title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/72/EÜ, 15. oktoober 1998, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta

eurovoc_concepts:
approximation of laws
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition

text: 126 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd 31998L0072 4. 11. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 295/18 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 98/72/EÜ, 15. oktoober 1998, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a, II lisa ning nähakse ette piirnormide nimekirja kehtestamine; (7) sissekanded tiabendasooli kohta tuleks nüüd kehtetuks tunnista- da, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) Artikkel 1 toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras, (3) Direktiivi 95/2/EÜ muudetakse järgmiselt. võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmes- riikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) eriti selle artikli 3 lõi- get 2, ning arvestades, et: pärast direktiivi 95/2/EÜ (5) vastuvõtmist on lisaainete valdkon- nas toimunud tehniline areng; selle arengu arvessevõtmiseks tuleks direktiivi 95/2/EÜ kohanda- da; määrusega 74/234/EMÜ (6) asutatud toidu teaduskomiteega on konsulteeritud enne rahva tervist tõenäoliselt mõjutavate sätete vastuvõtmist; täpsemad sätted tiabendasooli kohta on sätestatud nõukogu 17. juuli 1995. aasta direktiivis 95/38/EÜ, millega muudetakse direktiivi 90/642/EMÜ (teatavates taimset päritolu saadustes, seal- hulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta) I ja (1) EÜT C 76, 11. 3. 1997, lk 34 ja EÜT C 77, 12. 3. 1998, lk 7. (2) EÜT C 75, 10. 3. 1997, lk 1. (3) Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 1997. aasta arvamus (EÜT C 339, 10. 11. 1997, lk 1), nõukogu 23. märtsi 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 161, 27. 5. 1998, ja Euroopa Parlamendi lk 29) 15. juuli 1998. aasta otsus (EÜT C 292, 21. 9. 1998). Nõukogu 28. septembri 1998. aasta otsus. (4) EÜT L 40, 11. 2. 1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa ja nõukogu direktiiviga 94/34/EÜ (EÜT L 237, Parlamendi 10. 9. 1994, lk 1). (5) EÜT L 61, 18. 3. 1995, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 96/85/EÜ (EÜT L 86, 28. 3. 1997, lk 4). (6) EÜT L 136, 20. 5. 1974, lk 1. 1. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Käesolev direktiiv on eridirektiiv, mis moodustab ühe osa ülddirektiivist direktiivi 89/107/EMÜ artiklis 3 määratletud tähenduses ja mida kohaldatakse lisaainete suhtes, välja arva- tud värv- ja magusained. Seda ei kohaldata muudele ensüümi- dele, kui on nimetatud lisades. ” 2. Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Toiduainetes võib kasutada ainult I, III, IV ja V lisas loet- letud aineid artikli 1 lõikes 3 ja artikli 1 lõikes 4 nimetatud ees- märkidel,”. 3. Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega: “2. I lisas loetletud lisaaineid võib toiduainetes (välja arvatud II lisas loetletud toiduained) kasutada artikli 1 lõikes 3 ja artik- li 1 lõikes 4 nimetatud eesmärkidel põhimõttel “quantum satis,”. 4. Artikli 2 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega: “— pastöriseeritud ja steriliseeritud (sealhulgas kõrgkuumu- tatud) piim (sealhulgas täispiim, kooritud ja madala ras- vasisaldusega piim) ning pastöriseeritud koor,”. 5. Artikli 2 lõike 3 punkti a üheteistkümnes taane asendatakse järgmisega: “— kuivatatud makarontooted, v. a gluteenivabad ja/või vähese proteiinisisaldusega toiduks ettenähtud makaron- tooted, vastavalt direktiivile 89/398/EMÜ,”. 6. Lisade tabeleid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud sätetele. Artikkel 2 1. Liikmesriigid muudavad vajaduse korral oma õigus- ja haldus- norme, et: (7) EÜT L 197, 22. 8. 1995, lk 14. 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 — lubada käesolevale direktiivile vastavate toodetega kauplemist Artikkel 3 hiljemalt alates 4. maist 2000, — keelata käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega kaup- lemine alates 4. novembrist 2000. Enne nimetatud kuupäeva turule viidud või märgistatud tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, võib siiski turustada kuni varude ammendumise- ni. Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 4 Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nen- desse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmes- riigid. Luxembourg, 15. oktoober 1998 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. president J. M. GIL-ROBLES eesistuja C. EINEM 128 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd LISA 1. I lisasse lisatakse järgmised lisaained: “E 469 Ensümaatiliselt hüdrolüüsitud karboksümetüültselluloos E 920 L-tsüsteiin (*) E 1103 Invertaas E 1451 Atsetüülitud oksüdeeritud tärklis (*) Võib kasutada üksnes jahu parendajana. ” 2. II lisas: a) täiendatakse lisaainete nimekirja ja piirnorme jaotises “Keedis, želeed ja marmelaadid, nagu on määratletud direktiivis 79/693/EMÜ, ja teised samalaadsed puuviljavõided, sealhulgas kalorivaesed tooted” järgmiselt: “E 471 Rasvhapete mono- ja diglütseriidid quantum satis” b) asendatakse tabel jaotises “Steriliseeritud, pastöriseeritud ja kõrgkuumutatud koor, kalorivaene koor ja pas- töriseeritud väherasvane koor” järgmisega: “Pastöriseeritud koor E 401 Naatriumalginaat E 402 Kaaliumalginaat E 407 Karrageen E 466 Naatriumkarboksümetüültselluloos E 471 Rasvhapete mono- ja diglütseriidid quantum satis” c) asendatakse nimetus “Külmutatud ja sügavkülmutatud töötlemata puu- ja köögivili” järgmisega: “Külmutatud ja sügavkülmutatud töötlemata puu- ja köögivili; pakendatud, külmutatud tarbimisvalmis tööt- lemata puu- ja köögivili ning pakendatud kooritud töötlemata kartul. ”; d) lisatakse tabeli “Emulgeerimata loomsed ja taimsed õlid ja rasvad” järele järgmine tabel: “Emulgeerimata loomsed või taim- sed õlid ja rasvad (v. a neitsiõlid ja oliiviõlid), mis on ette nähtud kuum- töötluseks ja/või praadimiseks või kastme valmistami- seks E 270 Piimhape E 300 Askorbiinhape E 304 Askorbiinhappe rasvhappeestrid E 306 Tokoferoolikontsentraat E 307 Alfa-tokoferool E 308 Gamma-tokoferool E 309 Delta-tokoferool E 322 Letsitiinid E 471 Rasvhapete mono- ja diglütseriidid quantum satis 30 g/l 10 g/l E 472c Rasvhapete mono- ja diglütseriidide ning sidrun- happe estrid quantum satis” E 330 Sidrunhape E 331 Naatriumtsitraadid E 332 Kaaliumtsitraadid E 333 Kaltsiumtsitraadid 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 e) täiendatakse lisaainete loetelu ja piirnorme jaotises “Mozzarella ja vadakujuust” järgmisega: “E 260 Äädikhape quantum satis” f) täiendatakse lisaainete loetelu ja piirnorme jaotises “Konserveeritud puu- ja köögivili” järgmisega: “E 296 Õunhape quantum satis” g) täiendatakse lisaainete loetelu ja piirnorme jaotises “Gehakt” järgmisega: “E 300 Askorbiinhape E 301 Naatriumaskorbaat E 302 Kaltsiumaskorbaat quantum satis” h) lisatakse lisa lõppu järgmine tabel: “Kannatuslille vilja ja ananassi mahlad ja nektarid E 440 Pektiinid 3 g/l Viilutatud ja riivi- tud valminud juust E 170 Kaltsiumkarbonaadid E 504 Magneesiumkarbonaadid quantum satis E 509 Kaltsiumkloriid E 575 Glükonodeltalaktoon E 460 Tselluloosid Hapukoorevõi E 500 Naatriumkarbonaadid quantum satis” 3. III lisa A osas: a) asendatakse piirnormid jaotistes “Oliivid ja oliividel põhinevad valmistised”, “Emulsioonkastmed rasvasisal- dusega vähemalt 60 %” ja “Emulsioonkastmed rasvasisaldusega alla 60 %” järgmisega: “Oliivid ja oliividel põhinevad valmis- tised 1 000 500 Emulsioonkastmed rasvasisaldusega vähemalt 60 % 1 000 500 1 000 1 000 Emulsioonkastmed rasvasisaldusega alla 60 % 2 000 1 000 2 000” b) lisatakse selle osa lõppu järgmine tabel: “Toiduaine Sa Ba PHB Sa + Ba Sa + PHB Sa + Ba + PHB Piirnorm (vastavalt mg/kg või mg/l) … Mehu ja Makeutettu … Mehu 500 200 Valgul põhinevad liha, kala, vähilaad- sete ja peajalgsete asendajad ning juust 2 000 Dulce de membrillo 1 000 130 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd Toiduaine Sa Ba PHB Sa + Ba Sa + PHB Sa + Ba + PHB Piirnorm (vastavalt mg/kg või mg/l) 1 500 Marmelada Ostkaka Pasha Semmelknödelteig 2 000 1 000 2 000 Juust ja juustuasendajad (ainult pin- natöötlus) quantum satis Keedetud söögipeet 2 000 Kollageenil põhinevad sooled vee aktiivsusega üle 0,6 quantum satis” 4. III lisa B osas: a) esitatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “Vähilaadsed ja peajalgsed — värsked, külmutatud ja sügavkülmutatud — panaeidae solenceridae, aristeidae sugukonda kuuluvad vähilaadsed — kuni 80 ühikut — 80—120 ühikut — üle 120 ühiku — keedetud (1) Söödavates osades. ” järgmiselt: “Vähilaadsed ja peajalgsed — värsked, külmutatud ja sügavkülmutatud — panaeidae solenceridae, aristeidae sugukonda kuuluvad vähilaadsed — kuni 80 ühikut — 80—120 ühikut — üle 120 ühiku — keedetud (*) Söödavates osades. ” 150 (1) 150 (1) 200 (1) 300 (1) 50 (1) 150 (*) 150 (*) 200 (*) 300 (*) 50 (*) b) asendatakse jaotises “Suhkrud, nagu on määratletud direktiivis 73/437/EMÜ, välja arvatud dehüdraaditud või dehüdraatimata glükoosisiirup” piirnorm järgmisega: “Suhkrud, nagu on kindlaks määratud direktiivis 73/437/EMÜ, välja arvatud dehüdraaditud või dehüdraatimata glükoosisiirup 10” c) asendatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “Köögivilja- ja teraviljavalgul põhinevad liha, kala ja vähilaadsete asendajad 200” 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 järgmisega: “Valgul põhinevad liha, kala ja vähilaadsete asendajad d) lisatakse selle osa lõppu järgmised toiduained ja piirnormid: “Marineeritud pähklid Vaakumpakendis suhkrumais Destilleeritud alkohoolsed joogid, mis sisaldavad terveid pirne 200” 50 100 50” 5. III lisa C osas: a) lisatakse E 234 puhul järgmine toiduaine ja piirnorm: “E 234 Nisiin (1) Mascarpone 10 mg/kg” b) lisatakse E 251 ja E 252 puhul järgmised toiduained ja piirnormid: “E 251 Naatriumnitraat E 252 Kaaliumnitraat (*) Väljendatuna NaNO3-na. ”; Foie gras, foie gras entier, blocs de foie gras 50 (*) c) lisatakse E 280, E 281, E 282 ja E 283 puhul järgmised toiduained ja piirnormid: “E 280 Propioonhape E 281 E 282 E 283 Naatriumpropionaat Kaltsiumpropionaat Kaaliumpropionaat Pakendatud pelsehred, boller ja dansk flutes 2 000 mg/kg, väljendatuna propioonhappena ja Juust (ainult pinnatöötlus) juustuasendajad d) lisatakse järgmine tabel: “E 233 Tiabendasool Pinnatöötlus: — tsitrusvili — banaanid quantum satis” 6 mg/kg 3 mg/kg” 6. III lisa B ja D osa tabeli toiduainete veerus esinev nimetus “Dehüdraaditud granuleeritud kartulid” asendatakse nimetusega “Dehüdraaditud kartulid”. 7. IV lisas tehakse järgmised muudatused: a) jaotises “E 297 Fumaarhape” asendatakse nimetus “Lahustuv teepulber” ja piirnorm 1 g/l nimetuse “Lahus- tuvad tooted aromatiseeritud tee ja taimetee valmistamiseks” ja piirnormiga 1 g/kg; 132 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd b) E 338–E 452 puhul asendatakse tabel järgmisega: “Järgmiste fosforhappe ning fosfaatide piirnormid jaotistes E 338, E 339, E 340, E 341, E 343, E 450, E 451 ja E 452 võivad olla üksikult või seguna (väljenda- tuna P2O3-na) E 338 Fosforhape Alkoholivabad maitsestatud joogid Steriliseeritud ja kõrgkuumutatud piim Suhkrustatud puuviljad Puuviljatooted E 339 Naatriumfosfaadid Osaliselt veetustatud piim, mille kuivainesisaldus on väiksem kui 28 % i) mononaatriumfosfaat Osaliselt veetustatud piim, mille kuivainesisaldus on suurem kui 28 % ii) dinaatriumfosfaat Piimapulber ja lõssipulber iii) trinaatriumfosfaat Pastöriseeritud, steriliseeritud ja kõrgkuumutatud koored Vahukoor ja taimse rasva asendajad Valmimata juust (välja arvatud mozzarella) 700 mg/l 1 g/l 800 mg/kg 800 mg/kg 1 g/kg 1,5 g/kg 2,5 g/kg 5 g/kg 5 g/kg 2 g/kg E 340 Kaaliumfosfaadid Sulatatud juust ja sulatatud juustu asendajad 20 g/kg i) monokaaliumfosfaat Lihatooted ii) dikaaliumfosfaat Jõujoogid ja lauaveed 5 g/kg 0,5 g/l iii) trikaaliumfosfaat Dieettoidulisandid quantum satis Sool ja selle asendajad Taimsel valgul põhinevad joogid E 341 Kaltsiumfosfaadid Joogivalgendajad i) monokaltsiumfosfaat Joogivalgendajad müügiautomaatide jaoks ii) dikaltsiumfosfaat Toidujääd iii) trikaltsiumfosfaat Desserdid E 343 Magneesiumfosfaadid Valikpagaritooted Dessertide kuivsegud i) monomagneesiumfos- Jahu faat ii) dimagneesiumfosfaat Kergitusainet sisaldav jahu Soodaleib Muna vedelas olekus (munavalge, munakollane või kogu muna) E 450 Difosfaadid Kastmed i) dinaatriumdifosfaat Supid ja puljongid ii) trinaatriumdifosfaat Lahustuv tee ja lahustuv taimetee iii) tetranaatriumdifosfaat Õunasiider ja pirnisiider v) tetrakaaliumdifosfaat Närimiskumm Pulbrilised kuivtoiduained 10 g/kg 20 g/l 30 g/kg 50 g/kg 1 g/kg 3 g/kg 7 g/kg 20 g/kg 2,5 g/kg 20 g/kg 20 g/kg 10 g/kg 5 g/kg 3 g/kg 2 g/kg 2 g/l quantum satis 10 g/kg vi) dikaltsiumdifosfaat Piimal põhinevad šokolaadi- ja linnasejoogid 2 g/l 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 vii) kaltsiumdivesinikdifos- Alkohoolsed joogid (v. a vein ja õlu) faat E 451 Trifosfaadid Hommikuhelbed Suupisted Surimi Kala- ja vähilaadsete pasteet i) pentanaatriumtrifosfaat Dessertkastmed (pannkoogisiirupid, piimakok- teilide ja jäätise maitsestatud siirupid; samalaad- sed tooted) ii) pentakaaliumtrifosfaat Spetsiaalsed eritoiduks ettenähtud tooted Liha- ja köögiviljatoodete läigestid E 452 Polüfosfaadid Suhkrukondiitritooted i) naatriumpolüfosfaat Glasuursuhkur ii) kaaliumpolüfosfaat Nuudlid iii) naatriumkaltsiumpolü- Taignad fosfaat iv) kaltsiumpolüfosfaadid Külmutatud ja sügavkülmutatud töötlemata kala- filee Külmutatud ja sügavkülmutatud, töödeldud ja töötlemata limused ja vähilaadsed Töödeldud kartulitooted (sealhulgas külmutatud, sügavkülmutatud, jahutatud ja kuivatatud töö- deldud tooted) ja eelnevalt praetud külmutatud ja sügavkülmutatud kartulid Võiderasvad, v. a või Hapukoorevõi Vähilaadsete konservid Pihustatavad vesiemulsioonid küpsetusvormide määrimiseks Kohvil põhinevad joogid müügiautomaatide jaoks 1 g/l 5 g/kg 5 g/kg 1 g/kg 5 g/kg 3 g/kg 5 g/kg 4 g/kg 5 g/kg 10 g/kg 2 g/kg 12 g/kg 5 g/kg 5 g/kg 5 g/kg 5 g/kg 2 g/kg 1 g/kg 30 g/kg 2 g/l” c) lisatakse järgmine lisaaine: “E 468 Ristseotud naatriumkarboksü- metüültselluloos Kuivad dieettoidulisandid 30 g/kg” d) E 385 puhul muudetakse nimetust “Minariin” järgmiselt: “Määruse (EÜ) nr 2991/94 (*) B ja C lisas määratletud või- derasvad rasvasisaldusega kuni 41 % 100 mg/kg (*) EÜT L 316, 9. 12. 1994, lk 2. ”; e) E 405 puhul lisatakse järgmine toiduaine ja piirnorm: “E 405 Propaan-1,2-dioolalginaat Siider, v. a cidre bouché 100 mg/l” 134 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd f) E 442 puhul muudetakse nimetust 12. jaotise kolmandas veerus järgmiselt: “Kakao- ja šokolaaditooted, nagu on määratletud direktiivis 73/241/EMÜ, sh täidised” “Nendel toodetel põhinevad kondiitritooted”; g) E 445 puhul lisatakse järgmine toiduaine ja piirnorm: “E 445 Kampoli glütseroolestrid Tsitrusviljade pinnatöötlus 50 mg/kg” h) E 473 ja E 474 puhul lisatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “E 473 Rasvhapete estrid ja sahharoosi Kooreasendajad E 474 Suhkurglütseriidid Steriliseeritud koor ja vähen- datud rasvasisaldusega steri- liseeritud koor 5 g/kg 5 g/kg” i) E 476 puhul muudetakse nimetust “Vähese ja väga vähese rasvasusega võided ja kastmed” järgmiselt: “E 476 Polüglütseroolpolüritsino- leaat Määruse (EÜ) nr 2991/94 A, B ja C lisas määratletud või- derasvad rasvasisaldusega kuni 41 % Samalaadsed võided rasvasi- saldusega alla 10 % Kastmed 4 g/kg 4 g/kg 4 g/kg” j) E 551—E 559 puhul lisatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “Maitseained Kondiitritooted, v. a šokolaad (ainult pinnatöötlus) (*) Tooted määrimiseks küpsetusvormide 30 g/kg quantum satis 30 g/kg (*) Nimetusega “Kondiitritooted, v. a šokolaad (ainult pinnatöötlus)” asendatakse direktiivis 95/2/EÜ nimetus “Vormitud ja želeeritud maiused (ainult pinnatöötlus)”. ”; k) E 551–E 559 puhul muudetakse nimetust “Viilutatud kõva juust ja viilutatud sulatatud juust” järgmiselt: “Viilutatud või riivitud kõva, poolkõva ja sulatatud juust Viilutatud või riivitud juustu asendajad ja sulatatud juustu asendajad 10 g/kg” l) E 900 puhul lisatakse järgmine toiduaine ja piirnorm: “E 900 Dimetüülpolüsiloksaan Siider, v. a cidre bouché 10 mg/l” 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 m) E 901, E 902, E 903 ja E 904 puhul lisatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “E 901 Mesilasvaha, valge ja kollane Virsikud ja ananassid (ainult quantum satis” E 902 E 903 E 904 Kandelillavaha Karnaubavaha Šellak pinnatöötlus) n) E 912 ja E 914 puhul lisatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “E 912 E 914 Montaanhappe estrid Oksüdeeritud polüetüleen- vaha Värske melon, mango, papaia, avokaado ja ananass (ainult pinnatöötlus) quantum satis” o) E 957 puhul lisatakse järgmised toiduained ja piirnormid: “E 957 Taumatiin Veel põhinevad maitsestatud mittealkohoolsed joogid Piimapõhised ja muud kui piimapõhised magustoidud 0,5 mg/l 5 mg/kg (ainult lõhna- ja maitsetugevdajana)” p) E 959 puhul muudetakse nimetusi “Margariin” ja “Minariin” järgmiselt: “E 959 Neohesperidiin DC Määruse (EÜ) nr 2991/94 B ja C lisas määratletud võide- rasvad 5 mg/kg” q) E 999 puhul lisatakse järgmine toiduaine ja piirnorm: “E 999 Seebikoorepuu ekstrakt Siider, v. a cidre bouché r) lisatakse järgmine tabel: “E 905 Mikrokristalne vaha Pinnatöötlus: — kondiitritooted, v. a šoko- laad — närimiskumm — melonid, papaiad, man- god ja avokaadod 200 mg/l, arvestatud veevaba ekstraktina” quantum satis E 1518 Glütserüültriatsetaat (triatsetiin) Närimiskumm quantum satis” s) lisatakse järgmine tabel: “E 459 Beeta-tsüklodekstriin Toiduained tablettidena või kaetud tablettidena quantum satis E 425 Rivieri titaanjuur (*) Üldiselttoiduainetes(v. aartik- li 2 lõikes 3 osutatud) 10 g/kg üksikult või seguna i) Rivieri titaanjuure kummi ii) Rivieri titaanjuure glüko- mannaan (*) Neid aineid ei tohi kasutada veetustatud toiduainete tootmisel, millele enne kasutamist lisatakse vett. ” 136 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd glaseerained puuvilja- dele magusained 1 g/kg 8. V lisasse lisatakse järgmine tabel: “E 322 Letsitiinid E 432–E 436 Polüsorbaadid E 470a E 471 Rasvhapete naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad Rasvhapete mono- ja diglütseriidid E 491–E 495 Sorbitanid E 570 E 900 Rasvhapped Dimetüülpolüsiloksaan Polüetüleenglükool 6000 E 425 Rivieri titaanjuur i) Rivieri titaanjuure kummi ii) Rivieri titaanjuure glükomannaan Beeta-tsüklodekstriin Atsetüülitud oksüdeeritud tärklis E 459 E 1451 E 468 E 469 9. VI lisas: Ristseotud naatriumkarboksümetüültselluloos magusained Ensümaatiliselt hüdrolüüsitud karboksümetüültselluloos” a) asendatakse sissejuhatava märkuse esimene lõik järgmisega: “Imiku piimasegud, võõrutustoidud ja väikelapsetoidud võivad sisaldada kummiaraabikut (E 414) ja räni- dioksiidi (E 551), mis tuleneb toitainepreparaatide lisamisest, kus on kuni 150 g/kg E 414 ja kuni 10 g/kg E 551, samuti E 421 (mannitooli), kui seda kasutatakse vitamiini B12 kandeainena (mitte vähem kui üks osa vitamiini B12 1 000 osa mannitooli kohta). Kasutusvalmis tootes ei tohiks E 414 sisaldus olla suurem kui 10 mg/kg. Imiku piimasegud, võõrutustoidud ja väikelapsetoidud võivad sisaldada E 301 (naatrium-L-askorbaati), mida kasutatakse qs-tasemel polüküllastumata rasvhappeid sisaldavate toitainepreparaatide kattena. Kasutusval- mis tootes ei tohiks E 301 sisaldus olla suurem kui 75 mg/l. ”; b) asendatakse 1. osas märkus 2 järgmisega: “2. Kui toiduainele lisatakse rohkem kui üht lisaainetest E 322, E 471, E 472c ja E 473, alandatakse selle toiduaine jaoks kehtestatud iga aine piirnormi selle suhtelise osa võrra, mis toiduaines on teisi lisa- aineid. ”; 13/21. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 c) lisatakse 1. osasse järgmine tabel: “E 304 L-askorbüülpalmitaat 10 mg/l E 331 E 332 Naatriumtsitraadid Kaaliumtsitraadid 2 g/l Eraldi või koos ning vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ I lisas sätestatud piirnormidega E 339 E 340 Naatriumfosfaadid Kaaliumfosfaadid 1 g/l väljendatuna P2O5-na Eraldi või koos ning vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ I lisas sätestatud piirnormidega E 412 Guarkummi E 472c Rasvhapete mono- ja diglütseriidide ning sidrunhappe estrid 1 g/l, kui vedelprodukt sisaldab osaliselt hüdrolüüsitud valkusid ning on vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ (muudetud direktiiviga 96/4/EÜ) IV lisas sätestatud tin- gimustega 7,5 g/l, müüakse pulbrina 9 g/l, müüakse vedelikuna, kui tooted sisaldavad osali- selt hüdrolüüsitud valkusid, peptiide või aminohappeid ning on vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ (muudetud direktiiviga 96/4/EÜ) IV lisas sätestatud tingimustega E 473 Rasvhapete ja sahharoosi estrid 120 ml/l toodetes, mis sisaldavad hüdrolüüsitud valke, peptiide või aminohappeid” d) asendatakse 2. osas märkus 2 järgmisega: “2. Kui toiduainele lisatakse rohkem kui üht lisaainetest E 322, E 471, E 472c ja E 473, alandatakse selle toi- duaine jaoks kehtestatud iga aine piirnormi selle suhtelise osa võrra, mis toiduaines on teisi lisaaineid. ”; e) lisatakse 2. osasse järgmine tabel: “E 304 L-askorbüülpalmitaat 10 mg/l E 331 E 332 Naatriumtsitraadid Kaaliumtsitraadid 2 g/l Eraldi või koos ning vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ I lisas sätestatud piirnormidega E 339 E 340 Naatriumfosfaadid Kaaliumfosfaadid 1 g/l, väljendatuna P2O5-na Eraldi või koos ning vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ I lisas sätestatud piirnormidega E 472c Rasvhapete mono- ja diglütseriidide ning sidrunhappe estrid 7,5 g/l, müüakse pulbrina 9 g/l, müüakse vedelikuna, kui tooted sisaldavad osali- selt hüdrolüüsitud valkusid, peptiide või aminohappeid ning on vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ (muudetud direktiiviga 96/4/EÜ) IV lisas sätestatud tingimustega E 473 Rasvhapete ja sahharoosi estrid 120 mg/l toodetest sisaldab hüdrolüüsitud valke, pep- tiide või aminohappeid” 138 ET Euroopa Liidu Teataja 13/21. kd e) lisatakse 3. osasse järgmine tabel: “E 333 Kaltsiumtsitraadid (*) Madala suhkrusisaldusega puuvil- jadel põhinevad tooted quantum satis E 341 Trikaltsiumfosfaat (*) Puuviljadel põhinevad magustoi- dud E 1451 Atsetüülitud oksüdeeritud tärklis Võõrutustoit (*) 4. osa märkust ei kohaldata. ”; g) lisatakse 4. osasse järgmine tabel: 1 g/kg, väljendatuna P2O5-na 50 g/kg “E-number Nimetus Piirnorm Eritingimused E 401 Naatriumalginaat 1 g/l E 405 Propaan-1,2-dioolalginaat 200 mg/l E 410 Jaanileivapuujahu E 412 Guarkummi 10 g/l 10 g/l E 415 Ksantaankummi 1,2 g/l E 440 Pektiinid 10 g/l Alates neljandast kuust kohandatud koos- tisega eritoiduainetes, mis on nõutavad ainevahetushäirete ja üldise sondiga toit- mise puhul Alates 12 kuust eridieetides, mis on ette nähtud väikelastele, kellel on lehmapiima talumatus või kaasasündinud ainevahetus- häired Sünnist alates, gastroösofageaalse refluksi vähendamiseks ettenähtud toodetes Sünnist alates toodetes, mis vedelal kujul sisaldavad hüdrolüüsitud valkusid, peptiide või aminohappeid ning on vastavuses direktiivi 91/321/EMÜ (muudetud direktii- viga 96/4/EÜ) IV lisas sätestatud tingimus- tega Sünnist alates, kasutamiseks aminohapetel või peptiididel põhinevates toodetes pat- sientide puhul, kellel on seedekulgla vaegu- sest, valkude omastamatusest või kaasasün- dinud ainevahetushäiretest põhjustatud probleeme Sünnist saadik seedehäirete puhul kasutata- vates toodetes E 466 E 471 Naatriumkarboksü- metüültselluloos 10 g/l või kg Sünnist alates ainevahetushäirete dieetra- viks ettenähtud toodetes Rasvhapete mono- ja diglütse- riidid 5 g/l Sünnist alates eridieetides, eelkõige valgu- vabades dieetides E 1450 Naatriumoktenüül-suktsinaat- tärklis 20 g/l Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud”


title: Analytisch repertorium.

eurovoc_concepts:
EU act
directory


title: Erityiskertomus Nro 20/98 vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysisiä tarkastuksia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
EU control
agricultural product
customs regulations
export refund
report

formats: html pdf print

text: 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/17 ERITYISKERTOMUS Nro 20/98 vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysisiä tarkastuksia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 375/03) SISÄLLYS Kohdat Sivu TIIVISTELMÄ. 1. JOHDANTO. 1. 1 — 1. 7 Yleistä. 1. 1 — 1. 3 Valvontaa koskevat säännökset. 1. 4 — 1. 5 Tarkastuksen laajuus. 1. 6 — 1. 7 2. KOMISSION TARKASTUKSIA KOSKEVAT HAVAINNOT. 2. 1 — 2. 6 Laajuus ja tavoitteet. 2. 1 — 2. 4 Komission havaitsemat puutteet jäsenvaltioiden suorittamissa tarkastuk- sissa. Puutteita koskeva seuranta. 2. 5 2. 6 3. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN JÄSENVALTIOISSA TOIMITTA- MAAN TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HAVAINNOT. 3. 1 — 3. 35 Riskianalyysi. 3. 1 — 3. 13 Tietokantojen käyttö riskianalyysin yhteydessä. 3. 14 — 3. 19 Seuranta ja arviointi. 3. 20 — 3. 22 Tarkastusten tehokkuus. 3. 23 Asetukseen (ETY) N:o 386/90 perustuvien tarkastusten yhteydessä havaitut säännönvastaisuudet. 3. 24 — 3. 28 Koordinointi asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvien tarkastusten kanssa. 3. 29 — 3. 30 Laboratoriossa tehtävät kokeet. 3. 31 — 3. 35 4. PÄÄTELMÄT. 4. 1 — 4. 5 Liite. Komission vastaukset. 18 19 19 19 20 20 20 21 21 21 21 23 24 24 25 26 27 27 29 30 C 375/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 TIIVISTELMÄ Tarkastuksen kattama ala Maataloustuotteiden viejille EU:n sisämarkkinoilla maksettavan hinnan ja alhaisemman maail- manmarkkinahinnan välisen erotuksen hyvittämiseksi maksettujen vientitukien määrä oli EMOTR:n varainhoitovuoden 1996 osalta noin 5 600 miljoonaa ecua (13 prosenttia EU:n maatalousmenoista). Vientituen määrä vaihtelee tuotteiden tyypin mukaan ja tukea maksetaan vietyjen määrien perusteella. Vaikka vientituet rahoitetaan EU:n talousarviosta, jäsenvaltiot vastaavat sekä maksujen suorittamisesta että vientitukien laillisuuden ja säännönmukaisuuden varmistamista koskevista tarkistuksista. Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten vaikeana tehtävänä on EU:n varojen suojaaminen fyysisten tarkastusten avulla siten, että kaupankäynnille aiheutuu mahdollisimman vähän haittoja. EMOTR:n varainhoitovuonna 1996 jäsenvaltioiden tulliviranomaiset suorittivat koko EU:n alueella 100 000 fyysistä tarkastusta, mikä vastaa lainsäädännössä edellytettyä fyysisiä tarkas- tuksia koskevaa 5 prosentin vähimmäisastetta. Suhteellisen suureen osuuteen kyseisistä tarkas- tuksista tuli liittyä myös laboratoriossa suoritettuja kokeita. Tarkastukset aiheuttavat huomatta- via hallinnollisia kuluja sekä tulliviranomaisille että viejille. Tarkastukset on näin ollen ehdotto- masti kohdennettava tarkasti ja toteutettava tehokkaasti. Asetusta (ETY) N:o 386/90 muutettiin vuonna 1994 lähinnä siksi, että riskianalyysiä olisi mahdollista hyödyntää valittaessa tavaroita fyysisiin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuimen jäsenvaltioissa toimittaman tarkastuksen painopistealueena oli erityisesti riskianalyysi sekä tavaroiden fyysisiin tarkastuksiin valitsemista koskevien menettelyiden tehokkuuden arviointi. Keskeiset havainnot Fyysiset tarkastukset ovat yleisesti ottaen tulliviranomaisten olennainen työväline, mutta toi- mesta riippuen fyysisten tarkastusten suorittaminen ei välttämättä ole aina tehokkain ja sopivin valvonnan muoto. Koska riskianalyysin käyttö ei ole pakollista, tavaroiden fyysisiin tarkastuk- siin valitsemista koskevissa menettelyissä on huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä. Riskiana- lyysin optimaalisen hyödyntämisen esteenä on ensinnäkin lainsäädäntöön perustuva velvoittava vaatimus, jonka mukaan kaikissa tullitoimipaikoissa on suoritettava tietty prosenttiosuus fyysisiä tarkastuksia; toisena esteenä ovat jäsenvaltioiden puutteelliset tietokannat. Jäsenvalti- oissa tai komissiossa ei ole arvioitu tavaroiden tarkastuksiin valitsemista koskevien menettelyi- den tehokkuutta. Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 perusteella jälkikäteen suoritettuja tarkastuksia jäsenvaltioissa ei ole koordinoitu. Pääasialliset suositukset Komission olisi harkittava lainsäädännön kehittämistä siten, että (vientipaikassa tapahtuvien) fyysisten tarkastusten ja jälkikäteen suoritettavien tarkastusten välillä saavutetaan tasapaino. Jäsenvaltioita olisi kannustettava painottamaan aiempaa enemmän fyysisten tarkastusten laatua ja tehokkuutta sen sijaan, että ne ainoastaan varmistavat asetukseen perustuvan tarkastusasteen suorittamisen. Komissiota kehotetaan harkitsemaan joitakin suosituksia tavaroiden fyysisiin tarkastuksiin valitsemista koskevien menettelyiden tehokkuuden lisäämiseksi. Tilintarkastustuo- mioistuin suosittaa ennen kaikkea, että riskianalyysin käyttö olisi muutettava pakolliseksi jäsenvaltioissa. Fyysisiä tarkastuksia koskevien lainsäädännöllisten vaatimusten joustavuutta olisi lisättävä ja samanaikaisesti asetettava jäsenvaltiot aiempaa suurempaan vastuuseen tarkas- tusten tehokkuudesta. Riskianalyysi on yleisesti ottaen tehokas resurssien hallinnan väline. Sen rajaaminen vientitukiin ei riitä. Voidakseen hallinnoida resurssejaan tehokkaasti jäsenvaltiot tarvitsevat aiempaa laajem- man riskianalyysiä koskevan lainsäädännöllisen kehyksen, jonka avulla ne kykenisivät sekä kohdentamaan tarkastukset tiettyihin tapahtumiin että suuntaamaan resurssit tiettyihin toimiin EU:n talousarvioon kohdistuvien suhteellisten riskien perusteella. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/19 1. JOHDANTO Yleistä 1. 1 Vientitukia maksetaan maataloustuotteiden viejille EU:n sisämarkkinoilla maksettavan hinnan ja alhaisem- man maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen hyvittä- miseksi. Vientituen määrä vaihtelee tuotteiden kuvauksen mukaan ja tukea maksetaan vietyjen määrien perusteella. Vaikka vientituet rahoitetaan EU:n talousarviosta, jäsen- valtiot vastaavat maksujen suorittamisesta tehtävään nimettyjen maksajavirastojensa välityksellä. Jäsenvaltiot vastaavat niinikään maksujen laillisuuden ja säännönmu- kaisuuden tarkistuksista. Näiden tarkastusten toimittami- sesta vastaavat lähinnä jäsenvaltioiden tullilaitokset. 1. 2 Vaikka vientituet on määrä vähitellen poistaa tullita- riffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) välisten sopimusten perusteella, niiden osuus EU:n maatalousmenoista on edelleen noin 13 prosenttia. EMOTR:n varainhoitovuo- den 1996 osalta määrä oli noin 5 600 miljoonaa ecua. Taulukossa 1 esitetään menojen jakaantuminen tuoteryh- mittäin ja taulukossa 2 jäsenvaltioittain kyseisenä varain- hoitovuonna. Taulukko 1 Varainhoitovuoden 1996 vientitukimäärärahat budjettikohdittain Momentti Nimike Määrä (miljoonaa ecua) B1-1 0 0 B1-1 1 Viljat Sokeri B1-1 2 0 Oliiviöljy B1-1 5 Hedelmät ja kasvikset B1-1 6 0 Viinialan tuotteet B1-1 7 0 Tupakka B1-1 8 5 0 Riisi B1-2 0 0 Maito ja maitovalmisteet B1-2 1 0 Naudanliha B1-2 3 0 Sianliha B1-2 4 0 Munat B1-2 4 1 Siipikarja B1-3 0 Liitteeseen II kuulumattomat tuot- teet Kaikki yhteensä Lähde: Sincom 1996. 312,6 1 230,0 59,3 73,4 40,8 2,4 33,3 1 605,2 1 559,0 101,4 12,1 127,0 490,9 5 647,5 Taulukko 2 Varainhoitovuoden 1996 vientitukimenot jäsenvaltioittain Jäsenvaltio Määrä (miljoonaa ecua) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Kaikki yhteensä Lähde: Sincom 1996. 631,9 454,0 943,1 33,6 177,1 1 136,6 618,0 300,5 0,3 808,4 69,9 22,1 81,6 35,3 335,2 5 647,5 1. 3 Jäsenvaltioiden tullilaitosten vaikeana tehtävänä on EU:n varojen suojaaminen fyysisten tarkastusten avulla siten, että normaalille kansainväliselle kaupalle aiheutuu mahdollisimman vähän haittoja. EMOTR:n varainhoito- vuonna 1996 EU:n alueen tullilaitokset käsittelivät noin 2 miljoonaa vientitukia saavia maataloustuotteita koskevaa ilmoitusta. Lainsäädännössä edellytetyn 5 prosentin vähimmäisasteen noudattaminen merkitsee 100 000:ta fyysistä tarkastusta. Suhteellisen suureen osuuteen tarkas- tuksista tulee liittyä laboratoriossa suoritettuja kokeita. Sekä tullilaitoksille että kaupalle aiheutuvat kulut ovat huomattavia. Tarkastukset on näin ollen ehdottomasti kohdennettava tarkasti ja toteutettava tehokkaasti. Valvontaa koskevat säännökset 1. 4 Vientitukien valvontajärjestelmä on kolmitasoinen. Ensimmäisellä tasolla valvonta perustuu neuvoston ase- tukseen (ETY) N:o 386/90 (1) tukea tai muita taloudelli- sia suorituksia saavien maataloustuotteiden viennin yhteydessä suoritettavasta valvonnasta. Asetuksessa edel- lytetään tavaroiden fyysisiä tarkastuksia viennin yhtey- dessä; tavoitteena on varmistaa, että tavarat ja määrät ilmoitetaan oikein. Toisella tasolla valvonta perustuu (1) EYVL L 42, 16. 2. 1990, s. 6. C 375/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 arvioida jäsenvaltioiden tulliviranomaisten suorittamien fyysisten tarkastusten laatua. tarkastusten 2. 2 Komissio ei ole kyennyt arvioimaan tavaroiden fyy- sisiin tarkastuksiin valitsemista koskevien menettelyiden tehokkuutta eikä suoritettujen tuloksia havaittujen säännönvastaisuuksien määrään nähden, koska suurimmalla osalla jäsenvaltioista ei ole — kuten ei komissiollakaan — luetteloa asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritettujen tarkastusten yhteydessä havaittu- jen rahallisesta arvosta. Komissio — kuten jäsenvaltiotkin — on jättänyt arvioimatta asetuksessa (EY) N:o 3122/94 määritettyjen riskianalyysiä koskevien kriteereiden luotettavuuden ja tarkoituksenmukaisuuden fyysisten tarkastusten tehok- kuuden ja tarkkuuden tehostamiseksi, vaikka kyseisen asetuksen 3 artiklassa sitä edellytetään. säännönvastaisuuksien määrästä ja 2. 3 Vientitukia koskevan yleisen valvontamenettelyn yhdenmukaisuuden varmistamiseksi asetuksen (ETY) N:o 386/90 5 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot aloitta- vat toimet yksittäisiin toimijoihin kohdistettavien tarkas- tusten koordinoimiseksi ja yhdistämiseksi asetuksen (ETY) N:o 4045/89 perusteella suoritettavien tarkastus- ten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhdenmukaisuutta ei ole saavutettu, ja suosittaa, että komissio kiinnittää tähän erityistä huomioita tilien tar- kastamiseen ja hyväksymiseen liittyvien tarkastustensa yhteydessä. 2. 4 Asetuksen N:o 2221/95 5 artiklan 4 kohdassa edel- lytetään, että tullitoimipaikat ottavat fyysisen tarkastuk- sen yhteydessä edustavia näytteitä laboratoriossa tehtävää analyysiä varten, jos kyseistä tavaraa koskeva tuki määri- tetään tavaran koostumuksen perusteella. Taulukko 3 perustuu tilintarkastustuomioistuimen jäsenvaltioilta saa- miin tilastotietoihin, ja siinä verrataan sellaisten fyysisten tarkastusten määrää, joiden olisi säännösten mukaan pitänyt johtaa laboratoriossa tehtäviin testeihin, todelli- suudessa suoritettujen laboratoriotestien määrään. Belgi- assa, Espanjassa, Ranskassa ja Saksassa huomattava osa maitoon ja maitovalmisteisiin sekä oliiviöljyyn kohdistu- vista fyysisistä tarkastuksista ei ollut kyseisen vaatimuk- sen mukaisia. Vaikka kansalliset tilastotiedot puuttuivat Irlannin osalta, Irlannin tullilaitoksen sisäinen tarkastus- yksikkö oli havainnut tapauksia, joiden yhteydessä ei toimittu mainitun vaatimuksen mukaisesti. Komission edellä mainittujen jäsenvaltioiden tarkastusta koskevissa tarkastuspöytäkirjoissa ei ollut mainintaa tämän puutteen käsittelystä. samaan asetukseen, ja sen yhteydessä edellytetään, että maksajavirastot toimittavat asiakirjoihin perustuvia tar- kastuksia. Kolmannen tason valvonnasta säädetään neu- voston asetuksessa (ETY) N:o 4045/89 (2), jonka mukaan vientitukeen liittyvät toimet on tarkastettava jälkikäteen edunsaajien kaupallisten asiakirjojen perusteella. Tilintar- kastustuomioistuimen erityiskertomus nro 7/93 (3) koski mainittua asetusta. 1. 5 Asetusta (ETY) N:o 386/90 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 163/94 (4) lähinnä siksi, että riski- analyysiä olisi mahdollista hyödyntää valittaessa tavaroita fyysisiin tarkastuksiin. Komission asetuksessa (EY) N:o 2221/95 (5) esitetään kyseisen asetuksen soveltamista kos- kevat yksityiskohtaiset säännöt. Komission asetuksessa (EY) N:o 3122/94 (6) esitetään puolestaan vaihtoehtoiset kriteerit riskianalyysiä varten. Liitteessä on tiivistelmä keskeisistä säännöksistä. Tarkastuksen laajuus 1. 6 Komissio on suorittanut asetuksen (ETY) N:o 386/ 90 täytäntöönpanoa koskevia tarkastuksia jäsenvaltioissa. Komission tarkastusten arviointi kuului siten osana tilin- tarkastustuomioistuimen toimittamaan tarkastukseen. Ti- lintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen yhteydessä keskityttiin eri näkökohtiin kuin komission tarkastusten yhteydessä: painopistealueena oli erityisesti riskianalyysi sekä tavaroiden fyysisiin tarkas- tuksiin valitsemista koskevien menettelyiden tehokkuuden arviointi. jäsenvaltioissa toimitti 1. 7 Tilintarkastustuomioistuin tarkastuksensa komissiossa ja seuraavissa jäsenvaltioissa: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Ranska, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Mainitut jäsenvaltiot valittiin tarkastukseen, koska niiden osuus vientitukimenoista on noin 95 prosenttia. 2. KOMISSION TARKASTUKSIA KOSKEVAT HAVAINNOT Laajuus ja tavoitteet 2. 1 Komission jäsenvaltioissa suorittamien tarkastusten keskeisenä tavoitteena oli varmistaa, että fyysisten tarkas- tusten prosentuaalinen osuus on vaaditun suuruinen, ja (2) EYVL L 388, 30. 12. 1989, s. 18. (3) EYVL C 53, 19. 2. 1994, s. 1. (4) EYVL L 24, 29. 1. 1994, s. 2. (5) EYVL L 224, 21. 9. 1995, s. 13. (6) EYVL L 330, 21. 12. 1994, s. 31. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/21 Fyysisten tarkastusten ja laboratoriossa suoritettujen kokeiden lukumäärä Taulukko 3 Jäsenvaltio Ranska Saksa Belgia Espanja Maito ja maito- valmisteet Oliiviöljy Vienti-ilmoitusten lukumäärä 24 146 51 265 8 577 4 835 3 194 Fyysisiin tarkastuksiin liittyvien laboratoriokokeiden lukumäärä 3 401 4 089 1 461 1 357 Suoritetut kokeet 1 516 3 359 666 120 798 678 Lähde: jäsenvaltioiden tilastot vuodelta 1996. Komission havaitsemat puutteet jäsenvaltioiden suoritta- missa tarkastuksissa 2. 5 Komissio havaitsi tarkastuksensa yhteydessä asetuk- sen (ETY) N:o 386/90 täytäntöönpanossa seuraavat kes- keiset puutteet: — suoritettujen fyysisten tarkastusten prosentuaalisesta osuudesta ei ollut tarkkoja tilastotietoja (Belgia, Espanja, Italia, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta) — fyysiset tarkastukset eivät olleet laadultaan riittäviä (Belgia, Italia) — asianmukaiset tutkimus- ja punnituslaitteet puuttuivat (Alankomaat, Belgia, Espanja) — tulliviranomaiset olivat ilmoittaneet viejille ennalta tarkastuksista, mitä ei asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaan pitäisi tehdä (Italia, Ranska). Puutteita koskeva seuranta 2. 6 Komissio on lähettänyt jäsenvaltioille kirjeitse yksi- tyiskohtaiset tiedot havaituista puutteista. Helmikuun 1996 ja heinäkuun 1997 välisenä aikana suoritettuihin tarkastuksiin liittyvät kirjeet lähetettiin joulukuun 1996 ja lokakuun 1997 välisenä aikana, ja komissio sai vas- taukset helmikuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 1997. Tilintarkastustuomioistuimen lopullisen tarkastus- käynnin suorittamisajankohtana huhtikuussa 1998 ko- missio ei ollut vielä ryhtynyt arvioimaan vastauksia, joista useissa kiistettiin komission tekemät havainnot; komissio ei ollut myöskään aloittanut muita seurantatoimia. 3. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN JÄSENVALTI- OISSA TOIMITTAMAAN TARKASTUKSEEN PERUSTU- VAT HAVAINNOT Riskianalyysi olennaisten säännönvastaisuuksien riski. Riskianalyysin avulla voidaan suunnata resursseja tarkastuksiin niukasti tai runsaasti siten, että suurimman säännönvastaisuusris- kin sisältämiin toimiin kohdistetaan enemmän tarkastuk- sia kuin pienemmän riskin sisältämiin toimiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että pienemmän riskin sisältämiin toimiin ei olisi kohdistettava tarkastuksia; pistokokeita on aina tehtävä tietty määrä, jotta varoittava vaikutus säilyy ja uusia riskejä kyetään havaitsemaan. 3. 2 Vientitukien taso määräytyy tuotteiden kuvauksen perusteella. Osa kuvauksista on monimutkaisia ja niihin sisältyy vaatimus tarkasta kemiallisesta koostumuksesta. Pienet erot tuotteen todellisen koostumuksen ja vientitu- kinimikkeistössä edellytetyn koostumuksen välillä aiheut- tavat joskus tuen menettämisen kokonaan ja joissakin tapauksissa sen asteittaisen poistamisen. Esimerkiksi cheddarjuustosta maksetaan täysi tukimäärä, 101,68 (7) ecua sataa kiloa kohti, jos sen kuiva-aineen rasvapitoi- suus on 48 prosenttia tai enemmän. Mikäli kuiva-aineen rasvapitoisuus on 47,9 prosenttia, vientitukea ei makseta. Sitä vastoin täysmaidosta valmistetusta maitojauheesta, jonka rasvapitoisuus on 25,1 prosenttia tai enemmän, maksetaan 102,6 ecua sataa kiloa kohti, ja 95,38 ecua, jos rasvapitoisuus on 24,9 prosenttia. Luonnollisesti myös vientituen hakijoiden tunnollisuudessa esiintyy vaih- telua. Tämän vuoksi on olemassa pätevä peruste kohden- taa fyysiset tarkastukset tuotteisiin ja/tai tuen hakijoihin, joihin liittyy suurin merkittävien säännönvastaisuuksien riski, huolimatta siitä ovatko jäsenvaltiot päättäneet suo- rittaa edellytetyn määrän tarkastuksia riskianalyysin perusteella. 3. 1 Riskianalyysillä tarkoitetaan relevantin tiedon käyt- tämistä siten, että havaitaan toimet, joihin sisältyy suurin (7) Mainitut määrät olivat voimassa joulukuussa 1997. C 375/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 3. 3 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ajankoh- tana ainoastaan neljä jäsenvaltiota (Tanska, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) sovelsi fyysisten tar- kastusten osalta viiden prosentin tarkastusastetta, joka kattaa kaikki tuotealat riskianalyysiä käyttävissä tullitoi- mipaikoissa, vaikka lainsäädäntö on mahdollistanut tämän käytännön 1. 1. 1995 alkaen. Muut tarkastuskäyn- nin kohteena olleet jäsenvaltiot, Italiaa lukuun ottamatta, ilmoittavat käyttävänsä riskikriteereitä jonkin verran vali- tessaan tavaroita fyysiseen tarkastukseen. riskianalyysin lainsäädännön mukaan 3. 4 Nykyisen käyttö on valinnaista. Tavaroiden fyysisiin tarkastuksiin valitsemista koskevat menettelyt vaihtelevat näin ollen huomattavasti jäsenvaltioiden välillä. Riskianalyysin käyttö olisi muutettava pakolliseksi. 3. 5 Huolimatta siitä, käyttävätkö jäsenvaltiot riskiana- lyysiä, lainsäädännössä edellytetty fyysisiä tarkastuksia koskeva vähimmäisaste merkitsee sitä, että osa valin- noista perustuu — riskin suuruuteen katsomatta — aino- astaan lainsäädännön noudattamiseen. Hallinnollisten menettelyiden avulla pyritään ylläpitämään säännöllinen ympärivuotinen tarkastusrytmi kiinteän vuotuisen tarkas- tusasteen saavuttamiseksi. Menettelyn avulla pyritään ensisijaisesti välttämään vaadittujen tarkastusmäärien saa- vuttamatta jäämisen perusteella tapahtuva menojen hyl- kääminen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä (8). 3. 6 Haettujen vientitukien arvo kuuluu keskeisiin ase- tuksessa (EY) N:o 3122/94 esitettyihin riskikriteereihin. Asetuksessa kuitenkin edellytetään, että tarkastusten määrän on perustuttava annettujen vienti-ilmoitusten lukumäärään eikä haettujen vientitukien arvoon. Tästä johtuen tarkastustoiminta vääristyy. Suurin osa vienti- ilmoituksista koskee liitteeseen II kuulumattomia tava- roita (9), joista maksetaan huomattavasti pienempää pai- noon perustuvaa tukea kuin perustuotteista. Vaikka esi- merkiksi Alankomaissa EMOTR:n varainhoitovuoden 1996 osalta maksetuista tuista noin 10 prosenttia koski liitteeseen II kuulumattomia tavaroita, niiden osuus tar- kastuksista oli noin 53 prosenttia. Samana vuonna nau- danlihan vientitukien osuus tuista oli sitä vastoin 21 prosenttia, mutta niihin liittyi ainoastaan 6 prosenttia tarkastuksista. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, vastaavanlai- nen vääristymä on havaittavissa myös muissa jäsenvalti- oissa suoritettujen tarkastusten osalta. Liitteeseen II kuulumattomia tuotteita (9) sekä maitoa ja maitovalmisteita koskevien tarkastusten jakautuminen Taulukko 4 Osuus tuista (%) Osuus tarkastuksista (%) Jäsenvaltio Liitteeseen II kuulu- mattomat tuotteet Maito Liitteeseen II kuulu- mattomat tuotteet Maito Saksa Alankomaat Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Irlanti Belgia Ranska 9 10 15 20 8 7 4 20 59 12 33 12 24 23 46 53 28 57 34 31 29 15 17 13 17 10 10 16 Lähde: jäsenvaltioiden maksajavirastojen ja tullilaitosten tiedot vuodelta 1996. (8) Jäsenvaltiot suorittavat EMOTR:a koskevat maksut edunsaa- jille alun perin omista talousarvioistaan, ja Euroopan yhteis- öjen komissio palauttaa niille kyseiset määrät myöhemmin. Komission toimittamaa menojen tarkastamista kutsutaan ja hyväksymiseksi. Tarkastuksensa tilien tarkastamiseksi perusteella komissio voi jättää menoja hyväksymättä, jos se esimerkiksi katsoo, että maksut ovat olleet säännönvastaisia tai että kyseessä oleva jäsenvaltio ei ole suorittanut valvon- taan liittyviä velvollisuuksiaan. Tällaisissa tapauksissa vastuu menoista siirtyy Euroopan yhteisöjen talousarvion sijasta kansalliselle talousarviolle. (9) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteeseen II kuu- lumattomat tavarat, joihin viitataan 38 artiklassa ja jotka ovat itse asiassa jalostettuja tuotteita. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/23 3. 7 Kun jäsenvaltio ottaa käyttöön riskianalyysin, tar- kastusasteen on oltava kussakin tullitoimipaikassa kalen- terivuotta kohti vähintään 5 prosenttia fyysisten tarkas- tusten ja vähintään 2 prosenttia kunkin tuotealan osalta. Tavaroita otetaan tullivalvontaan pääsatamien lisäksi sisämaan tullitoimipaikoissa, jotka vastaavat vientitava- roiden pakkaamiseen käytettävistä tiloista. Toiminnan luonne vaihtelee huomattavasti pääsatamien ja sisämaan tullitoimipaikkojen välillä; pääsatamissa otetaan tullival- vontaan suuria määriä useiden eri viejien tuotteita, ja sisämaan tullitoimipaikoissa käsitellään rajallinen määrä muutamien viejien tuotteita. Tällaisten tullitoimipaikko- jen osalta voisi vaihtoehtona pakolliselle 5 prosentin tarkastusasteelle tulla kysymykseen tavaroiden valitsemi- nen fyysiseen tarkastukseen pienemmän, tilastollisesti edustavan otoksen perusteella. fyysiseen tarkastukseen. Ne liittyvät tuotteisiin, kaup- paan, vientitukinimikkeistöön, viejiin, säännönvastaisuuk- siin, tullijärjestelyihin sekä vientitukien myöntämismenet- telyihin. Asetuksessa ei kuitenkaan esitetä suosituksia mainittujen kriteereiden suhteellisesta merkityksestä. 3. 11 Tavaroiden valintamenettelyiden taso vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioiden välillä. Joissakin jäsen- valtioissa menettelyt perustuvat luotettavaan asiakirja- aineistoon, jonka avulla kriteerien käyttö voidaan saada nopeasti selville (Espanja, Tanska (osittain) ja Yhdistynyt kuningaskunta); joissakin jäsenvaltioissa menettelyt ovat ja yksittäisten tavaroiden puolestaan epämuodollisia, valintaan sovellettuja kriteereitä ei ole kirjattu (Alanko- maat, Belgia, Irlanti, Ranska). 3. 8 Lainsäädännön mukaan riskianalyysin olisi kuulut- tava kiinteänä osana valintamenettelyyn, mutta joskus sitä käytetään ainoastaan taustatietona. Riskianalyysin osuus fyysisiin tarkastuksiin liittyvästä valintamenette- lystä kuitenkin vaihtelee. Yhdistyneessä kuningaskun- nassa ja osittain myös Tanskassa riskin määrittämiseen käytetyt kriteerit kirjataan ylös kunkin tavaran osalta, ja riskianalyysi johtaa suoraan yksittäisen tavaran suositta- miseen fyysiseen tarkastukseen. Espanjassa ei suoriteta muodollista riskianalyysiä, mutta mikäli riski havaitaan esimerkiksi laboratoriossa tehdyn analyysin perusteella, suoritetaan seulonta, jonka myötä kyseistä tuotetta ja/tai viejää koskevat vienti-ilmoitukset valikoituvat automaat- tisesti fyysiseen tarkastukseen. Saksassa riskianalyysin käyttö on johtanut siihen, että kutakin tuotealaa (esim. naudanliha, maito jne. ) varten on vahvistettu suoritetta- vien tarkastusten prosentuaalinen osuus, ja yksittäisten tavaroiden valinta on jätetty paikallisten tullitoimipaikko- jen tehtäväksi. Tällainen järjestelmä on liian yleisluontoi- nen toimiakseen tehokkaasti sellaisenaan. Belgiassa ja Alankomaissa on suoritettu riskianalyysejä ainoastaan joidenkin tuotteiden osalta ja niistä enintään tiedotetaan tullitoimipaikoille. Kaikki tarkastuskohteena olleet jäsen- valtiot voivat siis ilmoittaa käyttävänsä riskianalyysiä jossain muodossa; tosin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja osittain Tanskassa käytössä oleva menetelmä on sekä avoimempi että paremmin arvioitavissa. 3. 12 Tullitoimipaikkojen välillä on eroja myös yksittäis- ten jäsenvaltioiden sisällä. Esimerkiksi Tanskassa Vejlessä on avoin tietojärjestelmä, joka ottaa huomioon eri kritee- reitä, kuten toimijaan ja tuotteeseen liittyvän riskin, vien- titukien arvon jne. Järjestelmä laskee riskin automaatti- sesti kullekin kriteerille määritettyjen pisteiden avulla. Muissa Tanskan tullitoimipaikoissa, esimerkiksi Esbjer- gissä ja Aalborgissa, riskianalyysit perustuivat pienem- pään kriteereiden ja tietojen määrään. Eroja havaittiin myös Irlannin eri tullitoimipaikkojen välillä. 3. 13 Kunkin vientitullitoimipaikan on varmistettava, että 5 prosentin tarkastusaste on todennettavissa milloin tahansa. Lainsäädännössä ei määrätä kirjaamaan yksittäi- siin tavaroihin liittyvää riskiä. Ilman kyseistä tietoa on mahdotonta arvioida, onko valinnoilla varoittava vaiku- tus säännönvastaisuuksien suhteen tai auttavatko valinnat niiden havaitsemisessa. Espanja, osittain Tanska sekä Yhdistynyt kuningaskunta ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka kirjaavat kuhunkin vienti-ilmoitukseen liittyvän riskin tie- tyn koodin tai painotustekijän avulla. Tietokantojen käyttö riskianalyysin yhteydessä 3. 9 Menettelyn yhdenmukaistamiseksi olisi parasta, jos valintamenettelyt keskitettäisiin kussakin jäsenvaltiossa ja paikallistasolta edellytettäisiin jonkinasteista osallistu- mista toimintaan, sillä saman viejän samat tuotteet saate- taan esittää tullille useammassa kuin yhdessä vientitulli- toimipaikassa. Keskitetty menettely on käytössä ainoas- taan Espanjassa (ks. kuitenkin kohta 3. 20). 3. 14 Vientitukien säännönvastaisuuksia koskevia tietoja, jotka on saatu asetukseen (ETY) N:o 386/90 perustuvien tarkastusten yhteydessä tai muilla keinoin, hyödynnetään riskianalyysissä seuraavilla tavoilla: yksittäisiin tavaroihin liittyvän riskitekijän suorana laskentaperusteena (kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa), apuna käytettävänä tietokantana (Alankomaissa, Espanjassa, Irlannissa) tai tiedotteina (Belgiassa, Ranskassa, Saksassa). 3. 10 Asetuksessa (EY) N:o 3122/94 esitetään vaihtoeh- toiset kriteerit, joita voidaan soveltaa valittaessa tavaroita 3. 15 Kun tiedot ovat saatavilla tietokantojen tai tiedot- teiden välityksellä, ei voida osoittaa, että saatuja tietoja on hyödynnetty valittaessa tavaroita fyysiseen tarkastuk- seen. C 375/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 3. 16. Yhdistyneessä kuningaskunnassa (10), jossa tieto- kannassa huomioidaan säännönvastaisuuksien ilmenemi- nen mutta ei niiden arvoa, ainakin 20 prosenttia sään- nönvastaisuuksista liittyi vientiasiakirjojen esittämiseen liian myöhäisessä vaiheessa ja useissa tapauksissa sään- nönvastaisuudet olivat yksinomaan muodollisia, eikä niillä ollut taloudellisia vaikutuksia. Virheellisiin kuvauk- siin liittyneistä säännönvastaisuuksista 25 prosenttia koski vapaaehtoisia ilmoituksia, 8 prosentilla ei katsottu olevan taloudellisia vaikutuksia ja noin 50 prosentin kohdalla säännönvastaisuuksien arvoa ei ollut määritetty. Kun otetaan huomioon fyysisten tarkastusten kannalta tai taloudellisesti merkityksettömät säännönvastaisuudet, voidaan havaita, että sekä tullitoimipaikoille että kaupalle lisäkustannuksia aiheuttavien tuotteisiin ja toimijoihin kohdistuvien tarkastusten määrä on tarpeettoman suuri. 3. 17 Vastaavasti Alankomaissa, jossa tullitoimipaikoilla on käytettävissään säännönvastaisuuksia koskeva tieto- kanta, noin 14 prosenttia säännönvastaisuuksista liittyi pieniin (alle 50 kg:n suuruisiin) painoeroihin. Ilmoitettuja ja havaittuja vientitukinimikkeistön koodeja ei kirjattu ylös yhdenmukaisesti eikä säännönvastaisuuden määritys ollut aina selkeä. Tämä vähentää tietokannan hyödylli- syyttä tavaroiden fyysisiä tarkastuksia koskevan valinnan välineenä. 3. 18 Tullin näytteissä laboratoriokokeiden yhteydessä havaitut säännönvastaisuudet kirjataan jäsenvaltioissa säännönvastaisuuksia koskeviin tietokantoihin. Tällöin niitä voidaan hyödyntää riskianalyysin yhteydessä. Vienti- tukia koskevien vaatimusten mukaisiksi havaittujen tuot- teiden tarkastustuloksista ei sitä vastoin ole saatavissa tietoja. Riskianalyysin yhteydessä ei voida täten ottaa huomioon toistuvien tyydyttävien tarkastustulosten pe- rusteella säännönmukaisuudesta saatua varmuutta. 3. 19 Suurimmassa osassa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista tullilaboratoriot säilyttivät tieto- kannoissaan kaikkien suoritettujen kokeiden yksityiskoh- dat ja tulokset; ne olisi annettava tulliviranomaisten käyt- töön riskianalyysiä varten. Seuranta ja arviointi 3. 20 Kaikissa jäsenvaltioissa kerätään tiedot tullitoimi- paikoissa toimitettujen fyysisten tarkastusten määrästä. Niissä maissa, esimerkiksi Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa fyysisiä tarkastuksia koskevia suosituksia annetaan keskitetysti tai keskitetysti määritet- tyjen kriteereiden ja painotusten mukaan, ei kuitenkaan ole käytössä menettelyitä sen varmistamiseksi, että suosi- tetut tarkastukset todella toimitetaan tai että toimitta- matta jättämisen syyt dokumentoidaan. Esimerkiksi eräässä Espanjan tullitoimipaikassa 75 prosenttia oliiviöl- jyn vientiin liittyvistä suositetuista tarkastuksista jätettiin suorittamatta maaliskuun 1. päivän ja kesäkuun 30. päivän välisenä aikana vuonna 1997; tarkastusten suorit- tamatta jättämisen perusteita ei kuitenkaan dokumentoitu eikä palautetta annettu keskusvirastolle, joka oli vas- tuussa suositusten antamiseen johtaneiden perusteiden määrittämisestä. Vastaavasti Yhdistyneessä kuningaskun- nassa vuonna 1995 toimitetuista fyysisistä tarkastuksista 37 prosentin osalta ei ollut annettu tarkastussuositusta, 34 prosentin osalta tarkastukset olivat valinnaisia ja 29 prosentin osalta tarkastussuositus oli annettu (11). Itse asiassa 29 prosentin osuus tarkastuksiin suositettujen vienti-ilmoitusten määrästä oli ainoastaan 3,8 prosenttia. Suositusten noudattamatta jättämisen perusteeksi ei esi- tetty asiakirjoja eikä hallinnoinnista vastaaville tahoille annettu palautetta. 3. 21 Saksassa käytössä olevan keskitetyn riskianalyysi- järjestelmän yhteydessä määritetään kuhunkin tuoteryh- mään liittyvä riski (suuri, keskitasoinen tai pieni) ja ilmoitetaan edellytettävä tarkastusten vähimmäisaste. Jär- jestelmä otettiin käyttöön vuonna 1997, mutta siihen ei liity tulosten seurantaa. Eräässä Saksan tullitoimipaikassa vuosina 1996 ja 1997 suoritettujen tarkastusten määrän vertailu osoitti, että (naudanlihan osalta suuren ja mai- don ja maitovalmisteiden osalta keskitasoisen) riskin luo- kitukset eivät olleet merkittävästi muuttaneet tarkastusten suorittamistapaa toivottuun suuntaan. 3. 22 Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa ei ollut arvioitu fyysisiä tarkastuksia koske- vien valintojen tehokkuutta. Vaikka jäsenvaltiot olisivat halunneet suorittaa arviointeja, se ei olisi onnistunut, sillä yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ollut käytössään hallinnon tietojärjestelmiä, joiden avulla ne olisivat saaneet yksityis- kohtaisia tietoja vienti-ilmoituksista, riskiluokista, suori- tetuista tarkastuksista ja niiden tuloksista havaittujen säännönvastaisuuksien arvon mukaan. Tarkastusten tehokkuus 3. 23 Koska tarpeelliset tiedot puuttuivat, tilintarkastus- tuomioistuin ei kyennyt arvioimaan fyysisten tarkastusten tehokkuutta. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa eri tuo- teryhmiä koskevia tietoja oli saatavissa kansallisella tasolla, suoritettiin tarkastusasteen ja havaittujen sään- nönvastaisuuksien osuuden välinen vertailu, jonka perus- teella voidaan kysyä, kuinka tehokkaasti fyysiset tarkas- tukset kohdennetaan jäsenvaltioissa. Jopa tällä tasolla voidaan havaita, että tarkastuksia suunnataan huomatta- vasti enemmän sellaisille tuotealoille, joiden osalta havait- (10) Yhdistyneen kuningaskunnan riskianalyysijärjestelmä on yk- sityiskohtainen ja avoin ja siksi sen perusteella voidaan esittää enemmän havaintoja kuin niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa riskianalyysi ei ole käytössä tai se ei ole avoin. (11) Yhdistynyt kuningaskunta ei kiistä lukumääräisiä tietoja, mutta korostaa, että tietojärjestelmään liittynyt puute on saattanut aiheuttaa sen, että osa tarkastuksiin suosittamista koskevista kohdista on muuttunut kohdiksi, joissa tarkastuk- sia ei suositeta. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/25 tujen säännönvastaisuuksien arvo on huomattavasti alhai- sempi kuin muilla tuotealoilla. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1996 suoritetuista tarkastuk- sista 57 prosenttia koski liitteeseen II kuulumattomia tavaroita, joiden osalta havaittujen säännönvastaisuuksien osuus säännönvastaisuuksien kokonaismäärästä oli noin 16 prosenttia, kun ainoastaan 17 prosenttia tarkastuk- sista koski maitoa ja maitovalmisteita, joiden osuus sään- nönvastaisuuksien kokonaismäärästä oli 43 prosenttia. Ainoastaan Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta toimitti- vat pyydetyt tiedot, ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat tiedot perustuivat, kuten kohdassa 3. 16. on mainittu, tietokantaan, joka sisälsi itse asiassa vapaaeh- toisiin ilmoituksiin liittyviä säännönvastaisuuksia. Alan- komaiden viranomaiset ilmoittivat kokonaismäärän, koska eivät kyenneet kohdentamaan säännönvastaisuuk- sia tiettyihin tuotealoihin. Muut jäsenvaltiot eivät kyen- neet ilmoittamaan mitään määriä. Asetukseen (ETY) N:o 386/90 perustuvien tarkastusten yhteydessä havaitut säännönvastaisuudet 3. 24 Kutakin tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsen- valtiota pyydettiin toimittamaan EMOTR:n 15. loka- kuuta 1996 päättynyttä varainhoitovuotta koskevat yksi- tyiskohtaiset tiedot säännönvastaisuuksista, jotka oli havaittu asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritet- tujen tarkastusten yhteydessä kunkin tuotealan osalta. 3. 25 Mainittujen kolmen jäsenvaltion ilmoittamien mää- rien perusteella havaittujen säännönvastaisuuksien arvo on alhainen, 0,003—0,06 prosenttia maksetusta tukimää- rästä; säännönvastaisuuksien kokonaisarvo oli 1,4 miljoo- naa ecua tukien 1 934 miljoonan ecun kokonaismäärästä. Taulukossa 5 esitetään yksityiskohtaiset tiedot makse- tuista tuista ja suoritettujen tarkastusten sekä havaittujen säännönvastaisuuksien määristä kyseisten jäsenvaltioiden osalta. Jäsenvaltioiden ilmoittamat asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritetut tarkastukset vuonna 1996 Taulukko 5 Belgia Saksa Alankomaat Irlanti Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Italia Ranska Tuet (miljoonaa ecua) Ilmoitusten määrä Tarkastusten määrä Säännönvastaisuuksien arvo ecuina 478,8 893,8 774,6 839,6 166,4 375,8 264,6 1 119,6 16 497 306 847 377 353 28 221 76 882 121 997 122 134 298 578 1 642 24 370 17 152 2 391 9 193 4 162 475 380 29 020 926 532 Kansallinen kokonaismäärä ei saatavissa 22 706 Yhteensä 4 913,2 1 348 509 81 616 Lähde: jäsenvaltioiden maksajavirastojen ja tullien toimittamat tiedot. 3. 26 Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 (12) perus- teella jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista säännönvastaisuuksista, liittyy yli 4 000 ecun joihin määrä. Myös niiden havaitsemistapa on ilmoitettava. Kyseessä voi olla jälkikäteen tapahtuva tarkastus, tullival- vonta, verovalvonta, komission aloite, muu kuin tullival- vonta tai jokin muu valvonta tai tarkastus. Jäsenvaltiot määrittävät säännönvastaisuuksien havaitsemistavat eri tavoin, eikä komissio tarkista niiden asianmukaisuutta. Jotkin jäsenvaltiot luokittelevat esimerkiksi tullin näyt- teitä koskevien laboratoriossa suoritettujen kokeiden yhteydessä havaitut säännönvastaisuudet yksiköiden sisäi- seksi valvonnaksi ja jotkin puolestaan tullivalvonnaksi. Komission tietokannasta (IRENE) ei voida näin ollen havaita asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritet- (12) EYVL L 67, 14. 3. 1991, s. 11. tujen tarkastusten yhteydessä havaittuja säännönvastai- suuksia. 3. 27 Vaikka komission tietokannasta poimittaisiin suu- rin mahdollinen luku, asetuksen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritettujen tarkastusten yhteydessä havaittu- jen säännönvastaisuuksien määrä on kuitenkin pieni mui- hin havaitsemistapoihin perustuvaan määrään verrattuna. Vuonna 1997 oli 563 tapauksen kokonaismäärästä (arvo yhteensä 34 miljoonaa ecua) suurin mahdollinen määrä 121 tapausta (21,5 prosenttia), joiden arvo oli noin 2 miljoonaa ecua (5,9 prosenttia). Jälkikäteen toimitetta- vien tarkastusten yhteydessä havaittujen säännönvastai- suuksien osuus on niinikään noin 20 prosenttia tapausten kokonaismäärästä, mutta 33 prosenttia niiden arvosta. Taulukossa 6 annetaan yksityiskohtaiset tiedot kussakin jäsenvaltiossa havaituista vientitukia koskevista säännön- vastaisuuksista havaitsemistavan mukaan jaoteltuina. C 375/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 Asetuksen (ETY) N:o 595/91 perusteella havaitut vientitukiin liittyvät säännönvastaisuudet vuonna 1997 Taulukko 6 Yhteensä B DK D EL E F A B A B A B A B A B A B A B Havaitsemistapa Muu Toiminnan valvonta Verovalvonta Tullivalvonta Komission aloite/kysely Muu kuin tullivalvonta 27 51 3 43 118 211 456 1 174 2 355 2 548 7 098 8 759 21 51 187 1 174 3 7 7 87 115 5 688 199 10 296 118 5 431 796 2 29 18 1 692 Jälkikäteen suoritettu kirjanpidon tar- kastus 110 11 668 Yhteensä 563 34 058 17 1 082 12 325 323 14 172 2 1 1 2 6 0 18 18 52 2 18 1 392 1 749 7 1 305 30 266 4 2 52 17 88 27 4 446 36 335 Havaitsemistapa Muu Toiminnan valvonta Verovalvonta Tullivalvonta Komission aloite/kysely Muu kuin tullivalvonta I NL A P FIN S UK A B A B A B A B A B A B A B 2 61 3 2 1 2 355 2 166 0 4 50 1 21 11 0 8 14 4 8 472 2 513 4 208 5 29 23 484 1 1 32 32 5 5 33 13 245 33 45 966 Yhteensä 20 7 962 22 1 493 33 22 12 2 985 Jälkikäteen suoritettu kirjanpidon tar- kastus 14 3 441 16 1 382 tapausten lukumäärä. A = B = määrä tuhansina ecuina. Lähde: UCLAF. 3. 28 Fyysisten tarkastusten yhteydessä havaittavien säännönvastaisuuksien alhaista tasoa voidaan tulkita eri tavoin. Se voi osoittaa, että toimijat noudattavat yleisesti ottaen yhteisön lainsäädäntöä tai että valvonta toimii tehokkaana varoittimena. Toisaalta se saattaa merkitä, että fyysisiä tarkastuksia ei ole kohdennettu tai toteutettu riittävän hyvin, minkä seurauksena ne eivät ole tehok- kaita. Muilla keinoin havaittujen vientitukiin liittyvien säännönvastaisuuksien määrä, komission jäsenvaltioiden toimittamien tarkastusten riittävyydestä tekemät havain- not sekä tässä kertomuksessa esitetyt tarkastusten koh- dentamista koskevat havainnot tukevat jälkimmäistä vaihtoehtoa. Koordinointi asetukseen (ETY) N:o 4045/89 perustuvien tarkastusten kanssa 3. 29 Asetusten (ETY) N:o 386/90 ja (ETY) N:o 4045/89 tarkastusten perusteella toimitettavien jälkikäteen koordinointia ja yhdistämistä koskevat säännökset eivät ole riittävän selkeitä. Suurin osa jäsenvaltioista tulkitsee niiden rajoittuvan vastuullisten viranomaisten välillä tapahtuvaan tulosten vaihtoon. Sekään ei tapahdu syste- maattisesti. Jotkin jäsenvaltiot eivät ilmoita muille jäsen- valtioille edes mainittujen asetusten perusteella vahvista- miaan viejiä koskevia riskiluokituksia (Alankomaat, Irlanti, Ranska, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta). 3. 30 Mainittujen asetusten perusteella suoritettavien tar- tarkoitettu täydentävyyden varmistamiseen kastusten suunnitelmallinen valvontamenettely voisi olla nykyistä käytäntöä tehokkaampi; sen avulla voitaisiin määrittää tiettyjen vientitukiperusteiden osalta tehokkain valvonta- menetelmä sekä se, missä määrin yksi tarkastus voi korvata toisen. Näin vältyttäisiin myös toimien päällek- käisyydeltä. Toimintatapa soveltuisi erityisen hyvin suu- riin viejiin, jotka vievät säännöllisesti enimmäkseen samoja tavaroita. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/27 Laboratoriossa tehtävät kokeet 3. 31 Jos maksettavan vientituen määrä riippuu tuotteen koostumuksesta, fyysisen tarkastuksen yhteydessä on suo- ritettava laboratoriokokeita. Suurinta osaa tuotteista ei valmisteta erityisesti vientitukiin liittyviä tuotteiden koos- tumusvaatimuksia silmällä pitäen. Valmistus tapahtuu kaupallisten laatuvaatimusten mukaan, joiden avulla pyri- tään varmistamaan, että tuote vastaa kuluttajan odotuk- sia. Tuottajat kohdistavat suurimpaan osaan tuotteista laaduntarkkailua, joka on huomattavasti tullivalvontaa laajempaa niin määrällisesti kuin sisällöllisestikin. Komis- sion olisi harkittava tullilaitosten tekemien laboratorioko- keiden määrän vähentämistä, mikäli tullilaitokset ovat hyväksyneet tuottajan laboratorion, testausmenetelmät sekä rekisterit, minkä lisäksi suoritettaisiin kausittain ennakolta ilmoittamatta toimivuuden testaamiseen liitty- viä pistokokeita. Tällainen käytäntö soveltuisi erityisen hyvin liitteeseen II kuulumattomiin tavaroihin sekä mai- toon ja maitovalmisteisiin. 3. 32 Komission olisi niinikään harkittava pakollisten laboratoriokokeiden vähentämistä sellaisissa tapauksissa, joissa saman viejän saman tuotteen säännönmukaisuu- desta on voitu varmistua toistuvien tyydyttävien tulosten perusteella. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa kahden vuoden aikana suoritetuista laboratoriokokeista 6,6 prosenttia — kaikki tuloksiltaan tyydyttäviä — koski yhden viejän kuutta tuotetta. Vastaavasti Alankomaissa 27 prosenttia kaikista kokeista kohdistui pieneen mää- rään yhden viejän liitteeseen II kuulumattomia tuotteita; havaittujen säännönvastaisuuksien osuus oli 0,7 prosent- tia. 3. 33 Italiasta tuodun pecorinojuuston vientituet olivat EMOTR:n varainhoitovuonna 1996 noin 14 miljoonaa ecua. Vientituen määrä riippuu osittain siitä, onko juus- ton valmistukseen käytetty yksinomaan lampaanmaitoa. Mikäli juusto on valmistettu osittain tai kokonaan leh- mänmaidosta, vientituen määrä vähenee noin 30 prosent- tia. Lehmänmaito voidaan havaita laboratoriokokeiden perusteella. Rutiininomaisten laboratoriokokeiden suorit- taminen on mahdollista komission asetusten (ETY) N:o 690/92 (13) ja (EY) N:o 1081/96 (14) perusteella silloin, kun toteamisraja on 0,5 prosenttia tai sitä alhaisempi. Sardinian tullilaboratoriossa vuodesta 1992 vuoden 1997 puoliväliin saakka suoritettujen rutiininomaisten kokei- den yhteydessä havaitsemiseen sovellettiin 1,25 prosentin toteamisrajaa, joten käytäntö ei ollut asianmukainen. Tämän seurauksena Pecorino-juustosta vuodesta 1992 vuoden 1997 puoliväliin maksettujen vientitukien sään- nönmukaisuudesta ei voida saada varmuutta. EMOTR:n varainhoitovuoden 1996 maksujen perusteella kyseessä on enimmillään noin 4 miljoonan ecun vuotuinen määrä. 3. 34 Komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87 (15) 13 artiklan mukaan tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole laadultaan virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia, tai ihmisravinnoksi tarkoitetuille tuotteille, kun niiden omi- naisuudet tai kunto estävät niiden käytön tai rajoittavat huomattavasti niiden käyttöä tähän tarkoitukseen. Ase- tuksen (EY) N:o 2221/95 5 artiklan 1 kohdassa edellyte- tään, että vientitullitoimipaikka valvoo mainitun vaati- muksen noudattamista. 3. 35 Tuotteita koskevien, lainsäädäntöön perustuvien terveellisyysvaatimusten noudattamista voidaan valvoa laboratoriokokeiden avulla. Yhtä saksalaista tullilabora- toriota lukuun ottamatta kyseisiä kokeita ei kuitenkaan edellytetty systemaattisesti jäsenvaltioiden tullilaitoksilta, eikä niitä myöskään suoritettu systemaattisesti. 4. PÄÄTELMÄT 4. 1 Fyysiset tarkastukset ovat yleisesti ottaen tulliviran- omaisten olennainen työväline, mutta toimesta riippuen fyysisten tarkastusten suorittaminen ei välttämättä ole aina tehokkain ja sopivin valvonnan muoto. Kun otetaan huomioon viennin suuri määrä sekä kontteihin pakattuja tavaroita koskevan edustavan otoksen saamiseen liittyvät vaikeudet, havaitaan, että tullitoimipaikkojen on erittäin vaikea suorittaa tehokasta valvontaa aiheuttamatta kau- tarpeetonta haittaa. Tullitoimipaikkojen pankäynnille suorittaman valvonnan ja asetuksen (ETY) N:o 4045/89 perusteella tapahtuvan valvonnan välistä koordinointia on lisättävä. Siksi komission olisi harkittava lainsäädän- nön kehittämistä siten, että fyysisten tarkastusten ja jälki- käteen toimitettavien tarkastusten välillä saavutetaan tasapaino. 4. 2 Jäsenvaltioita kannustetaan painottamaan aiempaa enemmän fyysisten tarkastusten tehokkuutta sen sijaan, että ne ainoastaan varmistavat asetukseen perustuvan tarkastustason saavuttamisen. 4. 3 Komission suorittamat tarkastukset jäsenvaltioissa ovat keskittyneet fyysisten tarkastusten määrään ja laa- tuun. Tavaroiden fyysisiin tarkastuksiin valitsemista kos- kevien menettelyiden tehokkuutta ei ole kuitenkaan tut- kittu. Komission olisi arvioitava sitä kausittain. 4. 4 Komissiota kehotetaan harkitsemaan joitakin suosi- tuksia tavaroiden fyysisiin tarkastuksiin valitsemista kos- kevien menettelyiden tehokkuuden lisäämiseksi. Tilintar- kastustuomioistuin suosittaa ennen kaikkea, että fyysisiä tarkastuksia koskevien lainsäädännöllisten vaatimusten (13) EYVL L 74, 20. 3. 1992, s 23. (14) EYVL L 142, 15. 6. 1996, s. 15. (15) EYVL L 351, 14. 12. 1987, s. 1. C 375/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 joustavuutta lisätään ja samanaikaisesti jäsenvaltiot asete- taan aiempaa suurempaan vastuuseen tarkastusten tehok- kuudesta. Asetuksen (ETY) N:o 386/90 osalta annetaan seuraavat keskeiset suositukset: — Riskianalyysin käyttö olisi muutettava pakolliseksi jäsenvaltioissa. Jos riskianalyysin käyttö ei sovellu kaupan luonteeseen, fyysinen tarkastus olisi voitava toimittaa tilastollisesti edustavien otosten avulla. — Olisi harkittava uudelleen, onko tarpeen vahvistaa lainsäädännön tasolla fyysisten tarkastusten prosentu- aalista osuutta. Jäsenvaltioita olisi edellytettävä toimit- tamaan komissiolle hyväksymistä varten vuosittaiset strategiset valvontasuunnitelmat, joihin sisältyvät ris- kianalyysi sekä tarkastuksia koskevat tavoiteosuudet kunkin riskiluokan osalta. — Komission olisi annettava jäsenvaltioille riskianalyysin käytön merkitystä koskevaa ohjausta. — Lainsäädännössä olisi edellytettävä yksinkertaisen mutta kuitenkin yhdenmukaisen järjestelmän käyttöön ottamista, jonka yhteydessä kuhunkin tavaraan liit- tyvä riski kirjattaisiin ylös. — Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön valvontaan ja palautteen antamiseen liittyvät järjestelmät varmis- taakseen, että suunnitellut tarkastukset suoritetaan tai että niiden suorittamatta jättämistä koskevat asianmu- kaiset perusteet dokumentoidaan. — Jäsenvaltioita olisi edellytettävä toimittamaan asetuk- sen (ETY) N:o 386/90 perusteella suoritettujen tarkas- tusten toteuttamista ja tehokkuutta (16) koskevat vuo- sittaiset arvioinnit. — Jäsenvaltioiden tietokantoihin olisi merkittävä vienti- tukiin liittyvien säännönvastaisuuksien havaitsemiseen käytetty menetelmä ja tarpeen vaatiessa asianmukai- nen valvontaa koskeva asetus. Samat tiedot olisi annettava komissiolle asetuksen (ETY) N:o 595/91 perusteella säännönvastaisuuksien osalta. ilmoitettujen — Asetuksen (EY) N:o 2221/95 5 artiklan 1 kohtaa olisi tiukennettava siten, että virheettömyys, aitous ja myyntikelpoisuus testataan rutiininomaisesti kaikista laboratoriokokeisiin tuoduista otoksista. — Tullilaitosten olisi voitava vähentää laboratoriokokei- den määrää silloin, kun tuottajan laadunvalvontame- netelmiin ja rekistereihin voidaan luottaa tai kun säännönmukaisuudesta on voitu varmistua toistuvien tyydyttävien tulosten perusteella. 4. 5 Riskianalyysi on yleisesti ottaen tehokas resurssien hallinnan väline. Sen rajaaminen vientitukiin ei riitä. Jäsenvaltioiden tullilaitokset toimivat valvontaeliminä muiden sellaisten EU-toimien osalta, joilla on taloudel- lista merkitystä etenkin perinteisten omien varojen alalla. Joissakin jäsenvaltioissa tullilaitokset valvovat myös sisäi- siä toimia, kuten esimerkiksi tuotantotukia. Voidakseen hallinnoida resurssejaan tehokkaasti jäsenvaltiot tarvitse- vat aiempaa laajemman riskianalyysiä koskevan lainsää- dännöllisen kehyksen, jonka avulla ne kykenisivät sekä kohdentamaan tarkastukset tiettyihin tapahtumiin että suuntaamaan resursseja tiettyihin toimiin EU:n talousarvi- oon kohdistuvien suhteellisten riskien perusteella. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. ja 15. loka- kuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN presidentti (16) Vuosittaisia suunnitelmia edellytetään muiden valvontatoi- mien osalta, kuten esimerkiksi sellaisten maatalousmenoja koskevien tarkastusten osalta, jotka suoritetaan yleensä ase- tuksen (ETY) N:o 4045/89 perusteella, sekä oliiviöljyn osalta erityisesti komission asetuksen (ETY) N:o 27/85 perusteella. 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/29 LIITE VALVONTAA KOSKEVIEN ASETUSTEN KESKEISET SÄÄNNÖKSET Asetuksiin sisältyvät seuraavat keskeiset säännökset: a) Ennakolta ilmoittamatta suoritettavat tarkastukset — asetus (ETY) N:o 386/90, 3 artikla Jäsenvaltiot suorittavat ennakolta ilmoittamatta fyysisiä tarkastuksia tavaroiden tullivalvonnan yhtey- dessä 5 prosentin osuudelle vienti-ilmoituksista tullitoimipaikkaa ja tuotealaa kohden. Kyseinen osuus voidaan korvata tullitoimipaikkakohtaisella 5 prosentin tarkastusasteella, joka kattaa vähintään 2 prosenttia kustakin tuotealasta; edellytyksenä on, että vientitapahtumat valitaan tarkastukseen riskiana- lyysin perusteella. Tarkastusastetta sovelletaan edustavaan vienti-ilmoituksia koskevaan otokseen. b) Edustavat näytteet laboratoriossa tehtävää analyysiä varten — asetus (EY) N:o 2221/95, 5 artikla, 4 kohta Jos tuen määrä on riippuvainen tavaran koostumuksesta, jäsenvaltioiden on otettava fyysisen tarkastuk- sen yhteydessä vientituotteista näytteitä laboratoriossa tehtävää analyysiä varten; analyysin yhteydessä määritetään, vastaavatko tuotteet vientitukinimikkeistössä annettua kuvausta. c) Korvaavat tarkastukset — asetus (ETY) N:o 386/90, 3 artikla, a alakohta Kun tavarat on otettu tullivalvontaan tullitoimipaikassa, joka ei ole yhteisön tullialueen poistumistulli- toimipaikka, poistumistullitoimipaikan on tehtävä päivittäin vähintään yksi riskianalyysiin perustuva vaihtamista koskeva tarkastus, mikäli tullisinettiä ei ole käytetty. d) Virheettömyys, aitous ja myyntikelpoisuus — asetus (EY) N:o 2221/95, 5 artikla, 1 kohta Vientitullitoimipaikan on valvottava, että komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87 (1) 13 artiklaan perustuvia tavaroiden virheettömyyttä, aitoutta ja myyntikelpoisuutta koskevia säännöksiä noudate- taan. e) Fyysisten tarkastusten määrän tarkistaminen — asetus (EY) N:o 2221/95, 7 artikla, 1 kohta Jokainen vientitullitoimipaikka varmistaa, että 5 prosentin tarkastusaste voidaan todeta milloin tahansa. Jokainen poistumistullitoimipaikka varmistaa, että vaihtamista koskevien tarkastusten yhteydessä huomi- oon otettujen vienti-ilmoitusten määrä ja suoritettujen vaihtamista koskevien tarkastusten määrä voidaan todeta milloin tahansa. f) Maksuhakemusten tarkastus — asetus (ETY) N:o 386/90, 2 artikla, b kohta Jäsenvaltiot tarkastavat maksuhakemukset ja niihin liittyvät asiakirjat, jotka ovat perusteena maksujen suorittamiselle. g) Tarkastusten yhteensovittaminen — asetus (ETY) N:o 386/90, 5 artikla Jäsenvaltioiden on sovitettava yhteen yksittäisiin toimijoihin kohdistuvat tarkastukset ja yhdistettävä ne neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4045/89 perusteella suoritettaviin tarkastuksiin. h) Riskianalyysiperusteet — asetus (EY) N:o 3122/94, 1 artikla Jos jäsenvaltiot käyttävät riskianalyysiä asetuksen (ETY) N:o 386/90 3 artiklan 2 kohdan perusteella, ne voivat ottaa erityisesti huomioon asetuksen (EY) N:o 3122/94 1 artiklassa luetellut vienti-ilmoitusten valintaa koskevat kriteerit. (1) EYVL L 351, 14. 12. 1987, s. 1. C 375/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ Komissio katsoo, että tarkastusten määrä olisi edelleen vahvistettava sääntelyssä, vaikka jäsenvaltiot käyttäisivät riskianalyysiä. Kunkin tuotteen fyysisille tarkastuksille on säädetty kahden prosentin vähimmäismäärä, jotta varmis- tetaan, että viennistä tarkastetaan edustava osuus. Kaik- kien tullitoimipaikkojen edellytetään tarkastavan vähin- tään viisi prosenttia viennin kokonaismäärästä, joten ris- kianalyysiä oikein sovellettaessa jokainen toimipaikka tarkastaa vähintään kaksi prosenttia vähäriskisistä tuot- teista ja huomattavasti isomman osuuden suuririskisistä tuotteista. Jäsenvaltioilla on yleinen petosten havaitsemis- ja ehkäi- semisvelvollisuus, eikä fyysisiä tarkastuksia koskevilla säännöksillä suljeta pois muita tarkastuksia, jotka ovat tehokkaita erityisolosuhteissa. Tullitoimipaikkojen ja jäl- kikäteen tehtävistä tarkastuksista vastaavien yksiköiden toimintaa koordinoidaan, ja komissio ponnistelee jatku- vasti tilanteen parantamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa keinoja valintamenettelyn arviointiin tarvittavan tiedon hankkimiseksi. Komissio harkitsee ehdotuksia ja pyrkii välttämään suhteettoman hallintotaakan synty- mistä jäsenvaltioille. Komission mielestä eri tarkastusten välille ei ole mahdol lista saada aikaan kohtuullista tasapainoa pelkästään lainsäädännön avulla. Se tarkkailee, että kaikki jäsenval- tiot panevat olemassa olevaa lainsäädäntöä toimeen moit- teettomasti, sillä ne ovat täysin vastuussa tarkastustensa tehokkuudesta. Komissio tarkastelee kaikkia tilintarkas- tustuomioistuimen suosituksia, ja erityisesti pakollista tarkastusten prosenttiosuuksien mukauttamista kunkin tuotteen riskin mukaan sekä riskitekijöiden kirjaamista. Komissio on samaa mieltä siitä, että riskianalyysitekniik- kaa olisi sovellettava kaikissa valvontajärjestelmissä, ja jatkaa sellaisten keinojen kartoittamista, joilla sen käyt- töä voitaisiin laajentaa. Lainsäädäntö olisi suunniteltava varovasti, sillä riskianalyysin on aina sisällettävä jousta- vuutta, jotta erilaiset olosuhteet voidaan ottaa huomioon ja tarkastettavien toimien valintaan jätettäisiin jokin yllä- tystekijä. 1. JOHDANTO Yleiset huomautukset taisiin tukijärjestelmiin. Tarkastukset, olivat ne fyysisiä tai hallinnollisia tarkastuksia, on suoritettava mahdolli- simman tehokkaalla tavalla. Tarkastuksen laajuus 1. 6 Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä komissio tutki, miten jäsenvaltiot ovat pan- neet täytäntöön asetuksen (ETY) N:o 386/90 ja siihen liittyvät tullitarkastukset vuosina 1996 ja 1997. Tilintar- kastustuomioistuimen tarkastus, johon liittyvistä tarkas- tuskäynneistä useimmat tehtiin myöhemmin kuin komis- sion käynnit, oli luonteeltaan spesifisempi ja keskittyi pääasiassa tullilaitoksen suorittaman riskianalyysin eri puoliin. Asetuksessa (EY) N:o 3122/94 tarkoitettua kansallista riskianalyysin lähestymistapaa sovellettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1. tammikuuta 1995 alkaen. Muut jäsenvaltiot ottivat riskinarviointijärjestelmän käyttöön myöhemmin (esimerkiksi Saksa 1. tammikuuta 1997 ja Tanska 1. heinäkuuta 1996). 2. KOMISSION TARKASTUKSIA KOSKEVAT HAVAIN- NOT 2. 2 Tarkastettavien vientitavaroiden valinnassa käytetty- jen menettelyjen tehokkuudesta ei ole tehty yleisarviota, sillä tietoja ei ole riittävästi saatavilla. Tärkeä osuus riskien analyysissä on arvioilla siitä, kuinka hyvin sääntö- jenvastaisuuksia onnistutaan havaitsemaan fyysisten tar- kastusten avulla, ja koska tämä onnistuminen liittyy läheisesti petosten torjuntaan, siihen on kiinnitetty eri- tyistä huomiota asetuksen (ETY) N:o 595/91 täytäntöön- panossa. Petostentorjuntaa koskevassa strategiassaan ko- missio on aina kiinnittänyt erityistä huomiota riskien analysointiin. Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskejä on analysoinut petostentorjunnan koordinaatiota käsitte- levä työryhmä (UCLAF) saatavilla olevien tietojen perus- teella. Tätä analyysiä on tutkittu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yksittäisiä tapauksia koskevissa kokouksissa samoin kuin täysimääräisissä kokouksissa. Näiden ana- lyysien johdosta jäsenvaltioille tehdään ehdotuksia erityi- sistä toimenpiteistä, joihin voivat kuulua fyysiset ja asia- kirjoihin perustuvat tarkastukset sekä näytteenotto. Riskianalyysi on myös komission näkemyksen mukaan tärkeä keino kohdennettaessa tarkastuksia vientituen kal- 2. 4 Komissio on samaa mieltä siitä, että viennin sään- nöllinen valvonta perustuu fyysisen ja hallinnollisen tar- kastuksen yhdistelmään. Kyseiset tarkastusmuodot täy- 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/31 dentävät toisiaan ja yhdessä tarkastusmuodossa tehtyjen huomioiden olisi johdettava seurantaan toisessa tarkas- tusmuodossa. Komission useista tarkastuskäynneistä saa- man kokemuksen mukaan jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin vahvistaakseen valvontajärjestelmiään. Yhtenäisyyden parantamiseksi tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö kiinnittää paljon huo- miota tullilaitosten ja asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisista jälkitarkastuksista vastaavien yksikköjen väli- seen tiedonkulkuun, kun otetaan erityisesti huomioon, että tullilaitokset suorittavat vientitukien jälkitarkastuk- sen useimmissa jäsenvaltioissa. Tämä asia on otettu esille asiantuntijaryhmien kokouksissa ja sitä on tutkittu pai- kalla tehdyissä tarkastuksissa. 2. 5 Komission tarkastus keskittyi eräiden tullitoimipaik- kojen merkittävimpien tuotteiden vienti-ilmoituksia kos- kevan otoksen tarkastuksiin. Sen oma riskianalyysi ei kattanut jokaisen toimialan tarkastusta. Kaikissa tullitoi- mipaikoissa, joissa komissio vieraili, kiinnitettiin erityi- sesti huomiota sen todentamiseen, että kaikki tarkastus- ten osiot (laboratorioanalyysit mukaan luettuina) suori- tettiin, ennen kuin tarkastusten katsottiin olevan tar- peeksi edustavia, jotta ne luettaisiin 5 prosentin otok- seen. 2. 6–2. 7 Komission tarkastuksen viimeistelyn viivästymi- nen aiheutui muista ennakoimattomista ensisijaisista asi- oista. Komissio aikoo nyt kutsua kunkin asianomaisen jäsenvaltion kahdenväliseen kokoukseen, ennen kuin se viimeistelee päätelmänsä tilien tarkastamista ja hyväksy- mistä koskevan menettelyn yhteydessä. On huomattava, että joitain päätelmiä saatetaan muuttaa menettelyn kulu- essa, erityisesti niitä, jotka liittyvät kunkin puutteen vaka- vuuteen. 3. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN JÄSENVALTI- OISSA TOIMITTAMAAN TARKASTUKSEEN PERUSTU- VAT HAVAINNOT 3. 3 Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3/94 säädetään mahdollisuudesta korvata tuotealakohtainen viiden pro- sentin tarkastusaste kaikkia aloja koskevalla viiden pro- sentin tarkastusasteella, jos jäsenvaltio soveltaa riskinarvi- ointiin perustuvaa valintajärjestelmää. Tähän mennessä komissio on vastaanottanut seitsemältä jäsenvaltiolta ilmoituksen siitä, että ne ovat ottaneet käyttöön riskiana- lyysiin perustuvan valintajärjestelmän. 3. 4 Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen pyyn- nön riskianalyysin muuttamisesta pakolliseksi. 3. 5 Komission kokemuksen mukaan tarkastusten tavoit- teena on saada yleinen varmuus koko viennin säännön- mukaisuudesta. Komissio on samaa mieltä siitä, ettei valintaa olisi tehtävä vain tarkastusten vähimmäismäärän saavuttamiseksi ottamatta huomioon eri vientitavaroiden edustamaa riskiä. On ilmeistä, että tarkastusten säädetyn määrän alittumi- nen johtaa rahoituksen epäämiseen, samoin kuin se, että tarkastukset eivät jakaudu tasaisesti vuoden ajalle, kuten asetuksessa (ETY) N:o 386/90 edellytetään, jotta tarkas- tukset ovat edustavia. 3. 6 Nykyisen lainsäädännön mukaan myös silloin, kun riskianalyysiä sovelletaan, valvontajärjestelmän olennai- sena tehtävänä on suorittaa tarkastukset siten, että ne muodostavat edustavan otoksen kaikesta viennistä (mu- kaan lukien toimet, joiden arvo tai joihin liittyvä riski on vähäinen). Vaatimus, että jokainen tullitoimipaikka tar- kastaa viisi prosenttia kaikesta viennistä ja vähintään kaksi prosenttia tuotealakohtaisesta viennistä, johtaa tar- kastusten huomattavaan lisääntymiseen korkeamman ris- kin tuotteiden kohdalla. Korkeamman riskin tuotteista on tarkastettava enemmän kuin viisi prosenttia. Liitteeseen II kuulumattomien tuotteiden valvontaa on käsitelty asetuksissa (EY) N:o 3122/94 ja (EY) N:o 2221/95, joissa säädetään useimmissa tapauksissa erilli- sestä, yksinkertaistetusta menettelystä, jossa tarkastusaste on kaksi prosenttia. 3. 7 Myös tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa ta- pauksissa jää jäljelle jonkinlainen riski, koska sisämaan tullitoimipaikat asioivat yleensä vain muutaman suuren vientiyrityksen kanssa, jotka usein hyötyvät yksinkertais- tetusta tullausmenettelystä tai kotitullausmenettelystä ja jotka samaan aikaan soveltavat erilaisiin toimintoihin eri tullausmenettelyitä. On vaarana, että yritykset tekevät vienti-ilmoituksen tullille vasta silloin, kun tavarat on jo lastattu tai ne on jo kuljetettu pois yrityksen tiloista. Tullin säännölliset vierailut tällaisiin yrityksiin ovat olen- naisen tärkeitä menettelyjen väärinkäytön riskin vähentä- miseksi. Komissio ei ole halukas tekemään neuvostolle ehdotusta, jonka mukaan vaatimus kunkin tullitoimipai- kan suorittamien tarkastusten vähimmäismäärästä saatet- taisiin poistaa. 3. 9–3. 10 Joidenkin osien säätäminen lainsäädännössä vähemmän tärkeäksi voi johtaa kyseisten osien valvonnan kohdalla kielteiseen vaikutukseen. 3. 11–3. 22 Komissio ei voi vastata tilintarkastustuomi- oistuimen huomioihin, sillä kyseinen asia ei kuulunut komission tarkastuksen alaan. Jäsenvaltioiden vastaukset tuomioistuimelle tutkitaan niiden saavuttua komissioon. Komissio keskustelee tilintarkastustuomioistuimen riski- jäsenvaltioiden analyysistä esittämistä kysymyksistä C 375/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 12. 98 kanssa asianomaisissa hallintokomiteoissa. Tällaisen nä- kemysten vaihdon johdosta jäsenvaltiot voivat ottaa mui- den jäsenvaltioiden kokemukset huomioon ja kehittää omia järjestelmiään. Tällöin määritetään myös lainsää- däntöön tarvittavat muutokset. Ylipäänsä ei ole kuiten- kaan järkevää tehdä järjestelmistä liian raskaita tai liian mutkikkaita, sillä tämä voi tehdä niistä käytäntöön sovel- tumattomia tai joustamattomia. 3. 24–3. 28 Komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa tie- dotusta keinoista, joilla voidaan havaita sääntöjenvastai- suudet, joista jäsenvaltiot ilmoittavat asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklan mukaisesti. Samoin komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa sääntöjenvastaisuuksien kirjaa- mista IRENE-tietokantaan erityisesti asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaisissa tarkastuksissa havaittujen sääntö- jenvastaisuuksien yksilöimiseksi. 3. 29–3. 30 Komissio on samaa mieltä siitä, että fyysisten tarkastusten ja jälkikäteen toimitettavien hallinnollisten tarkastusten yhteensovittamista voitaisiin parantaa. Yh- dessä tarkastusmenettelyssä havaittu sääntöjenvastaisuus on otettava seurannan kohteeksi myös toisessa menette- lyssä. Esimerkiksi erot juustonäytteiden rasvapitoisuu- dessa voivat koskea koko tuotantoerää ja siten useaa vientitapahtumaa. Sen, kuinka usein yritys laatii hyvitys- laskun painoerojen vuoksi, olisi ohjattava tullilaitosta tehostamaan vientihetkellä suoritettavia määrää koskevia tarkastuksia. Komissio on useasti kiinnittänyt tähän asi- aan huomiota, viimeksi jälkikäteen toimitettavia tarkas- tuksia koskevan asiantuntijaryhmän kokouksessa kesä- kuussa 1998. 3. 31–3. 32 Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että tilin- tarkastustuomioistuimen kuvaamissa tapauksissa tullilai- toksen suorittamia virallisia laboratoriokokeita voitaisiin vähentää, jos tullilaitos on hyväksynyt tuottajan laborato- rion. Tämä johtuu niistä riskeistä, joita liittyy siihen, että tuottaja vahvistaa itse oman vientinsä luonteen. Tuotan- toa, kuten tuotevalvontaa, koskevien tietojen saannista säädetään sekä asetuksen (EY) N:o 2221/95 8 artiklan 2 kohdassa että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 1 artiklan 2 kohdassa. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 2221/95 liitteessä säädetään joustavasta todentamisjärjestelmästä, joka kos- kee tiettyjä liitteeseen II kuulumattomia tavaroita, joiden kohdalla näytteenotto ei ole pakollinen (katso 3. a kohdan bb alakohdan kolmas alakohta). 3. 34–3. 35 Komissio keskustelee tästä vaikeasta ja arka- luonteisesta asiasta jäsenvaltioiden kanssa kaupan meka- nismeja käsittelevässä hallintokomiteassa. 4. PÄÄTELMÄT 4. 1 Komissio on samaa mieltä siitä, että viennin sään- nöllinen valvonta perustuu fyysisten ja hallinnollisten tarkastusten yhdistelmään. Molemmat tarkastuslajit täy- dentävät toisiaan ja yhden tarkastusmuodon havaintojen olisi johdettava seurantaan toisessa tarkastusmuodossa. Komission useilta tarkastusmatkoilta saadut kokemukset osoittavat, että jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet toimiin vahvistaakseen valvontajärjestelmiään tässä suhteessa. Tarkastuksia suorittavat eri hallinnolliset toimielimet eri ja ne noudattavat erilaisia kansallisia jäsenvaltioissa ja hallinnollisia määräyksiä (asetus lakeja, asetuksia (ETY) N:o 729/70, 8 artiklan 1 kohta). Komissio katsoo parhaimmaksi säilyttää nykyinen toissijaisuuden aste, mutta painottaa edelleen jäsenvaltioiden tärkeyttä niiden valvontaelimiä yhteensovitettaessa tai yhteensovittamista syvennettäessä. 4. 2 Komissio pyrkii monin tavoin edistämään viennin fyysisten tarkastusten parantamista. tarkastuksen tavoitteena oli 4. 3 Komission tutkia, kuinka viennin fyysistä tarkastusta koskeva tarkastusvaa- timus toteutettiin vuosina 1995 ja 1996. Riskianalyysiä, joka on määritetty asetuksen (ETY) N:o 386/90 oikais- tussa toisinnossa käytännölliseksi apuvälineeksi valitta- essa vientitapahtumia fyysisen tarkastuksen kohteeksi, ei tuolloin käytetty monessakaan jäsenvaltiossa. Ylipäänsä komissio on todennut, että niiden jäsenvaltioiden tullilai- tokset, jotka eivät käyttäneet riskianalyysiä, olivat hyvin tietoisia riskikriteereistä valitessaan ja tutkiessaan yksit- täisiä vientitapahtumia. Komissio aikoo kiinnittää eri- tyistä huomiota jäsenvaltioiden kaikkien tullitarkastusme- nettelyiden tehokkuuteen. 4. 4 Komissio aikoo tutkia huolellisesti tilintarkastustuo- mioistuimen suositukset, erityisesti ne, jotka koskevat tietojen kirjaamista ja raportointia, mutta aikoo välttää kaikkia liian raskaita järjestelmiä, jotka saattaisivat osoit- tautua käytäntöön soveltumattomiksi tai joustamatto- miksi (katso vastaus 3. 11–3. 22). Jäsenvaltioissa käytettä- vien erilaisten rakenteiden ja tuensaajien ja viennin luon- teen vuoksi tarkastusten järjestämisessä ja suorittamisessa tarvitaan joustavuutta. Tämän vuoksi asetuksessa (ETY) N:o 3122/94 mainitaan monia riskitekijöitä, kuten sellai- sia, jotka liittyvät tuotteisiin, tuensaajiin, menettelyihin ja edellisiin havaintoihin, joiden perusteella jäsenvaltiot voi- vat perustaa toimivan riskinarviointijärjestelmän. Asetuk- sen 3 artiklassa säädetään, että järjestelmien säätämisessä ja parametrien valinnassa on käytettävä kokemusta 3. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 375/33 hyväksi fyysisten tarkastusten tehostamiseksi ja niiden kohdentamisen parantamiseksi. useita kokouksia ja seminaareja, joissa on voitu vaihtaa fyysisistä tarkastuksista ja riskianalyysiin liittyvistä kysy- myksistä saatuja kokemuksia. 4. 5 Komissio on laatinut yhdessä jäsenvaltioiden tullivi- ranomaisten kanssa suuntaviivat tullitarkastuksissa käy- tettävästä riskianalyysistä. Komissio on lisäksi järjestänyt Suuntaviivoissa on määritelty riski, riskianalyysi, riskien arviointi, riskialueet, riskien osoittimet ja riskiprofiilit