title: Pöytäkirja vuonna 1991 tehdyn Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta energian alalla

text: L 337/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 vuonna 1991 tehdyn Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltamisesta energian alalla PÖYTÄKIRJA Energiapöytäkirja Johdanto-osa SAKSAN LIITTOTASAVALTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, RANSKAN TASAVALTA, ITALIAN TASAVALTA, LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA, MONACON RUHTINASKUNTA, SLOVENIAN TASAVALTA, SVEITSIN VALALIITTO ja EUROOPAN YHTEISÖ, jotka NOUDATTAVAT 7 päivänä marraskuuta 1991 tehdystä Alppien suojelua koskevasta yleissopimuksesta (Alppeja koskeva yleissopimus) johtuvaa tehtäväänsä varmistaa alppialueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevat yleiset toimintalinjat, NOUDATTAVAT Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdasta johtuvia velvollisuuksiaan, OVAT TIETOISIA SIITÄ, kuinka tärkeää on ottaa käyttöön sellaisia energian tuotanto-, jakelu- ja käyttömuotoja, jotka säilyttävät luonnon ja maiseman, kuormittavat ympäristöä mahdollisimman vähän ja sopivat yhteen energiansäästötoi- menpiteiden edistämisen kanssa, OTTAVAT HUOMIOON tarpeen vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä myös alppialueella ja kunnioittaa näin ilmaston- muutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen nojalla tehtyjä sitoumuksia, OVAT VAKUUTTUNEITA, että on syytä sovittaa yhteen taloudelliset edut ja ympäristövaatimukset, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että alppialueella on erityinen merkitys koko Euroopalle ja että se muodostaa pinnanmuotojensa, ilmastonsa, vesistöjensä, kasvistonsa, eläimistönsä, maisemansa ja kulttuurinsa puolesta ainutlaatuisen ja moni-ilmeisen kulttuuriperinnön ja että sen vuoret, joiden säilyttäminen ei voi kuulua ainoastaan Alppien alueen valtioiden vastuulle, laaksot ja etumaastot ovat ympäristökokonaisuuksia, OVAT TIETOISIA SIITÄ, että Alpit ovat muutakin kuin vain siellä asuvan väestön elin- ja työympäristö ja että niillä on myös erittäin suuri merkitys Alppien ulkopuolisille alueille, erityisesti siksi, että ne muodostavat kauttakulkualueen sekä Euroopan laajuiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle että kansainvälisille energiansiirtoverkoille, 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/37 OTTAVAT HUOMIOON alppialueen ympäristön herkkyyden etenkin suhteessa energian tuotantoon, siirtoon ja käyttöön liittyviin toimintoihin, jotka ovat vuorovaikutuksessa ympäristönsuojelun, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön keskeis- ten tekijöiden kanssa, OTTAVAT HUOMIOON, että koska ympäristönsuojeluun kohdistuu vaaroja etenkin ihmisen toiminnasta johtuvan mah- dollisen ilmastonmuutoksen vuoksi, on käynyt välttämättömäksi kiinnittää erityistä huomiota ihmisen sosiaalisen ja taloudellisen toiminnan ja ekosysteemien suojelun välisiin läheisiin sidoksiin, jotka erityisesti alppialueella edellyttävät asianmukaisten ja monitahoisten toimenpiteiden hyväksymistä yhteistyössä paikallisen väestön, poliittisten instituutioiden sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden kesken, OVAT VAKUUTTUNEITA, että paikallisen väestön on voitava määrittää oma sosiaalinen, kulttuurinen ja taloudellinen kehityssuunnitelmansa ja osallistua sen toteuttamiseen nykyisissä institutionaalisissa puitteissa, OVAT VAKUUTTUNEITA, että tietyt ongelmat voidaan ratkaista vain rajat ylittävällä tasolla ja edellyttävät yhteisiä toimenpiteitä alppialueen valtioilta sekä alue- ja paikallisviranomaisilta, joita asia suoraan koskee, OVAT VAKUUTTUNEITA, että energiatarpeen tyydyttäminen on tärkeä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tekijä sekä alppialueella että sen ulkopuolella, OVAT TIETOISIA SIITÄ, kuinka tärkeää on käyttää ja kehittää edelleen sellaisia taloudellisia välineitä, todelliset kustannukset voitaisiin ottaa paremmin huomioon energian hinnoissa, joiden avulla OVAT VAKUUTTUNEITA, että alppialue edistää kestävällä tavalla Euroopan energiatarpeiden tyydyttämistä ja että sillä itsellään on oltava riittävien juomavesivarojen lisäksi myös riittävät energiavarat paikallisen väestön elinolosuhteiden ja taloudellisen tuottavuuden parantamiseksi, OVAT VAKUUTTUNEITA, että alppialueella on erityisen tärkeä merkitys Euroopan maiden sähköverkkojen yhteenliittä- misen kannalta, OVAT VAKUUTTUNEITA, että toimenpiteillä, joilla tähdätään järkevään energiankäyttöön ja kestävään vesi- ja puuvarojen ja että biomassan ja aurinkoenergian käyttöön, voidaan alppialueilla edistää kansallisen energiatarpeen tyydyttämistä, käytön merkitys kasvaa, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Tavoitteet Sopimuspuolet sitoutuvat luomaan sellaiset perusedellytykset energian säästölle, tuotannolle, siirrolle, jakelulle ja käytölle Alp- peja koskevan yleissopimuksen soveltamisalueella ja hyväksy- mään näillä aloilla sellaisia toimenpiteitä, joiden avulla voidaan saavuttaa kestävän kehityksen periaatteiden mukainen energiati- lanne, joka sopii yhteen alppialueen erityisten sietokyvyn rajojen kanssa. Tällä tavoin sopimuspuolet voivat edistää merkittävästi väestön, ympäristön, luonnonvarojen ja ilmaston suojelua. 2 artikla Perussitoumukset a) sovittavat energiansäästösuunnitelmansa yhteen alppialueen yleistä kehitystä koskevien suunnitelmiensa kanssa; b) mukauttavat energian tuotanto-, siirto- ja jakelujärjestelmiään optimoidakseen alppialueen infrastruktuuriverkon ympäris- tönsuojelun tarpeet huomioon ottaen; c) rajoittavat energian ympäristövaikutuksia optimoimalla pal- velujen tarjoamista energian loppukäyttäjille muun muassa ja niin pitkälle kuin mahdollista seuraavilla toimenpiteillä: — pienennetään energiantarvetta käyttämällä tehokkaampaa teknologiaa, — käytetään entistä enemmän uusiutuvia energialähteitä jäl- jelle jäävien energiatarpeiden täyttämiseen, — optimoidaan nykyiset laitokset, joissa tuotetaan energiaa 1. Tämän pöytäkirjan mukaisesti sopimuspuolet: uusiutumattomista energialähteistä; L 337/38 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 d) rajoittavat energiainfrastruktuurien kielteisiä vaikutuksia ym- päristöön ja maisemaan, jätehuolto mukaan luettuna, hyväk- symällä uusien infrastruktuurien osalta ennaltaehkäiseviä toi- menpiteitä ja tarvittaessa parantamalla olemassa olevia laitok- sia. 2. Jos rakennetaan uusia suuria energiainfrastruktuureja tai kasvatetaan merkittävästi olemassa olevien infrastruktuurien ka- pasiteettia, sopimuspuolet arvioivat niiden vaikutuksia Alppien ympäristöön voimassa olevan lainsäädännön puitteissa ja arvi- oivat niiden alueellisia ja sosioekonomisia vaikutuksia 12 artik- lan mukaisesti. Jos hankkeilla voi olla rajat ylittäviä vaikutuksia, sopimuspuolet tunnustavat kuulemisoikeuden kansainvälisellä tasolla. metsätalouden sekä matkailun aloilla kielteisten tai ristiriitaisten vaikutusten välttämiseksi alppialueella. 4 artikla Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen 1. Jokainen sopimuspuoli määrittelee nykyisissä institutionaa- lisissa puitteissaan parhaan koordinointi- ja yhteistyötason ins- tituutioiden sekä niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, joita asia suoraan koskee, jotta voidaan edistää yhteisvastuulli- suutta erityisesti synergian hyödyntämiseksi ja kehittämiseksi energiapolitiikan soveltamisessa ja siitä johtuvien toimenpiteiden toteuttamisessa alppialueella. Sopimuspuolet ottavat energiapolitiikassaan huomioon, 3. että alppialueella voidaan käyttää uusiutuvia energialähteitä, ja edistävät keskinäistä yhteistyötä tämän alan kehitysohjelmissa. Alue- ja paikallisviranomaiset, joita asia suoraan koskee, 2. osallistuvat tämän politiikan ja näiden toimenpiteiden eri val- mistelu- ja toteutusvaiheisiin toimivaltansa mukaisesti nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. 4. Sopimuspuolet säilyttävät suojelualueet ja niiden puskuri- vyöhykkeet, muut suojelutoimien alueet ja hiljaiset alueet sekä luonnoltaan ja maisemaltaan koskemattomat alueet; ne optimoi- vat energiainfrastruktuurinsa Alppien ekosysteemin haavoittu- vuuden, sietokyvyn ja nykyisen heikkenemisasteen mukaan. 3. Sopimuspuolet edistävät kansainvälistä yhteistyötä niiden elinten välillä, joita energiaan ja ympäristöön liittyvät ongelmat suoraan koskevat, edistääkseen ratkaisujen löytämistä yhteisiin ongelmiin. 5. Sopimuspuolet ovat tietoisia siitä, että asianmukainen tut- kimus- ja kehittämispolitiikka, jonka pohjalta toteutetaan ennal- taehkäiseviä ja parantavia toimenpiteitä, voi myötävaikuttaa merkittävästi Alppien suojeluun energiainfrastruktuurien ympä- ristövaikutuksilta. Ne edistävät tällaisia tutkimus- ja kehittämis- toimia ja vaihtavat merkittäviä tuloksia. 6. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä kehittääkseen menetel- miä, joilla todelliset kustannukset voidaan ottaa paremmin huo- mioon energia-alalla. 3 artikla Kansainvälisen oikeuden noudattaminen ja yhteensopivuus muiden alojen politiikan kanssa 1. Tätä pöytäkirjaa täytäntöönpantaessa on noudatettava voi- massa olevan kansainvälisen lainsäädännön vaatimuksia, erityi- sesti Alppeja koskevan yleissopimuksen ja sen soveltamiseksi laadittujen pöytäkirjojen sekä voimassa olevien kansainvälisten sopimusten vaatimuksia. Sopimuspuolet 2. sitoutuvat ottamaan huomioon tämän pöytäkirjan tavoitteet myös muiden alojen politiikassa ja etenkin liikenteen, maa- ja yhdyskuntasuunnittelun ja aluekehityksen, II LUKU ERITYISTOIMENPITEET 5 artikla Energian säästäminen ja järkevä käyttö 1. Alppialueella tarvitaan energian säästöön, jakeluun ja jär- kevään käyttöön liittyviä erityistoimenpiteitä, joissa on otettava huomioon: a) energiantarve, joka on jakaantunut suurelle alueelle ja vaih- telee voimakkaasti korkeuden, vuodenajan ja matkailun aset- tamien vaatimusten mukaan; b) uusiutuvien energialähteiden paikallinen saatavuus; c) ilmassa kulkeutuvien epäpuhtauksien maan pinnanmuodoista johtuva erityisvaikutus laaksoissa ja syvänteissä. Sopimuspuolet pyrkivät vähentämään energian käytöstä 2. aiheutuvaa ympäristökuormitusta ja edistävät ensisijaisesti ener- gian säästämistä ja järkevää käyttöä erityisesti tuotantoproses- seissa, julkisissa palveluissa ja suurissa hotelli-infrastruktuureissa sekä liikennelaitteissa ja urheiluun ja vapaa-aikaan liittyvissä toi- minnoissa. 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/39 Sopimuspuolet hyväksyvät toimenpiteitä ja antavat sään- 3. nöksiä erityisesti seuraavilla aloilla: 7 artikla Vesivoima a) rakennusten eristyksen ja lämmitysjärjestelmien tehokkuuden parantaminen; b) lämmitys-, tuuletus- ja ilmastointilaitteiden suorituskyvyn op- timointi; 1. Sopimuspuolet varmistavat uusien ja mahdollisuuksien mukaan myös olemassa olevien vesivoimaloiden osalta, että ve- sistöjen ekologiset toiminnot ja maiseman koskemattomuus säi- lytetään asianmukaisilla toimenpiteillä kuten määrittelemällä vä- himmäisvirtaama, soveltamalla vedenkorkeuden keinotekoisten vaihtelujen pienentämistä koskevia normeja ja takaamalla eläi- mistön vaellusmahdollisuudet. c) lämpövoimaloiden epäpuhtauspäästöjen säännöllinen seu- ranta ja tarvittaessa niiden vähentäminen; Sopimuspuolet voivat hyväksyä olemassa olevien vesivoi- 2. maloiden kilpailukyvyn parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kunhan ne ovat turvallisuus- ja ympäristövaatimusten mukaisia. d) energian säästäminen energian käyttöön ja muuntamiseen liittyvien uudenaikaisten teknisten prosessien avulla; e) rakennusten ja veden lämmityksestä aiheutuvien kustannus- ten erillinen laskenta; f) sellaisten uusien rakennusten suunnittelu ja edistäminen, joissa käytetään vähän energiaa kuluttavaa teknologiaa; g) kunnallisten tai paikallisten energia- ja ilmastohankkeiden edistäminen ja toteuttaminen 2 artiklan 1 kohdan c alakoh- dassa tarkoitettujen toimenpiteiden avulla; 3. Sopimuspuolet sitoutuvat myös säilyttämään vesivarat ve- denottoon käytetyillä alueilla, suojelualueilla ja niiden puskuri- vyöhykkeillä, muilla suojelutoimien alueilla ja hiljaisilla alueilla sekä luonnoltaan ja maisemaltaan koskemattomilla alueilla. Uusien vesivoimaloiden rakentamisen sijaan sopimuspuo- 4. suosivat käytöstä poistettujen vesivoimaloiden ottamista let uudelleen käyttöön. Edellä 1 kohdassa annettua määräystä, joka koskee vesiekosysteemien ja muiden niihin liittyvien sys- teemien säilyttämistä, sovelletaan myös olemassa olevien vesi- voimaloiden uudelleen avaamiseen. h) rakennusten energiatehokkuuden parantaminen korjausten yhteydessä ja ympäristöä vähemmän kuormittavien lämmi- tysjärjestelmien käytön edistäminen. 5. Sopimuspuolet voivat kansallisen lainsäädäntönsä puit- teissa tarkastella, kuinka ne voivat periä markkinahinnan Alp- pien luonnonvarojen lopullisilta kuluttajilta ja missä määrin pai- kallisväestölle voidaan myöntää kohtuullinen korvaus yleisen edun mukaisesti tarjotuista palveluista. 6 artikla Uusiutuvat energialähteet Sopimuspuolet taloudellisten voimavarojensa 1. rajoissa edistämään ja käyttämään ensisijaisesti uusiutuvia ener- gialähteitä ympäristöä ja maisemaa säästävin tavoin. sitoutuvat 2. Ne edistävät myös hajautettujen laitosten käyttöä uusiutu- vien energialähteiden kuten veden, auringon ja biomassan hyö- dyntämiseksi. Sopimuspuolet 3. energialähteiden käyttöä myös yhdessä nykyisten perinteisten energialähteiden kanssa. uusiutuvien edistävät 8 artikla Fossiilisista polttoaineista tuotettu energia Sopimuspuolet varmistavat, että uusissa lämpövoimaloissa, 1. joissa käytetään fossiilisia polttoaineita sähkön ja/tai lämmön tuotantoon, sovelletaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa. Sopimuspuolet vähentävät alppialueen olemassa olevien laitos- ten päästöjä niin paljon kuin mahdollista käyttämällä sopivia tekniikoita ja/tai polttoaineita. Sopimuspuolet selvittävät, onko teknisesti ja taloudellisesti 2. toteuttamiskelpoista ja ympäristökuormituksen kannalta myön- teistä korvata fossiilisia polttoaineita käyttävät lämpövoimalat uusiutuvia energialähteitä käyttävillä ja hajautetuilla laitoksilla. 4. Sopimuspuolet edistävät erityisesti kestävän kehityksen pe- riaatteiden mukaisesti hoidetusta vuoristometsistä peräisin ole- vien vesi- ja puuvarojen järkevää käyttöä energiantuotannossa. Energiankäytön järkiperäistämiseksi sopimuspuolet hyväk- joilla pyritään edistämään sähkön ja läm- 3. syvät toimenpiteitä, mön yhteistuotantoa. L 337/40 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 Sopimuspuolet yhdenmukaistavat ja yhteenliittävät mah- 4. dollisuuksien mukaan päästöjen ja pitoisuuksien valvontajärjes- telmänsä raja-alueilla. tettu alppialueen ympäristöön tai ekosysteemeihin vaikuttavia julkisia tai yksityisiä töitä. Tässä on käytettävä mahdollisuuksien mukaan ympäristötekniikan menetelmiä. 9 artikla Ydinenergia 1. Sopimuspuolet sitoutuvat kansainvälisten yleissopimusten puitteissa vaihtamaan kaikki tiedot sellaisista ydinvoimaloista tai muista ydinlaitoksista, joilla on tai voi olla vaikutuksia alppi- jotta väestöä, eläimistöä, kasvistoa ja niiden eliöyhtei- alueella, söjä, elinympäristöjä ja vuorovaikutusta voidaan suojella pitkällä aikavälillä. 12 artikla Ympäristövaikutusten arviointi 1. Sopimuspuolet tekevät voimassa olevan kansallisen lain- säädännön ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti ympäristö- vaikutusten arvioinnin kaikista tämän pöytäkirjan 7, 8, 9 ja 10 artiklassa tarkoitettuja energialaitoksia koskevista suunnitelmista ja näiden laitosten merkittävistä muutoksista. 2. Lisäksi sopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistamaan ja liittämään yhteen ympäristön radioaktii- visuuden seurantajärjestelmänsä. 10 artikla Energian siirto ja jakelu Sopimuspuolet 1. jatkavat olemassa olevien infrastruktuu- riensa järkiperäistämistä ja optimointia ottaen huomioon ympä- ristönsuojelun vaatimukset ja erityisesti tarpeen säilyttää erittäin herkät ekosysteemit ja maisemat ja toteuttavat tarvittaessa toi- menpiteitä alppialueen väestön ja ympäristön suojelemiseksi. sekä öljy- Rakentaessaan sähkönsiirtojohtoja ja niihin liittyviä sähkö- 2. asemia ja maakaasuputkia, mukaan luettuina pumppu- ja kompressoriasemat ja laitokset, joilla on ympäristön kannalta suuri merkitys, jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarpeelli- set toimenpiteet välttääkseen paikallisväestölle ja ympäristölle aiheutuvia haittoja muun muassa käyttämällä mahdollisuuksien mukaan jo olemassa olevia rakenteita ja linjauksia. Sähkönsiirtojohtojen osalta sopimuspuolet ottavat erityi- 3. ja niiden puskurivyöhykkeet, sesti huomioon suojelualueet muut suojelutoimien alueet ja hiljaiset alueet ja luonnoltaan ja maisemaltaan koskemattomat alueet sekä linnuston. tunnustavat, Sopimuspuolet 2. ympäristövaikutusten välttämiseksi tai lieventämiseksi olisi suotavaa soveltaa mahdol- lisimman laajasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa ja mah- dollisesti purkaa käytöstä poistetut ja ympäristöä kuormittavat laitokset. että 13 artikla Kuuleminen Sopimuspuolet sitoutuvat kuulemaan toisiaan etukäteen 1. hankkeista, joilla voi olla rajat ylittäviä vaikutuksia. Jos hankkeilla voi olla rajat ylittäviä vaikutuksia, sopimus- joita asia koskee, on voitava esittää huomautuksensa ja nämä huomautukset on otettava asianmukai- 2. puolten, hyvissä ajoin, sesti huomioon lupia myönnettäessä. 14 artikla Täydentävät toimenpiteet Sopimuspuolet voivat toteuttaa tässä pöytäkirjassa tarkoitettuja toimenpiteitä täydentäviä toimenpiteitä energian ja kestävän ke- hityksen alalla. III LUKU TUTKIMUS, KOULUTUS JA TIEDOTUS 15 artikla Tutkimus ja seuranta 11 artikla Ympäristön palauttaminen luonnontilaan ja ympäristötek- niikka Sopimuspuolet vahvistavat voimassa olevan lainsäädännön mu- kaisissa esiselvityksissä ja ympäristövaikutusten arvioinneissa yk- sityiskohtaiset säännöt maisemien ja vesiympäristöjen palautta- miseksi luonnontilaan sen jälkeen, kun energia-alalla on toteu- 1. Sopimuspuolet edistävät ja yhdenmukaistavat tutkimusta ja järjestelmällistä seurantaa tämän pöytäkirjan tavoitteiden saa- vuttamiseksi tiiviissä yhteistyössä ja ottaen huomioon eri kan- sallisilla ja kansainvälisillä tasoilla jo saavutetut tulokset; tämä koskee erityisesti ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvien vaiku- tusten analysoinnissa ja arvioinnissa käytettäviä menetelmiä ja kriteerejä sekä tekniikoita, jotka liittyvät energian säästämiseen ja järkevään käyttöön alppialueella. 22. 12. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 337/41 Sopimuspuolet ottavat tutkimuksen tulokset huomioon 2. energiapolitiikan tavoitteiden ja toimenpiteiden määrittelyssä ja varmentamisessa sekä koulutukseen ja tekniseen tukeen liitty- vissä toimissa, joita toteutetaan paikallisella tasolla väestön, ta- loudellisten toimijoiden ja alue- ja paikallisviranomaisten tueksi. Pysyvä komitea laatii sopimuspuolten väliselle konferens- 3. sille raportin siitä, kuinka sopimuspuolet ovat noudattaneet tästä pöytäkirjasta johtuvia velvoitteitaan. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että tutkimustoiminnasta 3. ja järjestelmällisestä seurannasta kansallisella tasolla saadut tu- lokset yhdistetään yhteiseen jatkuvan seurannan ja tiedotuksen järjestelmään ja että ne annetaan yleiseen käyttöön nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. 16 artikla Koulutus ja tiedotus 1. Sopimuspuolet edistävät perus- ja jatkokoulutusta sekä tä- män pöytäkirjan tavoitteita, siihen liittyviä toimenpiteitä ja nii- den toteuttamista koskevaa tiedottamista yleisölle. Ne edistävät erityisesti koulutuksen jatkokehittämistä, jat- 2. kuvaa koulutusta ja teknistä tukea energia-alalla, ympäristön-, luonnon- ja ilmastonsuojelu mukaan luettuna. 4. Sopimuspuolten välinen konferenssi ottaa tämän raportin huomioon. Jos se toteaa, että velvoitteita on laiminlyöty, se voi antaa suosituksia. 19 artikla Määräysten toimivuuden arviointi 1. Sopimuspuolet tarkastelevat ja arvioivat säännöllisesti tä- män pöytäkirjan määräysten toimivuutta. Jos se on tarpeen ta- voitteiden toteuttamiseksi, ne tekevät tähän pöytäkirjaan asian- mukaiset muutokset. Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat tähän arviointiin 2. nykyisissä institutionaalisissa puitteissa. Myös tällä alalla toimi- via valtiosta riippumattomia järjestöjä voidaan kuulla. V LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 20 artikla IV LUKU TÄYTÄNTÖÖNPANO, VALVONTA JA ARVIOINTI 17 artikla Täytäntöönpano Alppeja koskevan yleissopimuksen ja pöytäkirjan välinen suhde 1. Tämä pöytäkirja on Alppeja koskevan yleissopimuksen 2 artiklassa ja muissa asian kannalta merkityksellisissä yleissopi- muksen artikloissa tarkoitettu yleissopimuksen pöytäkirja. Sopimuspuolet sitoutuvat huolehtimaan tämän pöytäkirjan täy- täntöönpanosta toteuttamalla asianmukaiset toimenpiteet nykyi- sissä institutionaalisissa puitteissa. 18 artikla Velvoitteiden noudattamisen valvonta 1. Sopimuspuolet raportoivat säännöllisesti pysyvälle komite- alle tämän pöytäkirjan nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Ra- porteissa käsitellään myös toteutettujen toimenpiteiden tehok- kuutta. Sopimuspuolten välisessä konferenssissa määritetään, kuinka usein raportit laaditaan. 2. Tämän pöytäkirjan sopimuspuolia voivat olla ainoastaan Alppeja koskevan yleissopimuksen sopimuspuolet. Irtisanoutu- minen Alppeja koskevasta yleissopimuksesta merkitsee myös irtisanoutumista tästä pöytäkirjasta. Kun sopimuspuolten välinen konferenssi käsittelee tähän 3. pöytäkirjaan liittyviä kysymyksiä, vain tämän pöytäkirjan sopi- muspuolet voivat osallistua äänestykseen. 21 artikla Allekirjoittaminen ja ratifiointi 2. Pysyvä komitea tarkastelee raportit varmistuakseen siitä, että sopimuspuolet ovat täyttäneet tästä pöytäkirjasta johtuvat velvoitteensa. Pysyvä komitea voi myös pyytää asianomaisilta sopimuspuolilta täydentäviä tietoja tai käyttää muita tietoläh- teitä. 1. Tämä pöytäkirja avataan Alppeja koskevan yleissopimuk- sen allekirjoittajavaltioiden ja Euroopan yhteisön allekirjoitetta- vaksi 16 päivänä lokakuuta 1998 ja se on avoinna allekirjoitet- tavaksi 16 päivästä marraskuuta 1998 alkaen tallettajavaltiossa Itävallan tasavallassa. L 337/42 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22. 12. 2005 Tämä pöytäkirja tulee voimaan niiden sopimuspuolten 2. osalta, jotka ovat ilmaisseet suostumuksensa tulla tämän pöytä- kirjan sitomiksi, kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun kolme valtiota on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjansa. Sellaisten sopimuspuolten osalta, 3. jotka ilmaisevat myö- hemmin suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomiksi, pöytäkirja tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta. Sen jälkeen kun pöytä- kirjaan tehty muutos tulee voimaan, kyseisen pöytäkirjan uusista sopimuspuolista tulee sopimuspuolia pöytäkirjaan sellaisena kuin se on muutettuna. 22 artikla Ilmoitukset Tallettaja ilmoittaa jokaiselle johdanto-osassa tarkoitetulle val- tiolle ja Euroopan yhteisölle tämän pöytäkirjan: a) allekirjoittamisesta; b) ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta; c) voimaantulopäivämäärästä; d) sopimuspuolen tai allekirjoittajan antamasta julistuksesta; e) sopimuspuolen esittämästä irtisanomisilmoituksesta ja sen voimaantulopäivästä. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti val- tuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. Tehty Bledissä 16 päivänä lokakuuta 1998 yhtenä italian-, rans- kan-, saksan- ja sloveeninkielisenä kappaleena, jonka neljä teks- tiä ovat yhtä todistusvoimaisia ja joka talletetaan Itävallan tasa- vallan valtionarkistoon. Tallettaja lähettää oikeaksi todistetun jäljennöksen kaikille allekirjoittaneille osapuolille


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3073/98 dell'on. José POMÉS RUIZ al Consiglio. Proposta di regolamento sulla creazione di posti di lavoro e sostegno alle piccole e microimprese nei paesi del Magreb

eurovoc_concepts:
Maghreb
Morocco
Spain
aid to undertakings
cooperation policy
illegal migration
job creation
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf print

text: 21. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 142/81 Risposta (18/19 gennaio 1999) In risposta alle interrogazioni scritte dell’Onorevole parlamentare relative all’eventuale regolamentazione delle lotterie a livello comunitario, il Consiglio ricorda i seguenti elementi. Il Consiglio non è investito di alcuna proposta di atto giuridico avente lo scopo di disciplinare il gioco d’azzardo. Nessun atto del Consiglio a questo riguardo è quindi previsto. Il Consiglio ricorda d’altro canto che la procedura di infrazione di cui all’articolo 169 del trattato CE non prevede l’intervento del Consiglio. Inoltre, poiché nessun atto del Consiglio è messo in questione dinanzi al tribunale cui fa riferimento l’Onorevole parlamentare, nessun intervento del Consiglio in tale questione può essere preso in considerazione. (1999/C 142/099) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3073/98 di José Pomés Ruiz (PPE) al Consiglio (16 ottobre 1998) Oggetto: Proposta di regolamento sulla creazione di posti di lavoro e sostegno alle piccole e microim- prese nei paesi del Magreb Nel luglio 1994 la Commissione europea ha presentato una proposta di regolamento sulla creazione di posti di lavoro e sostegno alle piccole imprese e alle microimprese nei paesi del Magreb, la cui approvazione rendeva necessaria la procedura di cooperazione. Il Parlamento europeo, in vista dell’importanza della relazione, ha proceduto a esaminarla con la massima celerità e si è pronunciato in prima lettura il 28 ottobre 1994. In un secondo tempo la Commissione europea ha presentato la modifica della proposta di base, accogliendo la maggior parte degli emendamenti presentati dal Parlamento, il 22 dicembre dello stesso anno. Da allora il Parlamento europeo attende che il Consiglio presenti la propria posizione comune, ma ciò non si è verificato e non ha ricevuto nessun tipo di spiegazione per la mancata presentazione di tale posizione. La situazione è ancora aggravata per via dei problemi verificatisi in questi giorni a causa della crescente emigrazione illegale proveniente dai paesi del Magreb (principalmente dal Marocco) verso la Spagna, con più di 200 morti nello stretto di Gibilterra soltanto nel presente anno. Il Consiglio è in grado di giustificare il ritardo della presentazione di tale posizione comune? Il Consiglio è in grado di prevedere una data per la presentazione della posizione comune? Risposta (18/19 gennaio 1999) Si rimanda l’Onorevole Parlamentare alla risposta fornita dal Consiglio all’interrogazione scritta n. 0364/ 98 dell’on. Fernàndez Martìn. (1999/C 142/100) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3076/98 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (9 ottobre 1998) Oggetto: Rispetto dei criteri di sicurezza nella coltivazione di mais e soia transgenici a Maccarese (Roma) La direttiva 90/220 (1) stabilisce alcuni criteri per limitare il rischio ambientale e sanitario derivante dalla coltivazione di organismi transgenici: secondo informazioni in possesso dell’interrogante, l’Azienda


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3117/98 del Graham WATSON a la Comisión. Normativa sobre intercambios internacionales

eurovoc_concepts:
EU programme
age of majority
child
child protection
educational exchange
family
non-governmental organisation
sexual violence

text: C 182/44 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) PREGUNTA ESCRITA E-3113/98 de Thomas Mann (PPE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Molestias gratuitas en la entrada y la salida por la frontera de Gibraltar ¿Cómo se explica que la policía española de fronteras retrase el tráfico particular o turístico entre España y Gran Bretaña, en este caso en Gibraltar, hasta tal extremo que los viajeros de la UE quedan prácticamente atrapados en el coche durante horas a temperaturas asfixiantes? ¿Qué medidas se han tomado para remediar esta situación insostenible? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (7 de diciembre de 1998) Su Señoría puede remitirse a las respuestas de la Comisión a la pregunta escrita E-1744/98 del Sr. Mather (1), a la pregunta escrita E-1404/95 del Sr. Seal (2) y a las preguntas orales H-269/95 y H-353/95 del Sr. Lomas y del Sr. Megahy, respectivamente, durante el turno de preguntas del periodo de sesiones de mayo de 1995 del Parlamento (3). (1) DO C 13 de 18. 1. 1999, p. 76. (2) DO C 213 de 17. 8. 1995. (3) Anexo DO 4-463 de 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) PREGUNTA ESCRITA E-3117/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Normativa sobre intercambios internacionales ¿Es consciente la Comisión del problema de los abusos físicos y sexuales que sufren en sus familias de acogida algunos niños participantes en programas de intercambio internacional que, a menudo, no están sujetas a ninguna normativa? Si la Comisión es consciente de ese problema ¿qué medidas se han tomado para proteger a los menores? En particular ¿qué pasos se han dado hacia la regulación de los centros de enseñanza de idiomas y de las familias de acogida en la UE? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisión (5 de febrero de 1999) Los programas de educación, formación y juventud no proponen intercambios internacionales para niños menores de 14 años. A la Comisión no le consta que se haya producido ningún caso de malos tratos a los jóvenes participantes; por otra parte, los riesgos de abusos son reducidos, dado que no se envía a los jóvenes al extranjero sin que vayan acompañados. Mediante el programa Sócrates, se apoyan los proyectos educativos conjuntos de Lingua, que normalmente reúnen a dos grupos de jóvenes mayores de 14 años. Una parte importante del proyecto consiste en una estancia recíproca de 14 días como mínimo en la institución asociada cuando se lleva a cabo un proyecto conjunto de trabajo. Los estudiantes deben residir, preferentemente, en la familia del otro joven del grupo asociado, a fin de familiarizarse con la lengua y la cultura del país de acogida. Los grupos de estudiantes van siempre acompañados de profesores, un hombre y una mujer en el caso de un grupo mixto, y normalmente las familias participan en el proyecto


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3120/98 van Raimo ILASKIVI aan de Commissie. Het monopolie van de Leonia-bank

eurovoc_concepts:
Finland
State monopoly
bank
competition law
monopoly

text: 21. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 142/87 Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (3 december 1998) Met de totstandbrenging van een geliberaliseerde burgerluchtvaartmarkt in de Gemeenschap op 1 januari 1993 werd een einde gemaakt aan de verschillen tussen geregelde en niet-geregelde luchtdiensten, waar het de toegang tot overstapmogelijkheden binnen de Gemeenschap betreft. Bijgevolg zijn er geen bijzondere bepalingen van toepassing op chartervluchten in Europa. Niettemin verschaft Richtlijn 90/314/EEG van 13 juni 1990 betreffende pakketreizen, met inbegrip van vakantiepakketten en rondreispakketten (1) een aantal bepalingen voor passagiers die een vakantiepakket hebben geboekt. Ingevolge artikel 4 van deze richtlijn dient de organisator van de reis de consument schadeloos te stellen voor het verschil tussen de aangeboden en de daadwerkelijk verleende diensten. Vertragingen worden echter niet met name genoemd. Gebruikers van niet-geregelde luchtdiensten vallen momenteel niet onder deze richtlijn. Met een verordening van de Raad (2) tot wijziging van Verordening (EEG) 295/91 van 4 februari 1991 zou dit verzuim moeten worden goedgemaakt, door de voorschriften voor een instapweigeringssysteem uit te breiden tot niet-lijnvluchten. (1) PB L 158 van 23. 6. 1990. (2) COM(98) 580 def. (1999/C 142/107) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3120/98 van Raimo Ilaskivi (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Het monopolie van de Leonia-bank De Leonia-bank, die eigendom is van de Finse staat, bezit een volledig monopolie op betalingstransacties namens de staat. Voor deze transacties heeft nooit een aanbestedingsprocedure plaatsgevonden, hoewel de mededingingsautoriteit en andere financiële instellingen hier wel om hadden gevraagd. Volgens informatie die op 29 september 1998 is gepubliceerd is het Ministerie van Financiën van mening dat een aanbestedingsprocedure niet noodzakelijk is, omdat de bank voorlopig volledig in handen blijft van de staat. Is de Commissie van mening dat het onmogelijk maken van gezonde mededinging op het gebied van de overheidsfinanciën, met name wat betreft betalingstransacties, goed te keuren is, en zo nee, welke maatregelen gaat de Commissie dan nemen om de mededinging te waarborgen? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (25 november 1998) De Commissie wijst het geachte parlementslid erop dat monopolies op zich niet verboden zijn. Wanneer het echter een staatsmonopolie betreft, wat hier het geval is, is artikel 90 van het EG-Verdrag van toepassing, voor zover hierin wordt bepaald dat de listaten met betrekking tot openbare bedrijven en ondernemingen waaraan zij bijzondere of uitsluitende rechten verlenen, geen maatregelen nemen of handhaven welke in strijd zijn met het EG-Verdrag. Wat de Leonia-bank betreft, waar het geachte parlementslid naar verwijst, beschikt de Commissie niet over voldoende informatie om na te gaan of de Europese concurrentieregels al dan niet worden overtreden


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3099/98 af Umberto BOSSI til Kommissionen. Det professionelle forhold mellem professionelle fodboldspillere

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/167 (1999/C 135/207) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3098/98 af Umberto Bossi (NI) til Rådet (19. oktober 1998) Om: Det professionelle forhold mellem professionelle fodboldspillere Hvad angår det professionelle forhold mellem foldboldspillere og sportspromotorer og promotorer generelt, kan barrierer, som hindrer den frie konkurence, ikke tolereres inden for et kompliceret erhverv som fodbold, der er i konstant udvikling. Det system, der er blevet indført af FIGC (Det Italienske Fodboldforbund), og som omfatter udarbejdelse af en særlig liste, er ikke i overensstemmelse med italiensk lovgivning, da det ikke opfylder de kriterier, der kræves for professionelle organisationer. Man kan ikke forhindre det private initiativ i at udvise opfindsomhed, kreativitet, forskningslyst, initiativ og fantasi inden for konkurrencesporten, eftersom denne består af industrielle og kommercielle tiltag som enhver anden sektor. 1. Kan Rådet oplyse, om begrebet sportspromotor, som defineret af FIGC, er i modstrid med fælles- skabsretten vedrørende erhvervsmæssig virksomhed? 2. Kan Rådet oplyse, om FIGC-reglerne om sportspromotorer udgør en hindring for den frie udveksling af tjenesteydelser, især for så vidt angår erhvervsmæssig virksomhed, der udføres i fællesskab, set i forhold til anvendelsesområdet for bestemmelserne i den italienske lov nr. 287/90? Svar (20. /21. december 1998) Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det er Kommissionen, som i henhold til traktaten har myndighed til at overvåge, at traktatens bestemmelser anvendes. I det omfang, hvor det ærede medlems spørgsmål om det erhvervsmæssige forhold mellem spillere og sportspromotorer vedrører den fri erhvervsudøvelse og den fri konkurrence, ligger de følgelig inden for de områder, som henhører under Kommissionens beføjelser. (1999/C 135/208) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3099/98 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Det professionelle forhold mellem professionelle fodboldspillere Hvad angår det professionelle forhold mellem foldboldspillere og sportspromotorer og promotorer generelt, kan barrierer, som hindrer den frie konkurence, ikke tolereres inden for et kompliceret erhverv som fodbold, der er i konstant udvikling. Det system, der er blevet indført af FIGC (Det Italienske Fodboldforbund), og som omfatter udarbejdelse af en særlig liste, er ikke i overensstemmelse med italiensk lovgivning, da det ikke opfylder de kriterier, der kræves for professionelle organisationer. Man kan ikke forhindre det private initiativ i at udvise opfindsomhed, kreativitet, forskningslyst, initiativ og fantasi inden for konkurrencesporten, eftersom denne består af industrielle og kommercielle tiltag som enhver anden sektor


title: Protocolo sobre la aplicación del Convenio de los Alpes de 1991 en el ámbito del turismo

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005 ES Diario Oficial de la Unión Europea L 337/43 sobre la aplicación del Convenio de los Alpes de 1991 en el ámbito del turismo PROTOCOLO Protocolo del turismo Preámbulo LA REPÚBLICA FEDERAL DE ALEMANIA, LA REPÚBLICA DE AUSTRIA, LA REPÚBLICA FRANCESA, LA REPÚBLICA ITALIANA, EL PRINCIPADO DE LIECHTENSTEIN, EL PRINCIPADO DE MÓNACO, LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA, LA CONFEDERACIÓN SUIZA, y LA COMUNIDAD EUROPEA, EN CUMPLIMIENTO de la misión de garantizar una política global de protección y desarrollo sostenible del espacio alpino que les incumbe en virtud del Convenio para la protección de los Alpes (Convenio de los Alpes) de 7 de noviembre de 1991; EN APLICACIÓN de las obligaciones que para ellos se derivan del artículo 2, apartados 2 y 3, del Convenio de los Alpes; CONSIDERANDO la voluntad de las Partes contratantes de armonizar los intereses económicos y las exigencias ecológicas y de garantizar un desarrollo sostenible; CONSCIENTES de que los Alpes constituyen el marco para la vida y el desarrollo económico de la población local; CONVENCIDOS de que la población local debe estar capacitada para determinar su propio proyecto de desarrollo social, cultural y económico, así como para participar en su aplicación dentro del marco institucional existente; CONSIDERANDO que nuestra civilización urbana crea en el hombre actual una necesidad creciente de turismo y actividades de ocio diversificadas; CONSIDERANDO que los Alpes siguen siendo uno de los grandes espacios de acogida para el turismo y el ocio en Europa, por sus inmensas posibilidades en cuanto a actividades de ocio, la riqueza de sus paisajes y la diversidad de sus condiciones ecológicas, y que conviene abordar esta realidad desde marcos que no se limiten a los nacionales; CONSIDERANDO que una parte significativa de la población de algunas Partes contratantes vive en los Alpes y que el turismo alpino es de interés público debido a que contribuye a mantener una población permanente; L 337/44 ES Diario Oficial de la Unión Europea 22. 12. 2005 CONSIDERANDO que el turismo de montaña se desarrolla en un marco competitivo cada vez más globalizado y contribuye significativamente al buen comportamiento económico del espacio alpino; CONSIDERANDO que las tendencias recientes parecen apuntar hacia una mayor armonía entre turismo y medio ambiente, según demuestran el interés cada vez más acusado de la clientela por un marco natural atractivo y preservado tanto en invierno como en verano y la preocupación de numerosos responsables locales por mejorar la calidad del marco de acogida a través de la protección del medio ambiente; CONSIDERANDO que, en el espacio alpino, los límites de adaptación de los ecosistemas de cada lugar deben ser objeto de especial consideración y apreciados en función de sus particularidades propias; CONSCIENTES de que el patrimonio natural y cultural, así como los paisajes, constituyen bases esenciales del turismo en los Alpes; CONSCIENTES de que las diferencias naturales, culturales, económicas e institucionales que caracterizan a los Estados alpinos han favorecido un desarrollo autónomo y la existencia de una multitud de ofertas turísticas que, lejos de dejar paso a una uniformidad a nivel internacional, debería ser fuente de actividades turísticas diversificadas y complementarias; CONSCIENTES de que, habida cuenta de la dependencia económica del turismo que caracteriza a la mayor parte de las regiones alpinas y de la posibilidad de supervivencia que éste representa para sus poblaciones, resulta necesario un desarrollo sostenible de la economía turística orientado hacia la valorización del patrimonio natural y hacia la calidad de las prestaciones y servicios; CONSCIENTES de que conviene instar a los turistas a respetar la naturaleza, ayudarles a comprender mejor las pobla- ciones que viven y trabajan en las regiones visitadas y crear las condiciones óptimas para un verdadero encuentro con la naturaleza en el espacio alpino en toda su diversidad; CONSCIENTES de que corresponde a las organizaciones profesionales de turismo y a las entidades territoriales establecer, en un marco concertado a nivel del espacio alpino, los medios de mejorar sus estructuras de producción y el funciona- miento de éstas; DESEOSOS de garantizar el desarrollo sostenible del espacio alpino mediante un turismo respetuoso del medio ambiente, que constituye también una base esencial de las condiciones de vida y económicas de la población local; CONVENCIDOS de que algunos problemas sólo pueden solucionarse en un marco transfronterizo y exigen medidas comunes por parte de los Estados alpinos, HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE: CAPÍTULO I DISPOSICIONES GENERALES Artículo 1 Objetivos las entidades territoriales del espacio alpino y a favorecer la solución de los problemas comunes mediante la colaboración en el nivel territorial adecuado. El objetivo del presente Protocolo consiste en contribuir, en el marco institucional existente, a un desarrollo sostenible del es- pacio alpino mediante un turismo respetuoso del medio am- biente mediante medidas específicas y recomendaciones que tengan en cuenta los intereses de la población local y de los turistas. 2. Las Partes contratantes impulsarán una cooperación inter- nacional reforzada entre los organismos competentes respecti- vos. Velarán, en particular, por la valorización de espacios trans- fronterizos a través de la coordinación de actividades de turismo y ocio respetuosas del medio ambiente. Artículo 2 Cooperación internacional 1. Las Partes contratantes se comprometen a eliminar los obstáculos que dificultan la cooperación internacional entre 3. Cuando, por ser competencia nacional o internacional, las entidades territoriales no puedan aplicar medidas, será necesario garantizarles la posibilidad de representar de manera eficaz los intereses de la población. 22. 12. 2005 ES Diario Oficial de la Unión Europea L 337/45 Artículo 3 Consideración de los objetivos en las demás políticas Las Partes contratantes se comprometen a tener asimismo en cuenta los objetivos del presente Protocolo en sus demás polí- ticas, en particular en los sectores de la ordenación del territo- rio, la economía forestal y la protección del medio ambiente y de la naturaleza, así como en lo que se refiere al suministro de agua y energía, con el fin de reducir los posibles efectos negativos o contradictorios. los transportes, la agricultura, Artículo 4 Participación de las entidades territoriales En el marco institucional existente, cada Parte Contratante 1. determinará el mejor nivel de coordinación y cooperación entre las instituciones y las entidades territoriales directamente intere- sadas con el fin de fomentar la solidaridad en la responsabilidad, en particular para explotar y desarrollar las sinergias en la apli- cación de las políticas de turismo y en la aplicación de las medidas que se derivan de las mismas. b) las consecuencias para los suelos, el agua, el aire, el equilibrio natural y los paisajes, teniendo en cuenta los datos ecológi- cos específicos, los recursos naturales y los límites de adap- tación de los ecosistemas; c) las consecuencias para la hacienda pública. Artículo 6 Orientaciones del desarrollo turístico 1. Las Partes contratantes tendrán en cuenta, en el desarrollo del turismo, las preocupaciones relativas a la protección de la naturaleza y la preservación del paisaje. Se comprometen a promover, en la medida de lo posible, los proyectos favorables a los paisajes y tolerables para el medio ambiente. Dichas Partes aplicarán una política sostenible que refuerce 2. la competitividad del turismo alpino próximo a la naturaleza y efectúe así una aportación importante al desarrollo socioeconó- mico del espacio alpino. Se dará prioridad a las medidas en favor de la innovación y la diversificación de la oferta. 2. Las entidades territoriales directamente interesadas partici- parán en las distintas fases de preparación y aplicación de estas políticas y medidas en el respeto de sus competencias, dentro del marco institucional en vigor. 3. Las Partes contratantes velarán por que, en las regiones de fuerte presión turística, se busque un equilibrio entre las formas de turismo intensivo y extensivo. CAPÍTULO II MEDIDAS ESPECÍFICAS Artículo 5 Control de la oferta 1. Las Partes contratantes se comprometen a velar por el desarrollo turístico sostenible con un turismo respetuoso del medio ambiente. A tal efecto, apoyarán la elaboración y la aplicación de conceptos rectores, programas de desarrollo y planes sectoriales, iniciados por las instancias competentes al nivel más adecuado, que tengan en cuenta los objetivos del presente Protocolo. A la hora de adoptar medidas incentivadoras, deberían 4. respetarse los aspectos siguientes: a) en el caso del turismo intensivo, la adaptación de las estruc- turas y equipamientos turísticos existentes a las exigencias ecológicas y el desarrollo de las estructuras nuevas de con- formidad con los objetivos del presente Protocolo; b) en el caso del turismo extensivo, el mantenimiento o el desarrollo de una oferta turística próxima a las condiciones naturales y respetuosa del medio ambiente, así como la va- lorización del patrimonio natural y cultural de las regiones receptoras del turismo. 2. Estas medidas permitirán evaluar y comparar las ventajas e inconvenientes de los proyectos propuestos, en particular con respecto a: Artículo 7 Búsqueda de la calidad a) las consecuencias socioeconómicas para las poblaciones lo- cales; 1. Las Partes contratantes aplicarán una política de búsqueda permanente y sistemática de la calidad en la oferta turística en el conjunto del espacio alpino, teniendo en cuenta, en particular, las exigencias ecológicas. L 337/46 ES Diario Oficial de la Unión Europea 22. 12. 2005 Dichas Partes favorecerán los intercambios de experiencias 2. y la realización de programas de actuación comunes, tratando de conseguir mejoras cualitativas, en particular, en lo que se refiere a: a) la integración de los equipamientos en los paisajes y los medios naturales; b) el urbanismo y la arquitectura (construcciones nuevas y reha- bilitación de poblaciones); c) las infraestructuras de alojamiento y las ofertas de servicios turísticos; d) la diversificación del producto turístico del espacio alpino, valorizando las actividades culturales de los distintos territo- rios afectados. Artículo 12 Remontes 1. Las Partes contratantes convienen, en el marco de los procedimientos nacionales de autorización de los remontes, en aplicar una política que responda no sólo a las exigencias eco- nómicas y de seguridad, sino también a las ecológicas y paisa- jísticas. 2. Las nuevas autorizaciones de explotación de remontes, así como las concesiones, se condicionarán al desmontaje y a la retirada de los remontes inservibles y a la renaturalización de las superficies inutilizadas, prioritariamente con especies vegetales de origen local. Artículo 13 Tráfico y transportes turísticos Artículo 8 Control de los flujos turísticos 1. Las Partes contratantes favorecerán las medidas destinadas a reducir el tráfico motorizado dentro de las estaciones turísti- cas. Las Partes contratantes favorecerán el control de los flujos tu- rísticos, en particular en los espacios protegidos, organizando la distribución y acogida de los turistas de modo que se garantice la perennidad de estos lugares. Artículo 9 Límites naturales del desarrollo Las Partes contratantes velarán por que el desarrollo turístico se ajuste a las particularidades del medio ambiente y a los recursos disponibles de la localidad o la región interesada. En el caso de proyectos que pueden tener un impacto notable sobre el medio ambiente, convendrá, en el marco institucional existente, reali- zar una evaluación previa de estos impactos, evaluación que tendrán en cuenta a la hora de adoptar una decisión. Artículo 10 Zonas de tranquilidad Además, 2. fomentarán las iniciativas privadas o públicas tendentes a mejorar el acceso a los lugares y centros turísticos por medio de transportes colectivos y a impulsar la utilización de estos transportes por los turistas. Artículo 14 Técnicas particulares de acondicionamiento 1. Pistas de esquí 1. Las Partes contratantes velarán por que el acondiciona- miento, el mantenimiento y la explotación de las pistas de esquí presenten la mejor integración posible en el paisaje teniendo en cuenta los equilibrios naturales y la sensibilidad de los biotopos. Las Partes contratantes se comprometen, de acuerdo con sus normativas y según criterios ecológicos, a delimitar zonas de tranquilidad en las que se renuncia a los acondicionamientos turísticos. Deberán limitarse en la medida de lo posible las modifi- 2. caciones del terreno y, cuando las condiciones naturales se presten a ello, deberá devolverse la cobertura vegetal a las su- perficies reacondicionadas, prioritariamente con especies de ori- gen local. Artículo 11 Política de alojamiento 2. Instalaciones de producción artificial de nieve Las Partes contratantes desarrollarán políticas de alojamiento que tengan en cuenta la escasez del espacio disponible, favore- ciendo el alojamiento comercial, la rehabilitación y la utilización de las edificaciones existentes, y modernizando y mejorando la calidad de los alojamientos existentes. Las legislaciones nacionales podrán autorizar la fabricación de nieve durante los períodos de frío propios de cada lugar, en particular para la seguridad de las zonas expuestas, si las con- diciones hidrológicas, climáticas y ecológicas del lugar en cues- tión lo permiten. 22. 12. 2005 ES Diario Oficial de la Unión Europea L 337/47 Artículo 15 Prácticas deportivas 1. Las Partes contratantes se comprometen a definir una política de control de las prácticas deportivas al aire libre, espe- cialmente en los espacios protegidos, con el fin de evitar los perjuicios al medio ambiente. Este control podrá autorizar, en caso necesario, su prohibición. 2. Las Partes contratantes se comprometen a limitar al má- ximo, y en caso necesario a prohibir, las actividades deportivas motorizadas fuera de las zonas determinadas por las autoridades competentes. Artículo 16 Traslados en aeronave Las Partes contratantes se comprometen a limitar al máximo, y en caso necesario a prohibir, los traslados en aeronave, con fines deportivos, a lugares distitnos de los aeródromos. Artículo 17 Desarrollo de las regiones y entidades públicas económica- mente débiles Se recomienda a las Partes contratantes que estudien soluciones adecuadas al nivel territorial conveniente para hacer posible un desarrollo equilibrado de las regiones y entidades públicas eco- nómicamente débiles. Artículo 18 Espaciamiento de las vacaciones Las Partes contratantes se esforzarán por distribuir mejor, 1. en el espacio y en el tiempo, la demanda turística de las regio- nes de acogida. taciones contenidas en el presente Protocolo; a tal efecto, estu- diarán, en particular, la instauración de un concurso alpino destinado a premiar a las realizaciones y los productos turísticos innovadores que respondan a los objetivos del presente Proto- colo. Artículo 20 Cooperación entre turismo, agricultura, economía forestal y artesanía Las Partes contratantes apoyarán la colaboración entre el tu- rismo, la agricultura, la economía forestal y la artesanía, favo- reciendo en particular las combinaciones de actividades genera- doras de empleo en el sentido de un desarrollo sostenible. Artículo 21 Medidas complementarias Las Partes contratantes podrán adoptar, en favor del turismo sostenible, medidas complementarias a las previstas en el pre- sente Protocolo. CAPÍTULO III INVESTIGACIÓN, FORMACIÓN E INFORMACIÓN Artículo 22 Investigación y observación Las Partes contratantes fomentarán y armonizarán, en es- 1. trecha colaboración, la investigación y la observación sistemá- tica que resulten útiles para un mejor conocimiento de las interacciones entre turismo y medio ambiente en los Alpes, así como para un análisis de su futura evolución. 2. A tal efecto, convendrá apoyar la colaboración entre Es- tados en relación con el espaciamiento de las vacaciones y las experiencias de prolongación de las temporadas. Las Partes contratantes velarán por que los resultados na- 2. cionales de la investigación y la observación sistemática se inte- gren en un sistema común de observación e información per- manentes y sean accesibles al público en el marco institucional existente. Artículo 19 Incentivos a la innovación Se recomienda a las Partes contratantes que desarrollen cual- quier incentivo que pueda fomentar la aplicación de las orien- 3. Las Partes contratantes se comprometen a intercambiar la información sobre sus propias experiencias que sea útil para la aplicación de las medidas y recomendaciones del presente Pro- tocolo y a recopilar los datos pertinentes en cuanto a desarrollo turístico cualitativo. L 337/48 ES Diario Oficial de la Unión Europea 22. 12. 2005 Artículo 23 Formación e información podrá solicitar información complementaria a las Partes contra- tantes de que se trate o recurrir a otras fuentes de información. 1. Las Partes contratantes favorecerán la formación inicial y continuada, así como la información de la población sobre los las medidas y la aplicación del presente Protocolo. objetivos, 3. El Comité permanente elaborará un informe destinado a la Conferencia de los Alpes sobre el respeto por las Partes contra- tantes de las obligaciones que se derivan del presente Protocolo. 2. Se recomienda a las Partes contratantes que incluyan, en las formaciones profesionales de los oficios relacionados directa o indirectamente con el turismo, conocimientos sobre el medio natural y el medio ambiente. De esta manera, sería posible implantar formaciones originales que combinasen turismo y medio ambiente. Por ejemplo: 4. La Conferencia de los Alpes examinará dicho informe y podrá adoptar las recomendaciones oportunas en el caso de que constate algún incumplimiento de las obligaciones. — «guías de la naturaleza», — «responsables de calidad de la estación», — «ayudantes de turismo para personas discapacitadas». CAPÍTULO IV APLICACIÓN, CONTROL Y EVALUACIÓN Artículo 24 Aplicación Las Partes contratantes se comprometen a velar por la aplica- ción del presente Protocolo y adoptarán a tal efecto las medidas oportunas dentro del marco institucional existente. Artículo 25 Control del respeto de las obligaciones 1. Las Partes contratantes informarán regularmente al Comité permanente sobre las medidas adoptadas en virtud del presente Protocolo. Los informes también harán referencia a la eficacia de las medidas adoptadas. La Conferencia de los Alpes determi- nará la periodicidad de los informes. Artículo 26 Evaluación de la eficacia de las disposiciones 1. Las Partes contratantes examinarán y evaluarán, regular- mente, la eficacia de las disposiciones del presente Protocolo. En la medida en que sea necesario para la consecución de los objetivos, contemplarán la adopción de las enmiendas al pre- sente Protocolo a que haya lugar. Las entidades territoriales estarán asociadas a esta evalua- 2. ción, dentro del marco institucional existente. Además, podrá consultarse a las organizaciones no gubernamentales activas en este ámbito. CAPÍTULO V DISPOSICIONES FINALES Artículo 27 Vínculos entre el Convenio de los Alpes y el Protocolo 1. El presente Protocolo constituye un protocolo del Conve- nio de los Alpes con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2 y en los demás artículos pertinentes del Convenio. 2. Sólo podrán ser Partes contratantes del presente Protocolo las Partes contratantes del Convenio de los Alpes. La denuncia del Convenio de los Alpes entrañará asimismo la denuncia del presente Protocolo. 2. El Comité permanente examinará estos informes, con el fin de verificar que las Partes contratantes han cumplido las obligaciones que se derivan del presente Protocolo. Asimismo, 3. Cuando la Conferencia de los Alpes decida sobre cuestio- nes relativas al presente Protocolo, sólo podrán tomar parte en las votaciones las Partes contratantes del mismo. 22. 12. 2005 ES Diario Oficial de la Unión Europea L 337/49 Artículo 28 Firma y ratificación a) toda firma; 1. El presente Protocolo se abrirá a la firma de los Estados signatarios del Convenio de los Alpes y de la Comunidad Eu- ropea el 16 de octubre de 1998. La República de Austria lo mantendrá abierto a la firma, en calidad de depositario, a partir del 16 de noviembre de 1998. 2. Para las Partes contratantes que hayan expresado su con- sentimiento a considerarse obligadas por el presente Protocolo, éste entrará en vigor en el plazo de tres meses contados a partir de la fecha en la que tres Estados hayan depositado su instru- mento de ratificación, aceptación o aprobación. 3. Para las Partes contratantes que expresen en un momento posterior su consentimiento a considerarse obligadas por el Protocolo, éste entrará en vigor en el plazo de tres meses con- tados a partir de la fecha de depósito del instrumento de rati- ficación, aceptación o aprobación. Tras la entrada en vigor de una enmienda al Protocolo, toda nueva Parte Contratante lo suscribirá en su versión modificada. Artículo 29 Notificaciones El depositario notificará a todos los Estados que figuran en el Preámbulo y a la Comunidad Europea, en relación con el pre- sente Protocolo: b) todo depósito de cualquier instrumento de ratificación, acep- tación o aprobación; c) toda fecha de entrada en vigor; d) toda declaración hecha por una Parte Contratante o signa- taria; e) toda denuncia notificada por una Parte Contratante, incluida la fecha en que surtirá efecto. En fe de lo cual, los abajo firmantes, debidamente facultados a tal fin, suscriben el presente Protocolo. Hecho en Bled, el 16 de octubre de 1998, en lenguas francesa, alemana, italiana y eslovena, siendo los cuatro textos igualmente auténticos, en un único ejemplar que se depositará en el archivo estatal de la República de Austria. El depositario transmitirá copias certificadas conformes a todas las Partes signatarias


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3083/98 von Pedro MARSET CAMPOS Zulassung von Vorführern und Technikern von Kino- und Videofilmen in Geschäfts- und Veranstaltungsräumen in der EU

eurovoc_concepts:
EU Member State
Spain
access to a profession
film industry
professional qualifications
recognition of diplomas
traineeship
vocational training

text: 11. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 289/21 (1999/C 289/027) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3070/98 von Mary Banotti (PPE) an die Kommission (9. Oktober 1998) Betrifft: Gesetzliche Verpflichtung zum Mitführen von Personalausweisen Kann die Kommission mitteilen, welche Mitgliedstaaten ihre Staatsangehörigen gesetzlich zum Mitführen von Personalausweisen verpflichten? Kann die Kommission irgendwelche aktualisierte Informationen über Vorschläge zu künftig einheitlichen Personalausweisen in allen Mitgliedstaaten vorlegen? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (11. Dezember 1998) Nach den vorliegenden Informationen sind die Bürger Belgiens, Griechenlands, Spaniens, Frankreichs, Italiens und Portugals verpflichtet, ihren Personalausweis mit sich zu führen. Personalausweise gibt es nicht in allen Mitgliedstaaten. Ein Vorschlag für die Harmonisierung der Gestaltung von Personalausweisen zählt nicht zu den Prioritäten im Arbeitsprogramm der Kommission. (1999/C 289/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3083/98 von Pedro Marset Campos (GUE/NGL) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Zulassung von Vorführern und Technikern von Kino- und Videofilmen in Geschäfts- und Veran- staltungsräumen in der EU In Anbetracht der bestehenden Unterschiede bei der Berufszulassung der Kino- und Videovorführer und -techniker in den einzelnen Mitgliedstaaten der Union stellen sich folgende Fragen: 1. Ist der Kommission die berufliche Situation der Kino- und Videovorführer und -techniker in den EU- Ländern bekannt? 2. Kann die Kommission mitteilen, ob Filmvorführer in allen Mitgliedstaaten außer Spanien nach Abschluß der einschlägigen Lehrgänge eine Berufszulassung erhalten, die in den Mitgliedstaaten der EU Gültigkeit hat, so daß sie ihren Beruf in jedwedem anderen Mitgliedstaat ausüben können? 3. 4. Ist der Kommission bekannt, daß die spanischen Filmvorführer im Gegensatz zu der in anderen EU- Staaten allgemein üblichen Praxis keine auf europäischer Ebene anerkannte Berufszulassung haben? Kann die Kommission mitteilen, worauf dies zurückzuführen ist? Ist die Kommission als Hüterin der Verträge nicht der Ansicht, daß diese Situation die spanischen Filmvorführer diskriminiert und gegen den Geist der EU-Verträge verstößt? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (14. Dezember 1998) Die gegenseitige Anerkennung der Diplome oder sonstigen Befähigungsnachweise von Film- und Videovor- führern fällt unter die allgemeine EU-Regelung zur Anerkennung der Diplome. Diese Regelung beruht auf zwei Richtlinien, zum einen auf der Richtlinie 89/48/EWG des Rates vom 21. Dezember 1988 über eine allgemeine Regelung zur Anerkennung der Hochschuldiplome, die eine mindestens dreijährige Berufsausbildung abschließen (1), und zum zweiten auf der die erstere Richtlinie ergänzenden Richtlinie 92/51/EWG des Rates vom 18. Juni 1992 (2) über eine zweite allgemeine Regelung zur Anerkennung beruflicher Befähigungsnach- weise. Je nach ihrem Ausbildungsstand gilt für die Film- und Videovorführer die eine oder die andere Richtlinie


title: WRITTEN QUESTION No. 3129/98 by Brigitte LANGENHAGEN to the Commission. Distortions of competition in relation to the purchase of horsemeat

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
Germany
agricultural product
agro-industry
aid system
horsemeat
purchase price
restriction on competition

text: C 297/50 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 15. 10. 1999 (1999/C 297/065) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/98 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Kilpailun vääristymät hevosenlihan ostossa Hevosenlihan ostossa kuuluu olevan huomattavia hintaeroja toisaalta saksalaisten ostajien ja toisaalta ranskalaisten, belgialaisten ja italialaisten ostajien välillä Pohjois-Saksan alueella. Voiko Euroopan komissio vahvistaa, että tällaista kilpailun vääristymistä esiintyy hevosenlihan ostossa jäsenvaltioiden välillä? Johtuuko tämä EU:n tuista? Olisivatko tällaiset kilpailun vääristymät yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia? Ovatko kansalliset avustukset tällä alalla sallittuja? Mitä EU-politiikan mukaisia mahdollisuuksia on olemassa elävien eläinten kuljetusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähäiseksi? Katsotaanko nuoren yrittäjän, joka tekee investointeja teurastus-, lihanpaloittelu- ja jalostusalalla, olevan oikeutettu EU:n tukeen? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Elintarvikkeeksi tarkoitettu hevosenliha ei kuulu yhteisen markkinajärjestelyn piiriin yhteisössä. Neuvoston 4 päivänä huhtikuuta 1962 antaman asetuksen N:o 26 (1) nojalla ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan ja 93 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen määräyksiä voidaan soveltaa niihin perustamissopimuksen liitteen II soveltamisalaan kuuluviin maataloustuotteisiin, jotka eivät kuulu yhteisen markkinajärjestelyn piiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tukitoimenpidesuunnitelmista, komissiolla on valtuudet esittää ainoastaan kyseisiä tukitoimenpiteitä koskevia huomautuksia. Komissiolla ei ole valtuuksia käynnistää 93 artiklan 2 kohdan mukaisia tukitoimenpiteitä koskevia tutkimuksia, eikä se voi tehdä päätöstä, jossa tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi kaupan vääristymiseen johtavien syiden perusteella. Yhteisöllä ei ole eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä, jossa vaaditaan eläinten kuljetusten rajoitta- mista mahdollisimman vähiin. Eläinten suojelua kuljetusten aikana koskevassa yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan eläinten kuljetusolosuhteista. Nämä olosuhteet voivat käytännössä aiheuttaa sen, että niiden eläinten, joiden kuljetus kestää yli kahdeksan tuntia, määrä vähenee yhteisössä. Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 951/97 (2) säädetään yhteisön tuesta niille tahoille, jotka toteuttavat maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä investointeja. Investointien on oltava asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia, ja niiden on periaatteessa koskettava EY:n perus- tamissopimuksen liitteessä II lueteltuja tuotteita. Lisäksi investointien on taattava perusmaataloustuotteiden tuottajille riittävä ja jatkuva osuus investoinneista saatavista taloudellisista eduista. Koska hevoset ja hevosenliha sisältyvät edellä mainittuun liitteeseen, hevosten teurastus ja hevosenlihan paloittelu ja jalostus kuuluvat tästä tukikehyksestä myönnetyn tuen piiriin. Tukitoimi toteutetaan jäsenvaltioiden esittämien ja komission hyväksymien ohjelmien avulla ohjelmakauden 1994-1999 alussa. Jäsenvaltiot vastaavat ohjelmien toteuttamisesta ja investointien valinnasta. (1) (2) EYVL 30, 20. 4. 1962. EYVL L 142, 2. 6. 1997


title: QUESTION ECRITE no 3208/98 de Arlindo CUNHA à la Commission. ESB - Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
animal disease
beef
fact-finding mission

text: C 96/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 4. 1999 RØponse donnØe par M. Bangemann au nom de la Commission (11 novembre 1998) La Commission procŁde actuellement (cid:224) un examen approfondi du problŁme ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlemen- taire et ne manquera pas de le tenir informØ aussit(cid:244)t que possible. (1999/C 96/242) QUESTION (cid:201)CRITE E-3203/98 posØe par Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (27 octobre 1998) Objet: La situation d(cid:146)AUTOEUROPA AUTOEUROPA est une entreprise commune de Ford et de Volkswagen au Portugal, avec un cofinancement important assurØ par les Fonds structurels. Je crois savoir que cette participation implique le maintien en fonctionnement de l(cid:146)unitØ de fabrication jusqu(cid:146)en 2001 et l(cid:146)engagement de dØployer tous les efforts nØcessaires (cid:224) la poursuite de la production entre 2001 et 2014. Il a aussi ØtØ prØvu dans la programmation de la cha(cid:238)ne de production Øtablie par contrat l(cid:146)instauration, non encore rØalisØe, d(cid:146)une troisiŁme Øquipe. Par ailleurs, il est notoire que Ford a renoncØ au projet, ce qui a portØ la Commission (cid:224) s(cid:146)informer des intentions de Ford et de Volkswagen sur l(cid:146)avenir d(cid:146)AUTOEUROPA. Au vu de ces ØlØments, la Commission est invitØe (cid:224) fournir les prØcisions suivantes: 1. Quelles raisons AUTOEUROPA invoque-t-elle pour ne pas avoir procØdØ (cid:224) la mise en place de la troisiŁme Øquipe de production initialement prØvue? A-t-elle l(cid:146)intention de le faire? Dans l(cid:146)affirmative, quand? 2. Dans les informations fournies (cid:224) la Commission par AUTOEUROPA, celle-ci s(cid:146)engage (cid:224) remplir toutes les conditions imposØes en Øchange du cofinancement communautaire, notamment qu(cid:146)elle n(cid:146)apportera aucune modification en termes de production et d(cid:146)emploi. Jusque quand? Jusqu(cid:146)en 2001 ou jusqu(cid:146)en 2014? 3. Quelles initiatives politiques concrŁtes la Commission compte-t-elle prendre (cid:224) l(cid:146)encontre de Ford et de Volkswagen › dans le cas prØsent d(cid:146)AUTOEUROPA et dans le cas de nouveaux projets d(cid:146)investissements d(cid:146)une de ces entreprises transnationales › si celles-ci ne remplissent pas leurs engagements contractuels? RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (4 novembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (1999/C 96/243) QUESTION (cid:201)CRITE P-3208/98 posØe par Arlindo Cunha (PPE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: ESB › Portugal Au cours de sa rØunion du 7 octobre 1998, la Commission annon(cid:231)ait la mise en (cid:156)uvre prochaine d(cid:146)un plan spØcial de lutte contre l(cid:146)ESB au Portugal. Le sentiment rŁgne au Portugal que la rØaction de la Commission semble disproportionnØe et le bruit court que l(cid:146)Espagne, qui a dØcrØtØ un embargo sur les exportations portugaises de viande bovine, s(cid:146)est opposØe (cid:224) tout nouvel envoi d(cid:146)experts communautaires sur son territoire. La Commission peut-elle indiquer: 1. 2. quelles conclusions prØcises la derniŁre mission d(cid:146)experts envoyØe au Portugal a tirØes de son enquŒte sur la situation dans ce pays et dans quelle mesure elles sont plus ou moins nØgatives que celles de la mission de mai dernier? vu l(cid:146)implantation gØographique de l(cid:146)Espagne, et les particularitØs de certains de ses systŁmes de production de lait et de viande, combien de missions ont ØtØ envoyØes rØcemment par la Commission en Espagne et quelles ont ØtØ leurs conclusions?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3067/98 von Werner LANGEN an den Rat. Verhandlungsmandat für ein Freihandelsabkommen der Europäischen Union mit den Mercosur-Staaten und Chile

eurovoc_concepts:
Chile
Mercosur countries
World Trade Organisation
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
farming sector
free-trade agreement
trade agreement (EU)

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3092/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS to the Commission. Delay in the payment of funds under the Leader I programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Spain
rural development

text: C 96/160 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Manuel Mar(cid:237)n (29 oktober 1998) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2191/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (1). (1) EGT C 13, 18. 1. 1999, s. 152. (1999/C 96/233) SKRIFTLIG FR¯GA E-3089/98 fr(cid:229)n Nikitas Kaklamanis (UPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Milit(cid:228)r avsp(cid:228)rrning framf(cid:246)r ortodoxt kloster i Turkiet Med en historia som sp(cid:228)nner (cid:246)ver mer (cid:228)n 1600 (cid:229)r (cid:228)r Mor Gabriel i Turkiet ett av v(cid:228)rldens (cid:228)ldsta ortodoxa kloster. Vid klostret, som fungerar som andligt hem f(cid:246)r 3 miljoner ortodoxa syrier, har man fram till idag f(cid:246)rmedlat undervisning i ortodox tro och arameiska spr(cid:229)ket. Men under de senaste m(cid:229)naderna har man i stora amerikanska tidningar (som till exempel Los Angeles Times av den 21 augusti 1998) kunnat l(cid:228)sa att den islamistiska regionf(cid:246)rvaltaren Fikret G(cid:252)ven, ansvarig f(cid:246)r den region d(cid:228)r klostret (cid:228)r bel(cid:228)get, p(cid:229) olika s(cid:228)tt f(cid:246)rs(cid:246)ker s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r undervisningen vid klostret. Klostret har idag 30 studerande. Genom att till(cid:228)mpa den (cid:246)k(cid:228)nda rasistiska turkiska lagen som f(cid:246)rbjuder pr(cid:228)stvigning av icke turkiska medborgare f(cid:246)rs(cid:246)ker de turkiska myndigheterna att en g(cid:229)ng f(cid:246)r alla g(cid:246)ra sig kvitt klostrets kristendomsl(cid:228)rare. F(cid:246)r en tid sedan inr(cid:228)ttades vid byn Hamberli, som ligger n(cid:228)ra klostret, en miliskontroll (bevakad av tanks) d(cid:228)r namnen p(cid:229) alla dem som (cid:246)nskar bes(cid:246)ka klostret registreras. Jag vill fr(cid:229)ga kommissionen hur den st(cid:228)ller sig till ovanst(cid:229)ende och vad den t(cid:228)nker g(cid:246)ra (cid:229)t saken, eftersom det (cid:228)r uppenbart att Turkiet, sporrad av EU:s letargi och of(cid:246)retagsamhet, blir allt mer h(cid:228)nsynsl(cid:246)st i sitt kr(cid:228)nkande av de icke muslimska minoriteternas r(cid:228)ttigheter och anv(cid:228)nder sig av allt h(cid:229)rdare terror- och f(cid:246)rf(cid:246)ljelsemetoder gentemot dessa. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Hans van den Broek (10 november 1998) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2159/98 fr(cid:229)n Katerina Daskalaki (1). (1) EGT C 31, 5. 2. 1999, s. 128. (1999/C 96/234) SKRIFTLIG FR¯GA E-3092/98 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen (16 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: F(cid:246)rsening i utbetalning av finansiella medel f(cid:246)r programmet Leader 1 Jordbruksutvecklingscentret (cid:148)La Montaæa(cid:148) (cid:228)r en korporation i kommunen Cocentaina (Alicante-Spanien), som har deltagit aktivt i utvecklingen av programmet Leader 1. Centret har beviljat diverse subventioner f(cid:246)r projekt, nu avslutade, i de n(cid:228)rliggande jordbruksomr(cid:229)dena. Trots tiden som f(cid:246)rl(cid:246)pt, dels sedan (cid:148)La Montaæa(cid:148) beviljade dessa subventioner 1994, dels sedan de subventionerade projekten avslutades, har emellertid f(cid:246)rm(cid:229)nstagarna (cid:228)nnu inte erh(cid:229)llit de fullst(cid:228)ndiga subventionsbelopp som beviljats dem. Anledningen till denna f(cid:246)rsening, enligt vad jordbruksutvecklingscentret (cid:148)La Montaæa(cid:148) anger till f(cid:246)rm(cid:229)ns- tagarna, (cid:228)r att man (cid:228)nnu inte mottagit det fullst(cid:228)ndiga beloppet fr(cid:229)n Europeiska unionen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3088/98 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Ensanche del Danubio

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
application of EU law
environmental protection
protected area
protection of animal life
protection of plant life
watercourse

text: C 135/166 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 14. 5. 1999 − ¿Está informada la Comisión de este tipo de proyectos? − ¿Se ha encontrado la Comisión, a la hora de revisar el acervo de Schengen, con este tipo de proyectos y en qué fase se encuentran éstos? − ¿En qué va a consistir el contenido concreto de este proyecto? − ¿Cómo se piensa resolver el problema de las diferentes normativas, tanto de fondo como de forma, que existen en los Estados miembros? Respuesta de la Sra. Gradin en nombre de la Comisión (11 de noviembre de 1998) 1. a 3. Hasta la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam que integra el acervo de Schengen en el marco de la Unión, los trabajos de Schengen son de naturaleza intergubernamental y no incumbe por tanto a la Comisión aportar precisiones sobre estos trabajos. 4. En el ámbito de la Justicia y los Asuntos de Interior, en junio de 1998 finalizaron en el Consejo los trabajos, con la participación de la Comisión, por los que se crea un convenio entre todos los Estados miembros que garantiza que cuando se cometa una infracción de tráfico cuya sanción sea la prohibición de conducir, en un Estado miembro distinto al de residencia del infractor, dicha sanción será aplicada por el Estado miembro de residencia cuando el infractor vuelva al mismo. Este convenio fue adoptado por el Consejo el 17 de junio de 1998, y tiene que ser ratificado por los Estados miembros antes de su entrada en vigor. (1999/C 135/206) PREGUNTA ESCRITA E-3088/98 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Ensanche del Danubio La carta de requerimiento de la Comisión de 28. 10. 1997 a la República Federal de Alemania no a surtido efecto. ¿Qué medidas piensa adoptar la Comisión para que tanto la Federación como el Estado Federado de Baviera efectúen por fin la necesaria declaración de zona protegida? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (19 de noviembre de 1998) La Comisión, como ya indicó en su respuesta a la pregunta escrita de Sus Señorías no E-3095/97 (1), ha decidido tratar este caso dentro del procedimiento por incumplimiento contra Alemania por designación insuficiente de zonas de protección especial de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE (2) del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservación de las aves silvestres. La zona afectada, así como otras zonas a lo largo del Danubio, ha quedado específicamente subrayada en el contexto de este procedimiento general. Como parte del procedimiento por incumplimiento, la Comisión envió a las autoridades alemanas un escrito de requerimiento adicional. Las autoridades alemanas respondieron y notificaron la designación de una serie de zonas de protección especial. Sin embargo, dado que la respuesta y la designación de otras zonas se consideran insuficientes respecto a las obligaciones establecidas en la Directiva 79/409/CEE, la Comisión ha decidido dirigir a Alemania un dictamen motivado. (1) DO C 134 de 30. 4. 1998. (2) DO L 103 de 25. 4. 1979


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3089/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Cerco militar de um mosteiro ortodoxo

eurovoc_concepts:
Orthodoxy
Türkiye
human rights
protection of minorities
religious group
religious institution
vocational education

text: C 96/160 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 4. 1999 Resposta dada pelo Sr. Mar(cid:237)n em nome da Comissªo (29 de Outubro de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo da Senhora Deputada para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-2191/98 do Senhor Deputado Ford (1). (1) JO C 13 de 18. 1. 1999, p. 152. (1999/C 96/233) PERGUNTA ESCRITA E-3089/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Cerco militar de um mosteiro ortodoxo O Mosteiro ortodoxo de Mor Gabriel, na Turquia, Ø um dos mais antigos do mundo com uma hist(cid:243)ria de mais de 1600 anos. AtØ aos nossos dias, neste mosteiro, ensina-se a fØ ortodoxa e a l(cid:237)ngua aramaica, para alØm de constituir a sede espiritual para 3 milhıes de Ortodoxos S(cid:237)rios. Nos œltimos meses, grandes jornais americanos (como o «Los Angeles Times» de 21 de Agosto de 1998, entre outros) referiram que o islamista, Administrador Regional da Ærea onde estÆ localizado o mosteiro, Sr. Fikret Yi(cid:252)ven, tem tentado, por diversos meios, p(cid:244)r fim (cid:224)s actividades didÆcticas para os seus 30 alunos. As autoridades turcas, que puseram em vigor a conhecida lei racista que pro(cid:237)be a ordena(cid:231)ªo de cidadªos nªo turcos, tentam privar totalmente o mosteiro de alunos de fØ cristª, tendo mesmo, recentemente, instalado na aldeia de Haberli, junto do mosteiro, um posto de controlo do exØrcito turco (protegido por tanques) onde sªo registados os nomes dos fiØis que desejam visitar o mosteiro. Pergunta-se (cid:224) Comissªo qual Ø a sua posi(cid:231)ªo, bem como pensa reagir, dado que Ø evidente que a passividade manifestada pela UE cada vez que sªo violados os direitos das minorias nªo mu(cid:231)ulmanas que ficaram no seu territ(cid:243)rio, encoraja a Turquia a adoptar prÆticas de terror e de persegui(cid:231)ªo ainda mais duras. Resposta dada pelo Sr. van den Broek em nome da Comissªo (10 de Novembro de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-2159/98 da Senhora Deputada Daskalaki (1). (1) JO C 31 de 5. 2. 1999, p. 128. (1999/C 96/234) PERGUNTA ESCRITA E-3092/98 apresentada por Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Outubro de 1998) Objecto: Atraso no pagamento dos fundos do programa LEADER I O Centro de Desenvolvimento Rural (CEDER) «La Montaæa» Ø uma entidade constitu(cid:237)da no munic(cid:237)pio de Cocentaina (Alicante, Espanha) que participou activamente no desenvolvimento do programa LEADER I. AtravØs da ac(cid:231)ªo do referido organismo, foram concedidas diversas subven(cid:231)ıes a projectos, jÆ conclu(cid:237)dos, nos munic(cid:237)pios rurais vizinhos. Contudo, apesar do tempo transcorrido, quer desde a concessªo das subven(cid:231)ıes entªo a cargo do CEDER «La Montaæa» em 1994, quer da conclusªo definitiva dos projectos subvencionados, as subven(cid:231)ıes concedidas ainda nªo foram pagas aos beneficiÆrios. Segundo alega(cid:231)ıes do CEDER «La Montaæa» (cid:224)s entidades beneficiÆrias, os motivos do atraso devem-se ao nªo pagamento da totalidade dos montantes que deveria receber por parte da Uniªo Europeia


title: WRITTEN QUESTION No. 3093/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. Italian duties on the import of olive oil into Italy

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
Italy
free movement of goods
import tax
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
olive oil
technical standard

text: 28. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 182/43 (1999/C 182/054) WRITTEN QUESTION E-3093/98 by Miguel Arias Cañete (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Italian duties on the import of olive oil into Italy The Italian parliament has recently adopted Law 313/98, Article 4(1) of which stipulates that olive oil imported into Italy (including Community oils) shall be subject to checks by the Italian customs, the corresponding cost being charged to the importers. This measure indirectly amounts to the application of a duty on the import of Community products, which will evidently tend to discourage imports of olive oil from other Community countries, as well as representing an infringement of the free movement of goods. Given that the measure in question came into force on 30 August 1998, what urgent action will the Commission take to protect the free movement of goods in this specific case and to suspend the Italian provision which is at the root of this violation of the free movement of goods? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (12 November 1998) The attention of the Commission was drawn to discussions in the Italian Parliament concerning the bill on the labelling of olive oil. When it read the bill, it considered that it fell within the scope of Council Directive 88/ 182/EEC of 22 March 1988 amending Directive 83/189/EEC laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations (1) and consolidated by the ‘technical standards’ Directive 98/34/EC (2), and so required of the Italian Government its formal prior notification. That was done on 4 May 1998. Under Article 9(1) of the Directive, that notification postponed adoption for a period of three months, which expired on 5 August 1998. After the Italian notification of the bill had been sent to the other 14 Member States pursuant to Article 8 of the Directive on 4 August, two Member States submitted a detailed opinion pursuant to Article 9(2) of the Directive, so postponing adoption for a period of three months, which expired on 5 November 1998. On 23 July the Commission notified Italy under Article 9(3) of the Directive that it intended to legislate on this matter. That Article extended the period of postponement to 12 months, which will expire on 4 May 1999. The Commission has warned Italy on a number of occasions that approval of the law, without regard for the periods of postponement arising from its notification and implementation of the procedure under the Directive, would constitute an infringement, so making the law unenforceable, as the Court of Justice had held on 30 April 1996 in CIA v Securitel. A notice to that effect appears regularly at the end of the list of notifications received by the Commission published periodically in the Official Journal (3). The unenforce- ability of the law also extends to the provision to which the Honourable Member makes specific reference. Nevertheless, the law was promulgated and published. Accordingly, the Commission decided to open urgent infringement proceedings against Italy with regard to the violation of the \Mtechnical standards¢ Directive. That Decision was adopted on 30 September 1998 and a press statement was issued at the same time. The letter giving formal notice and requesting a reply within 15 days was communicated on 8 October. (1) OJ C 81, 26. 3. 1988. (2) OJ L 204, 21. 7. 1998. (3) OJ C 177, 10. 6. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 3110/98 by Viviane REDING to the Commission. Discrimination against Luxembourg firms in the crafts trades sector by virtue of the German law on the posting of workers

eurovoc_concepts:
Germany
Luxembourg
competition
craft business
freedom to provide services
frontier worker
labour mobility
national law
paid leave
social security