HINNANGU ANDMISEL JÄRGITAVAD PÕHIMÕTTED Käesolev lisa kirjeldab üldjoontes artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnangu andmisel arvesse võetavaid tegureid ja järgitavat korda. Seda täiendavad eriti B jao puhul suunavad märkused, mille koostab komisjon artiklis 21 ettenähtud korras. Need suunavad märkused koostatakse hiljemalt 5. juunil 2000. A. HINNANGU TEGURID 1. Järgmisi tuleks lugeda võimalikeks kahjulikeks toimeteks: — inimeste haigused, kaasa arvatud allergeensed või toksilised mõjud, — loomade või taimede haigused, — kahjulik mõju haiguse ravimise või tõhusa profülaktika võimatuse tõttu, — kahjulik mõju keskkonnas kinnistumise või leviku tõttu, — kahjulik mõju sisestatud geneetilise materjali loodusliku ülemineku tõttu muudesse organismidesse. 2. Artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnang peaks põhinema järgmisel: a) kõigi võimalike kahjulike mõjude, eriti selliste mõjude kindlakstegemine, mis on seotud: i) retsipientmikroorganismiga; ii) sisestatud geneetilise materjaliga (mis pärineb doonororganismist); iii) vektoriga; iv) doonormikroorganismiga (niivõrd kui toimingu käigus kasutatakse doonormikroorganismi); v) saadava GMMiga; b) tegevuse iseloomustus; c) võimalike kahjulike mõjude raskus; d) võimalike kahjulike mõjude tekkimise tõenäosus. B. KORD 3. Hinnangu andmise esimene etapp peaks olema retsipiendi ja vajaduse korral doonormikroorganismi kahjulike omaduste, kõigi vektori või sisestatud materjaliga seonduvate kahjulike mõjude eristamine, kaasa arvatud kõik retsipientorganismi olemasolevate omaduste muutused. 4. Üldiselt loetakse artiklis 5 määratletud 1. liiki sobivaks ainult sellised GMMid, millel on järgmised omadused: i) tõenäoliselt ei põhjusta retsipient- või vanemmikroorganism inimeste, loomade või taimede haigusi; (1) 80 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd ii) vektori ja inserdi iseloom on selline, et nad ei anna GMMile fenotüüpi, mis tõenäoliselt põhjustaks inimeste, loomade või taimede haigusi (1) või avaldaks kahjulikku mõju keskkonnale; iii) tõenäoliselt ei põhjusta GMM inimeste, loomade ja taimede haigusi (1) ega avalda keskkonnale kahjulikku mõju. 5. Selle protsessi rakendamiseks vajaliku teabe saamiseks võib kasutaja esmalt arvesse võtta asjakohaseid ühenduse õigusakte (eriti nõukogu direktiivi 90/679/EMÜ) (2) Samuti võib arvesse võtta rahvusvahelisi või riiklikke liigitusskeeme (nt WHO, NIH jne) ning nende uutest teaduslikult põhjendatud teadmistest ja tehnika arengust tulenevaid uusversioone. Need skeemid käsitlevad looduslikke mikroorganisme ja põhinevad sellistena harilikult mikroorganismide võimel põhjustada inimeste, loomade ja taimede haigusi ning tõenäoliselt põhjustatava haiguse raskusel ja kanduvusel. Direktiiv 90/679/EMÜ liigitab mikroorganismid kui bioloogilised mõjurid nelja ohuliiki võimaliku mõju põhjal, mida nad avaldavad tervele täiskasvanud inimesele. Neid ohuliike võib kasutada suunistena isoleeritud kasutamise tegevuste liigitamisel artikli 5 lõikes 3 nimetatud nelja ohuliiki. Samuti võib kasutaja arvesse võtta liigitusskeeme, mis viitavad taimede ja loomade patogeenidele (mis on tavaliselt kehtestatud riiklikul alusel). Nimetatud liigitusskeemid annavad ainult ajutise viite tegevuse ohuliigile ja vastavale ohutus- ja kontrollmeetmete kogumile. 6. Vastavalt lõigetele 3-5 toimuv ohu identifitseerimise protsess peaks kaasa tooma GMMiga seotud ohu taseme identifitseerimise. 7. Isoleerimis- ja muude kaitsemeetmete valik tuleks siis teha GMMiga seotud ohu taseme alusel, pidades samuti silmas: i) tõenäoliselt GMMiga kokkupuutuva keskkonna omadusi (näiteks seda, kas GMMidega tõenäoliselt kokkupuutuvas keskkonnas leidub teadaolevat elustikku, mida isoleeritud kasutamise käigus kasutatavad mikroorganismid võivad kahjulikult mõjutada); ii) tegevuse omadusi (nt selle ulatust, laadi); iii) kõiki mittestandardseid toiminguid (nt loomade inokulatsioon GMMidega, varustus, mis tõenäoliselt tekitab aerosoole). Alapunktide i–iii arvestamine konkreetse tegevuse puhul võib lõikes 6 identifitseeritud GMMidega seotud ohu taset tõsta, langetada või samaks jätta. 8. Kirjeldatud viisil tehtud analüüs toob lõpuks kaasa tegevuse liigitamise ühte artikli 5 lõikes 3 kirjeldatud liikidest. 9. Isoleeritud kasutamise lõpliku liigituse peab kinnitama artikli 5 lõikes 2 nimetatud lõpuleviidud hinnangu läbivaatamine. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 IV LISA ISOLEERIMIS- JA MUUD KAITSEMEETMED Üldpõhimõtted 1. Need tabelid esitavad iga isoleerimistaseme tavalised minimaalsed nõuded ja vajalikud meetmed. Samuti saavutatakse isoleeritus heade töötavade, koolituse, isoleerimisvahendite ja rajatise erilise kavandamise kasutamise abil. Kõigi GMMe hõlmava tegevuse puhul kohaldatakse hea mikrobioloogilise tava põhimõtteid ning järgmisi hea tööohutuse ja -hügieeni põhimõtteid: i) ii) hoida töökoha ja keskkonna kokkupuuteid iga GMMiga võimalikul madalal tasemel; kasutada ohuallika juures tehnilise kontrolli meetmeid ja täiendada neid vajaduse korral sobivate isikukaitseriietuse ja -vahenditega; iii) piisavalt katsetada ja korras hoida kontrollmeetmeid ja -seadmeid; iv) otsida vajaduse korral eluvõimeliste töötlusorganismide olemasolu väljaspool peamist füüsilist kaitsetõket; v) tagada töötajate asjakohane koolitus; vi) moodustada vajaduse korral bioloogilise ohutuse komiteesid või allkomiteesid; vii) koostada ja rakendada vajaduse korral kohalikke töötajate ohutuse tegevusjuhiseid; viii) seada vajalikesse kohtadesse bioloogilise ohu hoiatusmärgid; ix) tagada töötajatele pesu- ja dekontaminatsioonivõimalused; x) pidada piisavat dokumentatsiooni; xi) keelata söömine, joomine, suitsetamine, kosmeetikatoodete kasutamine või inimtarbimiseks mõeldud toidu hoidmine tööpiirkonnas; xii) keelata pipeti suukaudne kasutamine; xiii) koostada ohutuse tagamiseks vajaduse korral kirjalik standardne töökord; xiv) hoida GMMide lekke jaoks kättesaadaval tõhusaid desinfektsioonivahendeid ja täpsustatud desinfitseerimiskorda; xv) tagada vajaduse korral saastunud laboriseadmete ja materjalide turvaline ladustamine. 2. Tabelite pealkirjad on soovituslikud. Tabel I A esitab laboritegevuste minimaalseid nõudeid. Tabel I B esitab tabeli I A täiendusi ja muudatusi GMMe hõlmava tegevuse jaoks kasvuhoones/kasvukambris. Tabel I C esitab tabeli I A täiendusi ja muudatusi GMMe hõlmava tegevuse jaoks loomadega. Tabel II esitab minimaalsed nõuded tegevustele, mis ei ole laboritegevused. Mõnel konkreetsel juhul võib olla vajalik kohaldada tabelitest I A ja II võetud sama taseme meetmete kombinatsiooni. Mõnel juhul võivad kasutajad pädeva asutuse nõusolekul jätta kohaldamata konkreetse ohutustaseme täpsustuse või kombineerida kahe erineva taseme täpsustusi. Nendes tabelites tähendab “valikuline”, et kasutaja võib kohaldada neid meetmeid üksikjuhtumite suhtes sõltuvalt artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnangust. 3. Liikmeriigid võivad käesoleva lisa rakendamisel inkorporeerida järgmistesse tabelitesse nõuete selguse huvides lisaks lõigete 1 ja 2 üldpõhimõtted. 82 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Tabel I A Laboritegevuse isoleerimis- ja muud kaitsemeetmed Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed 1 2 Laborikompleks: isoleeritus (1) Ei nõuta Ei nõuta Labor: fumigatsiooniks õhukindlalt suletav Ei nõuta Ei nõuta Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Varustus 3 4 5 6 7 8 happe-, Vee-, lahusti-, desinfitseerimisvahendi- ja dekontaminatsiooni- vahendikindlad ning kergestipuhastatavad pin- nad aluse-, Nõutav (töölaud) Nõutav (töölaud) Nõutav (töölaud, põrand) Nõutav (töölaud, põrand, lagi, seinad) Sissepääs laborisse läbi õhuluku (2) Ei nõuta Ei nõuta Valikuline Nõutav Negatiivne rõhk võrreldes keskkonnarõhuga Ei nõuta Ei nõuta Laborisse sisenev ja sealt väljuv õhk peab olema HEPA-filtreeritud Ei nõuta Ei nõuta Nõutav, välja arva- tud (3) Nõutav Nõutav HEPA (4) — väljuv õhk, välja arvatud (3) Nõutav HEPA (5) — sisenev ja väljuv õhk Mikrobioloogiline ohutuspunkt Ei nõuta Valikuline Nõutav Nõutav Autoklaav Rajatises Hoones Ruumides (6) Laboris = kahepoolne Töösüsteem 9 Piiratud ligipääs Ei nõuta 10 Bioloogilise ohu hoiatusmärk uksel Ei nõuta Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav 11 Konkreetsed meetmed leviku kontrollimiseks Ei nõuta Nõutavad minimeeri- miseks Nõutavad vältimiseks Nõutavad vältimiseks 13 Dušš Ei nõuta Ei nõuta Valikuline Nõutav 14 Kaitseriietus Sobiv kaitseriietus Sobiv kaitseriietus Sobiv kaitseriietus ja (valikulised) jalatsid Riietuse ja jalatsite täielik vahetus enne sisenemist ja väljumist (1) Isolatsioon = labor on eraldatud muudest aladest samas hoones või asub eraldi hoones. (2) Õhulukk = sissepääs peab olema läbi õhuluku, mis on laborist eraldatud kamber. Õhuluku puhas pool peab olema piiratud poolest eraldatud rõivastumis- või dušivõimalu- sega ja eelistatavalt vastastikku lukustuvate ustega. (3) Tegevus, mille juures levik ei toimu õhu teel. (4) HEPA = High efficiency particulate air. (5) Kui kasutatakse viiruseid, mida HEPA filtrid ei peata, on väljuva õhu puhul vajalikud erinõuded. (6) Tõestatud korras, mis võimaldab materjali ohutut viimist laborivälisesse autoklaavi ja tagab kaitstuse võrdväärse taseme. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed 15 Kindad Ei nõuta Valikuline 18 Tõhus vektorikontroll (nt närilised ja putukad) Valikuline Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Jäätmed 19 GMMide inaktiveerimine kätepesukraanide või -torude ja duššide ning samalaadsetes heitvetes Ei nõuta Ei nõuta Valikuline Nõutav 20 GMMide inaktiveerimine saastunud materjalides Valikuline Nõutav Nõutav Nõutav ja jäätmetes Muud meetmed 21 Labor omaenda varustuse isoleerimiseks Ei nõuta 23 Seesviibijate nägemiseks peab olema jälgimisa- ken või selle alternatiiv Valikuline Ei nõuta Valikuline Valikuline Valikuline Nõutav Nõutav 84 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd Kasvuhoonete ja kasvukambrite isoleerimis- ja muud kaitsemeetmed Tabel I B Mõisted “kasvuhoone” ja “kasvukamber” tähendavad seinte, katuse ja põrandaga ehitist, mis on kavandatud ja mida kasutatakse eeskätt taimede kasvatamiseks kontrollitud ja kaitstud keskkonnas. Kohaldatakse kõiki tabeli I A sätteid järgmiste täienduste/muudatustega: Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed Ehitis 1 Kasvuhoone: püsiehitis (1) Ei nõuta Nõutav Nõutav Nõutav Varustus 3 4 Sissekäik kahe vastastikku lukustuva uksega eraldi ruumi kaudu Ei nõuta Saastunud äravooluvee hooldus Valikuline Töösüsteem Valikuline Valikuline Nõutav Äravooluvee mini- meerimine (2) Äravooluvee välti- mine Äravooluvee vältimine 6 7 Meetmed soovimatute liikide, nagu putukate, näriliste ja lülijalgsete kontrolliks Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav liigutamise Elusmaterjali kord kasvuhoone/kasvukambri, kaitseehitise ja labori vahel kontrollib geneetiliselt muundatud mikro- organismide levikut Minimeerib leviku Minimeerib leviku Takistab levikut Takistab levikut (1) Kasvuhoone kujutab endast katkematu veekindla kattega püsiehitist, mille asukoht on pinnavee sissevoolu vältimiseks kaldu ja mille uksed on iseeneslikult sulguvad ning lukustatavad. (2) Kui levik võib toimuda maa kaudu. 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 85 Tabel I C Loomaosakondade isoleerimis- ja muud kaitsemeetmedKohaldatakse kõiki tabeli I A sätteid järgmiste täienduste/muudatustega: Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed Rajatised 1 2 3 4 5 6 Loomaosakonna (1)isolatsioon Valikuline Loomarajatisi eraldavad lukustatavad uksed (2) Valikuline Nõutav Nõutav Loomarajatised on kavandatud saastatusest puhastamise hõlbustamiseks (veekindel ja ker- gesti pestav materjal (puurid jne)) Valikuline Valikuline Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav Põrand ja/või seinad kergesti pestavad Valikuline Nõutav (põrand) Nõutav (põrand ja seinad) Nõutav (põrand ja sei- nad) Loomade hoidmine sobivates isoleerimisrajatis- tes, nagu puurid, latrid või basseinid Valikuline Valikuline Valikuline Valikuline Isolaatorite või isoleeritud ruumi filtrid (3) Ei nõuta Valikuline Nõutav Nõutav (1) Loomaosakond: hoone või eraldatud ala hoones, mis sisaldab tööruume ja muid alasid, nagu riietusruumid, dušid, autoklaavid, toidulaod jne. (2) Loomarajatis: rajatis, mida tavaliselt kasutatakse kari-, aretus- või katseloomade paigutamiseks või mida kasutatakse väiksemate kirurgiliste operatsioonide tegemiseks. (3) Isolaatorid: läbipaistvad kastid, kus peetakse väikeloomi puurides või ilma; suurte loomade puhul võivad kohasemad olla isoleeritud ruumid. 86 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd II tabel Isoleerimis- ja muud kaitsemeetmed muu tegevuse korral Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed Üldine 1 Eluvõimelisi mikroorganisme tuleks hoida süs- teemis, mis eraldab protsessi keskkonnast (sule- tud süsteem) Valikuline Nõutav Nõutav Nõutav 2 Suletud süsteemist väljuvate gaaside kontroll Ei nõuta Nõutav leviku mini- meerimiseks Nõutav leviku takis- tamiseks Nõutav leviku takista- miseks 3 4 5 6 7 Aerosoolide kontroll proovivõtmise, suletud süs- teemi materjali lisamise või materjali teise sule- tud süsteemi viimise ajal Valikuline Nõutav leviku mini- meerimiseks Nõutav leviku takis- tamiseks Nõutav leviku takista- miseks Vedelate jäätmete inaktiveerimine enne suletud süsteemist väljavõtmist Valikuline Nõutav, tõendatud vahenditega Nõutav, tõendatud vahenditega Nõutav, tõendatud vahenditega Õhukindlad tõkked tuleks kavandada eraldumise minimeerimiseks või takistamiseks Konkreetsed nõuded puuduvad Leviku minimeerimi- seks Leviku takistamiseks Leviku takistamiseks Jälgitav ala peaks olema kavandatud terve sule- tud süsteemi sisu tõkestamiseks Valikuline Valikuline Nõutav Nõutav Jälgitav ala peaks olema fumigatsiooniks õhu- kindlalt suletav Ei nõuta Valikuline Valikuline Nõutav Varustus 8 9 Sissepääs õhuluku kaudu Ei nõuta Ei nõuta Valikuline Nõutav happe-, Vee-, lahusti-, desinfitseerimisvahendi- ja dekontaminatsiooni- vahendikindlad ning kergestipuhastatavad pin- nad aluse-, Nõutav (töölaud, kui need leiduvad) Nõutav (töölaud, kui need leiduvad) Nõutav (töölaud, kui need leiduvad, põrand) Nõutav (töölaud, põrand, lagi, seinad) 10 Konkreetsed meetmed jälgitava ala piisavaks õhutamiseks õhu saastamise vältimiseks Valikuline Valikuline Valikuline Nõutav 11 Jälgitaval alal tuleks hoida vahetu ümbrusega võrreldes negatiivset õhurõhku Ei nõuta Ei nõuta Valikuline Nõutav 12 Kontrollitavale alale sisenev ja sealt väljuv õhk Ei nõuta Ei nõuta peab olema HEPA-filtreeritud Nõutav (väljuv õhk, sisenev õhk valikuli- ne) Nõutav (sisenev ja väljuv õhk) 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 87 Täpsustused 1 2 3 4 Isoleerimistasemed Töösüsteem 13 Suletud süsteemid peavad asuma jälgitaval alal Ei nõuta 14 Ligipääs peaks olema piiratud ainult määratud töötajatega Ei nõuta 15 Üles tuleks seada bioloogilise ohu hoiatusmärgid Ei nõuta 17 Töötajad peaksid enne jälgitavalt alalt lahkumist käima duši all Ei nõuta Valikuline Nõutav Nõutav Ei nõuta Nõutav Nõutav Nõutav Valikuline Nõutav Nõutav Nõutav Nõutav 18 Töötajad peaksid kandma kaitseriietust Nõutav (tööriietus) Nõutav (tööriietus) Nõutav ümberriietu- Täielik mine enne väljumist ja sisenemist Jäätmed 22 GMMide inaktiveerimine kätepesukraanide või -torude ja duššide ning samalaadsetes heitvetes Ei nõuta 23 GMMide inaktiveerimine saastunud materjalides ja jäätmetes, kaasa arvatud protsessi heitvetes enne lõplikku äravoolu Valikuline Ei nõuta Valikuline Nõutav Nõutav, vahenditega tõestatud Nõutav, vahenditega tõestatud Nõutav, vahenditega tõestatud 88 ET Euroopa Liidu Teataja 15/4. kd V LISA A OSA Artiklis 7 nimetatud teatamise jaoks nõutav teave: — kasutaja(te) nimi, kaasa arvatud järelevalve ja ohutuse eest vastutavad isikud, — teave järelevalve ja ohutuse eest vastutavate isikute koolituse ja kvalifikatsiooni kohta, — kõigi bioloogiaalaste komiteede või allkomiteede üksikasjad, — rajatise aadress ja üldine kirjeldus, — kavandatava töö laadi kirjeldus, — isoleeritud kasutamiste liik, — ainult 1. liigi jäätmehoolduse kohta. isoleeritud kasutamiste puhul artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnangu kokkuvõte ja teave Artiklis 9 nimetatud teatamise jaoks nõutav teave: — artiklis 7 nimetatud teate esitamise kuupäev, B OSA — järelevalve ja ohutuse eest vastutavate isikute nimed ning teave koolituse ja kvalifikatsiooni kohta, — kasutatavad retsipient-, doonor- ja/või vanemmikroorganism(id) ja vajaduse korral kasutatavad peremees-vektorsüsteemid, — muundamis(t)ega hõlmatud geneetilis(t)e materjali(de) päritolu ja kavandatav toime, — GMMi identiteet ja omadused, — isoleeritud kasutamise eesmärk, kaasa arvatud eeldatavad tulemused, — kasutatavad ligikaudsed kultuuri mahud, — kohaldatavate isoleerimis- ja muude kaitsemeetmete kirjeldus, kaasa arvatud teave jäätmehoolduse kohta, sealhulgas tekkivad jäätmed, nende töötlus, lõplik kuju ja sihtkoht, — artikli 5 lõikes 2 nimetatud hinnangu kokkuvõte, — teave, mida pädev asutus vajab kõigi päästeplaanide hindamiseks, kui neid nõutakse vastavalt artiklile 14. Artiklis 10 nimetatud teatamise jaoks nõutav teave: a) — artiklis 7 nimetatud teate esitamise kuupäev, C OSA — järelevalve ja ohutuse eest vastutavate isikute nimed ning teave koolituse ja kvalifikatsiooni kohta; b) — kasutatavad retsipient- või vanemmikroorganismid, — kasutatav(ad) peremees-vektorsüsteem(id) (vajaduse korral), — muundamis(t)ega hõlmatud geneetilis(t)e materjali(de) päritolu ja kavandatav toime, — GMMi identiteet ja omadused, — kasutatavad kultuuri mahud; 15/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 c) — kohaldatavate ohutus- ja muude kaitsemeetmete kirjeldus, kaasa arvatud teave jäätmehoolduse kohta, sealhulgas tekkivate jäätmete tüüp ja kuju, nende töötlus, lõplik kuju ja sihtkoht, — isoleeritud kasutamise eesmärk, kaasa arvatud eeldatavad tulemused, — rajatise osakondade kirjeldus; d) teave õnnetuste ennetamise ja päästeplaanide kohta, kui need on olemas: — kõik konkreetsed rajatise asukohast tulenevad ohud, — kohaldatavad ennetusmeetmed nagu ohutusvahendid, häiresüsteemid ja isoleerimismeetodid, — kord ja kavad isoleerimismeetmete jätkuva tõhususe kontrollimiseks, — töötajatele antud teabe kirjeldus, — teave, mida pädev asutus vajab kõigi päästeplaanide hindamiseks, kui neid nõutakse vastavalt artiklile 14; e) artikli 5 lõikes 2 nimetatud riskianalüüsi koopia. (1) Seda kohaldatakse ainult mikroorganismidega. loomade ja taimede suhtes keskkonnas, mis tõenäoliselt puutub kokku (2) EÜT L 374, 31. 12. 1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/59/EÜ (EÜT L 282, 15. 10. 1997, lk 33). ”


title: WRITTEN QUESTION No. 3222/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Assessment of the impact of Commission exchange programmes on employment

eurovoc_concepts:
EU programme
educational exchange
job creation
migrant worker
project evaluation
report

text: 28. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 182/53 (1999/C 182/065) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3222/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Komission vaihto-ohjelmien työllisyysvaikutuksien arviointi Monet komission nuoriso- ja opiskelijavaihto-ohjelmista ovat toimineet jo useita vuosia. Ohjelmia ovat vaihtelevasti arvioineet komissio tai komission palkkaamat yksityiset tahot. Vaihto-ohjelmien positiivisten työllistävien vaikutusten arvioita ovat tehneet ainoastaan eräät kansalliset toimistot. Arviot on tehty alueellisesti ja ilman Euroopan unionin koordinaatiota. Työllistämisvaikutusten laajempi arviointi on kuitenkin mahdollista, koska esimerkiksi merkittävä määrä ERASMUS-ohjelmaan osallistuneista on jo lopettanut opiskelunsa. Yllä mainittuun viitaten kysyn Euroopan komissiolta, aikooko se ryhtyä vaihto-ohjelmien työllistävien vaikutusten arviointiin? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Leonardo da Vinci -ohjelmasta tehdyn päätöksen (1) 10 artiklan ja Sokrates-ohjelmasta tehdyn päätöksen (2) 8 artiklan mukaisesti komissio on valmistelemassa loppukertomusta ohjelmien toteuttamisesta. Kertomukset esitetään yhteisön toimielimille vuonna 2000, ja niihin sisältyy muiden muassa arviot ohjelmista tuettavien liikkuvuustoimien (ulkomailla suoritettavien opiskelujaksojen sekä harjoittelu- ja vaihto-ohjelmien) toteutuk- sesta sekä niiden keskipitkän aikavälin työllisyysvaikutuksista. Vuonna 1996 tehtiin eräitä entisiä Erasmus-opiskelijoita koskeva seurantatutkimus, (3) joka perustui viisi vuotta ulkomaanopiskelun jälkeen suoritettuun selvitykseen. Tutkimuksessa tarkasteltiin ulkomaanopiskelun suhdetta työllistymiseen, urakehitykseen ja työtehtäviin, ja sen mukaan useat opiskelijoista (erityisesti pitkän, 6212-kuukautisen Erasmus-vaihdon suorittaneet) onnistuivat hankkimaan kansainväliseen kokemukseensa liittyvän työpaikan vastaavine työtehtävineen. Noin kolmannekselle näistä opiskelijoista tarjottiin työtä ulkomailta, ja arviolta viidennes työskenteli selvityksen ajankohtana ulkomailla 2 heistä puolet Erasmus- isäntämaassaan. Lisäksi mainittakoon, että 71 prosenttia näistä opiskelijoista työskenteli kansainvälisesti suuntautuneen organisaation tai yrityksen palveluksessa. (1) (2) (3) EYVL L 340, 29. 12. 1994. EYVL L 87, 20. 4. 1995. F. Maiworm ja U. Teichler 1996: Study abroad and early career experiences of former Erasmus students. Erasmus Monograph No 21. Jessica Kingsley Publishers Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta. (1999/C 182/066) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3236/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Komission maksujen myöhästyminen 1. Mikä on Phare- ja Tacis-ohjelmien sopimuksia toteuttaville yrityksille maksettavien varojen keskimää- räinen maksuaika? 2. Onko komissio tietoinen, että elokuussa 1998 Hampshire North and Oxford Euro-Constituency -niminen yritys kärsi lähes miljoonan punnan vajeesta, joka johtui yhdestä ainoasta lähteestä, nimittäin Euroopan komissiosta?


title: 98/607/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä lokakuuta 1998, neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella Euroopan unionin osallistumisesta Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen täytäntöönpanorakenteisiin hyväksymän yhteisen toiminnan 95/545/YUTP täydentämisestä

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
EU financing
EU relations
peacekeeping
settlement of disputes

text: 29. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 290/3 NEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 3 artiklan perusteella Euroopan unionin osallistumisesta Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanorakenteisiin hyv(cid:132)ksym(cid:132)n yhteisen toiminnan 95/545/YUTP t(cid:132)ydent(cid:132)misest(cid:132) (98/607/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J. 11 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) neuvosto hyv(cid:132)ksyi 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 yhteisen toiminnan 95/545/YUTP Euroopan unionin osallistumi- sesta Bosnia-Hertsegovinan rauhansopimuksen t(cid:132)yt(cid:132)n- joulukuuta 1996 t(cid:148)(cid:148)npanorakenteisiin (1); 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 96/745/YUTP (2) jatkaa yhteist(cid:132) toimintaa 95/545/YUTP 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998, rauhan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoneuvosto (”Peace Implementation Council”) vahvisti korkean tason edustajan teht(cid:132)v(cid:132)t Parii- sissa 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996, Lontoossa 4 ja 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 ja Sintrassa 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1997 pidetyiss(cid:132) ministerikokouksissaan; neuvosto p(cid:132)(cid:132)tti 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 tekem(cid:132)ll(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- sell(cid:132) 97/476/YUTP (3) lis(cid:132)t(cid:132) Euroopan unionin osuutta korkean tason edustajan toimiston talousarvioiden rahoi- tuksesta yhteis(cid:148)n talousarvioon otettavalla m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahalla, joka on 4,6 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja 6,26 miljoonaa ecua vuonna 1998, ja rauhan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoneuvosto laajensi korkean tason 10 edustajan teht(cid:132)vi(cid:132) Bonnin ministerikokouksessa p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997; lis(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahat ovat tarpeen sen varmistamiseksi, ett(cid:132) korkean tason edustaja pystyy hoita- maan Bonnin kokouksessa m(cid:132)(cid:132)ritetyt uudet teht(cid:132)v(cid:132)ns(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998 saakka; korkean tason edustajan rahoittajilta, toimisto pyyt(cid:132)nyt kaikilta varoja on p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 97/476/YUTP mukainen rahoitusosuus tulee k(cid:132)ytetty(cid:132) loppuun ennen vuoden 1998 p(cid:132)(cid:132)ttymist(cid:132), ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Euroopan unionin rahoitusosuuden kattamiseksi korkean tason edustajan teht(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) vuonna 1998 aiheutu- vista lis(cid:132)kuluista Euroopan yhteis(cid:148)jen vuoden 1998 ylei- seen talousarvioon otetaan enint(cid:132)(cid:132)n 2,8 miljoonaa ecua. 2. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) rahoitettavia menoja hoidetaan talousarvioon sovellettavia yhteis(cid:148)n menettelyj(cid:132) ja s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) noudattaen. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n, ja sit(cid:132) sovelletaan 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkaistaan virallisessa lehdess(cid:132). Tehty Luxemburgissa 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Neuvoston puolesta W. SCH(cid:154)SSEL Puheenjohtaja (1) EYVL L 309, 21. 12. 1995, s. 2 (2) EYVL L 340, 30. 12. 1996, s. 3 (3) EYVL L 205, 31. 7. 1997, s. 2


title: 98/606/FUSP: Fælles holdning af 26. oktober 1998 fastlagt af Rådet på grundlag af artikel J.2 i traktaten om Den Europæiske Union, om Den Europæiske Unions bidrag til fremme af ikke-spredning og tillidsskabelse i den Sydøstasiatiske region

eurovoc_concepts:
EU relations
India
Pakistan
nuclear non-proliferation
nuclear test
peacekeeping

text: 29. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 290/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) FÆLLES HOLDNING af 26. oktober 1998 fastlagt af R(cid:134)det p(cid:134) grundlag af artikel J. 2 i traktaten om Den Europæiske Union, om Den Europæiske Unions bidrag til fremme af ikke-spredning og tillidsska- belse i den Sydøstasiatiske region (98/606/FUSP) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Union, særlig artikel J. 2, og traktaten om Den Europæiske den 11. august 1998 vedtog nedrustningskonferencen at nedsætte et ad hoc-udvalg med henblik p(cid:134) at føre forhandlinger om en ikke-diskriminerende multilateral samt traktat om forbud mod fremstilling af fissilt materiale til kernev(cid:134)ben eller andre nukleare sprænglegemer — internationalt og reelt kontrollerbar ud fra følgende betragtninger: Det Europæiske R(cid:134)d vedtog den 15. og 16. juni 1998 i Cardiff konklusioner om Indiens og Pakistans atomprøve- sprængninger; R(cid:134)det vedtog erklæringer om de indiske og pakistanske atomprøvesprængninger den 25. maj og den 8. -9. juni 1998; disse konklusioner og erklæringer indeholdt navnlig en opfordring til s(cid:134)vel Indien som Pakistan om at under- tegne den nuværende udgave af CTBT og at tage skridt til at ratificere den, om offentligt at bekræfte, at de har til hensigt at udøve streng kontrol med eksport af materiale, udstyr og teknologi, der kontrolleres under den trigger- liste og den liste over varer med dobbelt anvendelse, som Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale har udar- bejdet, og under Missile Technology Control Regime- bilaget, om at forpligte sig til hverken at samle nukleare v(cid:134)ben eller at opstille s(cid:134)danne v(cid:134)ben p(cid:134) fremførings- midler og til at ophøre med at udvikle og opstille balli- stiske missiler, der kan fremføre atomsprænghoveder; i disse erklæringer bekræfter Den Europæiske Union ogs(cid:134), at den fuldt ud g(cid:134)r ind for traktaten om ikke-spred- ning af kernev(cid:134)ben (NPT) som en hjørnesten i den globale ikke-spredningsordning og som det altafgørende grundlag for den fortsatte atomnedrustning, og erklærer, at dens m(cid:134)l fortsat er, at alle lande, herunder Indien og Pakistan, skal være tilsluttet den nuværende udgave af NPT uden ændringer; FASTLAGT FØLGENDE FÆLLES HOLDNING: Artikel 1 Form(cid:134)let med denne fælles holdning er at bidrage til ikke-spredning af nukleare og ballistiske missiler i Sydøstasien samt til tillidsskabelse og konfliktforebyggelse efter de indiske og pakistanske atomprøvesprængninger i maj 1998. Artikel 2 1. Den Europæiske Union fremmer og støtter især det internationale samfunds bestræbelser p(cid:134) fremme m(cid:134)lsætningerne om ikke-spredning for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r eksport af materiale, udstyr og teknologi, der kontrolleres under den triggerliste og den liste over varer med dobbelt anvendelse, som Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale har udarbejdet, og under Missile Technology Control Regime-bilaget. at 2. Med henblik herp(cid:134) støtter Den Europæiske Union samtidig det internationale samfunds bestræbelser p(cid:134) at styrke tillidsskabelsen mellem Indien og Pakistan og i regionen generelt. Artikel 3 Den Europæiske Unions støtte omfatter: De Forenede Nationers Sikkerhedsr(cid:134)d fordømte i resolu- tion nr. 1172 af 6. juni 1998 Indiens og Pakistans nukleare prøvesprængninger; — et aktivt EU-bidrag under bilaterale møder med Indien og Pakistan samt i internationale fora, hvor spørgsm(cid:134)let behandles L 290/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 10. 98 — fremme af samt finansielle bidrag og id(cid:130)er til forskel- lige seminarer og andre initiativer, der tager sigte p(cid:134) at styrke tillidsskabelsen og at fremme m(cid:134)lsætningerne om ikke-spredning af atom- og missilteknologi i Sydøstasien og en bredere asiatisk sammenhæng — teknisk bistand til begge lande vedrørende gennem- førelse og forvaltning af eksportkontrolordninger — aktive forbindelser med europæiske tænketanke for at fremme en øget gensidig forst(cid:134)else for holdninger til ikke-spredning og en politisk metode til konfliktløs- ning. Artikel 4 R(cid:134)det træffer i hvert enkelt tilfælde afgørelse om priori- teter, ordninger og finansielle bidrag til initiativerne i artikel 3. Artikel 5 R(cid:134)det noterer sig, at Kommissionen har til hensigt at rette sin indsats mod opfyldelsen af m(cid:134)lene og prioriteringerne i denne fælles holdning, i givet fald under anvendelse af passende fællesskabsforanstaltninger. Artikel 6 R(cid:134)det vil tage gennemførelsen af denne fælles holdning op til fornyet overvejelse med henblik p(cid:134) at overveje muligheden for yderligere foranstaltninger fra Den Euro- pæiske Unions side. Artikel 7 Denne fælles holdning træder i kraft p(cid:134) dagen for vedta- gelsen. Den offentliggøres i Tidende. Udfærdiget i Luxembourg, den 26. oktober 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. SCH(cid:154)SSEL Formand


title: 98/608/FUSP: Rådets afgørelse af 26. oktober 1998 om ændring af fælles aktion 96/676/FUSP vedtaget af Rådet på grundlag af artikel J.3 i traktaten om Den Europæiske Union i forbindelse med udnævnelse af en særlig EU- udsending for fredsprocessen i Mellemøsten

eurovoc_concepts:
EU financing
EU relations
Middle East
diplomatic relations
international security
peacekeeping

text: L 290/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 10. 98 R(cid:143)DETS AFGØRELSE af 26. oktober 1998 om ændring af fælles aktion 96/676/FUSP vedtaget af R(cid:134)det p(cid:134) grundlag af artikel J. 3 i traktaten om Den Europæiske Union i forbindelse med udnævnelse af en særlig EU-udsending for fredsprocessen i Mellemøsten (98/608/FUSP) R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) Artikel 2 under henvisning til Union, særlig artikel J. 3 og J. 11, og traktaten om Den Europæiske Følgende nye led tilføjes i artikel 2 i fælles aktion 96/676/ FUSP: ud fra følgende betragtninger: R(cid:134)det vedtog den 25. november 1996 fælles aktion 96/ 676/FUSP p(cid:134) grundlag af artikel J. 3 i traktaten om Den Europæiske Union i forbindelse med udnævnelse af en særlig EU-udsending for fredsprocessen i Mellemøsten (1); denne fælles aktion blev forlænget ved R(cid:134)dets afgørelse juli 1997 (2) og udløber den 25. 97/475/FUSP af 22. november 1998; at omfatte R(cid:134)det finder, at gyldigheden af den fælles aktion bør forlænges yderligere til den 31. december 1999, og at dens rækkevidde bør udvides sikkerheds- til i overensstemmelse med erklæringen om spørgsm(cid:134)l samarbejde vedrørende sikkerhedsspørgsm(cid:134)l mellem Den Europæiske Union og Den Palæstinensiske Myndighed, der blev vedtaget af R(cid:134)det den 9. april 1998 med det form(cid:134)l at bist(cid:134) palæstinenserne med at opfylde deres forpligtelser med hensyn til sikkerhed i medfør af Oslo- aftalerne — »— at oprette et fælles samarbejde om sikkerheds- spørgsm(cid:134)l Sikkerhedsudvalg St(cid:134)ende EU-Den Palæstinensiske Myndighed, der blev nedsat den 9. april 1998. « i Det Artikel 3 Til dækning af udgifterne i forbindelse med fælles aktion 96/676/FUSP som ændret ved artikel 1 og 2 afholdes der over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget følgende supplerende beløb p(cid:134) — 0,450 mio. ECU i regnskabs(cid:134)ret 1998 — 2,4 mio. ECU i regnskabs(cid:134)ret 1999. Artikel 4 Denne afgørelse træder i kraft p(cid:134) datoen for vedtagelsen. Artikel 5 Denne afgørelse offentliggøres i Tidende. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Udfærdiget i Luxembourg, den 26. oktober 1998. Artikel 1 Gyldigheden af indtil den 31. december 1999. fælles aktion 96/676/FUSP forlænges P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. SCH(cid:154)SSEL Formand (1) EFT L 315 af 4. 12. 1996, s. 1. (2) EFT L 205 af 31. 7. 1997, s. 1


title: Regolamento (CE) n. 2308/98 della Commissione del 26 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 658/96 che stabilisce alcune modalità della concessione dei pagamenti compensativi nell'ambito del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
regions of Germany
regions of Italy
set-aside
terms for aid

text: L 288/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 27. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2308/98 DELLA COMMISSIONE del 26 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 658/96 che stabilisce alcune modalit(cid:133) della concessione dei pagamenti compensativi nell’ambito del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1765/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1624/98 (2), in particolare gli articoli 10 e 12, considerando che il regolamento (CE) n. 658/96 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1589/98 (4) stabilisce, ai fini dell’applicazione dell’articolo 4, paragrafi 3 e 4, del regolamento (CEE) n. 1765/92, alcune condizioni di ammissibilit(cid:133) al pagamento compensativo supplementare e all’aiuto specifico per il frumento duro; considerando che il regolamento (CE) n. 1765/92 subor- dina la concessione del supplemento e dell’aiuto specifico per il frumento duro all’utilizzazione di sementi certifi- cate; che non (cid:138) pi(cid:151) necessario, nel regolamento (CE) n. 658/96, la campagna 1992/1993; fare riferimento alle variet(cid:133) escluse per considerando che il regolamento (CE) n. 658/96 ha stabi- lito un elenco delle zone ammissibili; che alcuni Stati membri hanno chiesto una modifica di tale elenco; che (cid:138) opportuno accogliere le domande di tali Stati membri; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione congiunto per i cereali, i grassi e i foraggi essiccati, Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 658/96 (cid:138) modificato come segue: 1) All’articolo 6, paragrafo 5, il testo dell’ultimo comma (cid:138) soppresso. 2) Nell’allegato VI: a) nella parte «GERMANIA», il titolo «Kreise» (cid:138) sosti- tuito da «Kreise und kreisfreie St(cid:132)dte»; b) nella parte «GERMANIA/Bayern»: — (cid:138) aggiunto il Kreis «Ansbach»; — anzich(cid:130) «Neustadt-Bad Winsheim», leggi «Neustadt-Bad Windsheim»; c) nella parte «ITALIA», (cid:138) aggiunta la provincia di «Lodi». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dalla campagna di commercia- lizzazione 1999/2000. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 26 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 12. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 3. (3) GU L 91 del 12. 4. 1996, pag. 46. (4) GU L 208 del 24. 7. 1998, pag. 9