title: Beretning fra Kommissionen om anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998

eurovoc_concepts:
action programme
agricultural statistics
project evaluation
remote sensing

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 10. 1998 KOM(1998) 613 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN om anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998 liiillioldslorlcgiH/Isc INDLEDNING DEL I - OPERATIONELLE AKTIVITETER 1 AKTIVITET A: REGIONALE OVERSIGTER 1. 1 Målsætning og metoder 1. 2 Arbejdets gennemførelse 1. 3 finansielle aspekter 1. 4 Konklusioner og retningslinjer 2 AKTIVITET B: HURTIGE EUROPÆISKE VURDERINGER 2. 1 Målsætning og metoder 2. 2 Arbejdets gennemførelse 2. 3 Gennemførelse og vigtigste udviklingstendenser 2. 4 Betydningen af undersøgelser på stedet 2. 5 Udnyttelse af de finansielle midler 2. 5. 1 Billeder 2. 5. 2 Billedbehandling og udarbejdelse af skøn 2. 5. 2. 1 Projektets gennemførelse og forvaltning 2. 5. 2. 2 Igangsætning af projektet 2. 5. 2. 3 Forberedelse af høståret 2. 5. 2. 4 Indhentning og forbehandling af satellitdata 2. 5. 2. 5 Tolkning af satellitdata 2. 5. 2. 6 Situationsbedømmelse 2. 5. 2. 7 Uddannelse 2. 5. 2. 8 Vedligeholdelse 2. 5. 2. 9 Intern kontrol af projektet 2 5 7 7 7 7 8 8 10 10 10 11 13 13 14 15 15 15 15 15 16 16 16 16 16 2. 5. 2. 10 Rapporter 2. 5. 2. 11 Levering af produkter 2. 5. 2. 12 Udgifter til billedbehandling og til udarbejdelse af skon 2. 5. 3 Vedligeholdelse af programmeller 2. 5. 4 Undersøgelse på stedet 2. 5. 5 Finansforvaltning 2. 6 Opnåede resultater og fejlanalyse 2. 7 Evaluering af aktionen 2. 8 Konklusioner DEIJI-UDVIKLINGSAKTIVITETER 3 AKTIVITET C: DET AVANCEREDE SYSTEM FOR LANDBRUGS- INFORMATION 3. 1 C l. Indikatorer for afgrødernes tilstand 3. 2 C. 2. Modeller til høstprognoser 3. 2. 1 Meteorologiske data: 3. 2. 2 Jordbundsdata og agronomiske parametre: 3. 2. 3 Høstprognoser: 3. 2. 4 Edb: 3. 3 C. 3: Integreret system for landbrugsinformation og MARS-bulletinen 3. 4 C. 4: Integreret system på nationalt og regionalt plan 4 AKTIVITET D: OVERVÅGNING OG HØSTPROGNOSER FOR TREDJE 16 17 17 17 18 19 20 21 22 24 24 24 25 25 26 27 27 27 29 LANDE 5 AKTIVITET E: ANVENDELSE AF NYE METODER ELLER SENSORER 5. 1 Pilotprojekt for anvendelse af mikrobølgebilleder til arealskøn 5. 2 Omlægning af aktivitet B(REACT_B) 5. 3 Pollenmetoden 3. 30 31 31 32 33 6 KONKLUSIONER OM UDVIKLINGSAKTIVITETERNE BILAG— 34 35 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7 MARS-arealskøn (akt. B) for de vigtigste afgrøder og forskelle i forhold til Eurostat-1994. EUR 12 35 MARS-arealskøn (akt. B) for de vigtigste afgrøder og forskelle i forhold til Eurostat-1995. EUR 12 36 MARS-arealskøn (akt. B) for de vigtigste afgrøder og forskelle i forhold til Eurostat 1996. EUR 15 37 MARS-arealskøn (akt. B) for de vigtigste afgrøder og forskelle i forhold til Eurostat-1997. EUR 15 De vigtigste kontrahenter inden for de operationelle aktiviteter Liste over MARS-publikationer: 1994-1998 Anvendte forkortelser 38 39 40 49 Indledning Den 26. september 1988 vedtog Rådet afgørelse 88/503/EØF om et pilotprojekt om anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik (bedre kendt som MARS-projektet). Formålet med dette pilotprojekt var at udvikle og afprøve analyseteknikker og -metoder til forbedring af dataene om landbruget i EU gennem inddragelse af et større antal arealdata i Fællesskabet statistiske informationssystem. Udviklingsperioden blev fastsat til 10 år, men ovennævnte afgørelse dækker imidlertid kun de fem første år (1989-1993). lifter udløbet af denne femårsperiode blev der ifølge ovennævnte rådsafgørelse gjort status 2 over den første fase (1989-1993) af pilotprojektet, og denne opgørelse blev sendt til Rådet sammen med et forslag om videreførelse af de applikationer, der var blevet operationelle. På dette grundlag vedtog Rådet den 14. november 1994 afgørelse nr. 94/753/EF om fortsat 3 anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998. Applikationerne, der er omfattet af denne afgørelse, havde navnlig til formål at: • lette interesserede medlemsstaters adgang til teledetektion med henblik på at forbedre de pågældende medlemsstaters systemer for landbrugsstatistik (aktivitet A - Regionale oversigter); • udarbejde skøn over arealer med de vigtigste afgrøder og den potentielle produktion inden høsten på europæisk og om muligt på nationalt plan inden for de disponible økonomiske midler (aktivitet B - Hurtige europæiske vurderinger). Efter artikel 5 i Rådets afgørelse 94/753/EF skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af disse aktioner og om anvendelsen af de finansielle midler, der stilles til rådighed i den henseende «samt eventuelt forslag med henblik på fortsat anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistikker. ». Første del af denne rapport drejer sig om disse aktiviteter. Rådet mærkede sig i øvrigt Kommissionens hensigt om i forbindelse med iværksættelsen af del 4. rammeprogram for forskning og udvikling at gennemføre en række aktioner som led i MARS-projektet, men som kræver mere forskning, før de kan anvendes på EF-plan. Der er tale om følgende aktiviteter: • udvikling af et avanceret system for landbrugsinformation på EF-plan ved kombination af oplysninger fra de forskellige aktioner, der udvikles og afprøves under programmet (aktivitet C - Integreret system); færdigudvikling af en metode i lighed med den metode, der blev udviklet for EU, og som gør det muligt at forudsige og udarbejde tidlige høstprognoser for visse områder, der 1 EFT. L 273 af 05. 10. 1988. 2 Dokument KOM(94) 332 endelig udg. af 19. 9. 1994. 3 EFT L 299 af 22. 11. 1994, side 27. grænser op (il EU, især i landene i Ostcurnpn og eventuelt Magreb i forbindelse med programmerne for samarbejde med disse lande (aktivitet I) Overvågning og host- prognoser for tredjelande); • fortsættelse af forskningen i potentiel anvendelse af nye sensorer såsom radar, der kan supplere højopløsningssatelitter og vejrsatelitter, der for tiden anvendes i forbindelse med MARS-projektet, med henblik på anvendelse i statistik (aktivitet E - Anvendelse af nye metoder eller sensorer). Disse aktiviteter gennemføres under ledelse af Det Fælles Forskningscenter - Ispra (FFC) i samarbejde med Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI) og De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) og er kort beskrevet i del II i denne rapport. DEL I - Operationelle aktiviteter I. AKTIVITET A : REGIONALE OVERSIGTER 1. 1 Målsætning og metoder Formålet med denne aktivitet er at imødekomme behovet for nøjagtige og objektive årsdata om arealer og produktionsmængder på regionalt plan for de vigtigste afgrøder. Dataene kommer dels fra højopløsningssatellitter (der dækker hele det relevante område) og dels fra undersøgelser på stedet i forbindelse med "arealstikprøver". Færdigudviklingen og evalueringen vedrørte især sig den såkaldte regressionsmetode. Arbejdet blev opdelt i to separate dele: • en del med objektive iagttagelser på stedet efter en fastlagt stikprøveplan eller en stikprøveplan, der er forbedret ved teledetektion; • en del med automatisk klassificering af arealdata, der gør det muligt at forbedre skønnene fra undersøgelserne på stedet ved hjælp af en regressionsmetode. Teledetektion anvendes ligeledes til at give undersøgeren adgang til dokumenter, som giver mulighed for en nøjagtig identifikation af parcellerne på stedet. 1. 2 Arbejdets gennemførelse Under MARS-projektets forsøgsfase blev arbejdet gennemført i tre separate faser: • 1988-1989: i denne fase anvendtes en fuldstændig identisk metode i fem regioner; • 1990-1991: i denne fase blev der foretaget lokale tilpasninger, og regioner eller nationale instanser blev aktivt inddraget i arbejdet; • 1992-1993: i denne fase fungerede projektet som støtte for nationale eller regionale initiativer. Ved udgangen af den første fase af pilotprojektet for anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik blev størstedelen af denne aktivitet overdraget til medlemsstaterne. Efter Rådets afgørelse 94/753/EF kunne der dog bevilliges midler til teknisk bistand over Fællesskabets budget, navnlig med hensyn til teknisk bistand til statistikteknik, pilotundersøgelser med henblik på brug af arealundersøgelser til forbedring af de nationale landbrugsstatistikker samt forbedring af software. I anden fase modtog det spanske landbrugs-, fiskeri- og fødevareministerium (MAPA) og de statistiske tjenester i Portugal stolte fra Kommissionen til finansiering af to projekter inden for delte aktivitetsområde. MAPA modtog især slotte til udvikling af et panel, der skal udarbejde tidlige skøn over arealer og høstudbytter for de vigtigste afgrøder. Det portugisiske landbrugsministerium modtog stolte fra Fællesskabet (il et projekt for anvendelse af arcalundersogclscr ved udarbejdelse af statistikker over jordens anvendelse. ! begge tilfælde udgjorde Fællesskabets bidrag omkring 40% af de samlede projektomkostninger. I forbindelse med denne aktivitet ydede FFC teknisk bistand til såvel medlemsstaterne som de lande, der deltager i PHARE-programmet. Der blev navnlig ydet teknisk bistand til Slovenien, Polen og Tjekkiet, for så vidt angår statistikmetode og stikprøveplaner (se også projektets aktivitet D). FFC ydede endvidere teknisk bistand til visse lande i Middelhavsområdet med henblik på udarbejdelse af regionale oversigter (navnlig Tunesien og Tyrkiet) og indledte udveksling af videnskabelige oplysninger med Marokko inden for samme område. 1. 3 Finansielle aspekter Tabel 1 indeholder en oversigt over Fællesskabets bidrag til de to ovennævnte projekter. Tabel 1 - Fællesskabets bidrag "Aktivitet A" (ECU) Landbrugsministeriet (Spanien) Landbrugsministeriet (Portugal) lait 1997 1996 60. 911 65. 880 60. 150 121. 061 65. 880 1998 - » - lait 126. 791 60. 150 186. 941 1. 4 Konklusioner og retningslinjer I projektets anden fase blev aktiviteten "Regionale oversigter" begrænset til økonomisk og teknisk bistand til de nationale statistiske tjenester, der havde anmodet herom, inden for de disponible midler. De regionale oversigter er fortsat et hurtigt, objektivt og ofte mere præcist undersøgelsessystem, når særlige ulemper gør undersøgelser hos landmændene vanskeligere eller mindre pålidelige. Den udviklede videnskabelige metode rummer mulighed for harmonisering af skønnene over jordens anvendelse for hele EU's område. Systemet med arealundersøgelser er særlig hensigtsmæssigt for PHARE-landene, da listen over landbrugere er vanskelig at holde à jour på grund af de igangværende landbrugsreformer. Men denne fremgangsmåde kan også vise sig at være nyttig for hele EU, da den kan imødekomme et stigende behov for oplysninger om jordanvendelsen, landbrugets for jordanvendelsen og udvikling af landdistrikter osv. landbrugsforanstaltningemes indvirkning på miljøet, følger Som følge af den høje pris på billeder er en årlig udtømmende dækning med højopløsningsbilleder og brug af regressionsmetoden ikke rentabel for udarbejdelse af statistikker på EU-plan, og det frarådes derfor. Denne situation kan ændre sig fremover, enten som følge af ibrugtagningen af nye sensorer og et fald i prisen på billeder, eller hvis udarbejdelsen af statistikker knyttes sammen med fremstilling af kartografiske produkter. Derfor vil det være ønskeligt at bevare en gammel teknologi for de metodologiske aspekter og bidraget Ira nye sensorer, herunder radar. Desuden bor man bedre på EU-plan udnytte mulighederne ved areal undersøgelser til imødekommelse af behovet for oplysninger om jordanvendelse samt andre statistiske variabler med arealdimension, hvor de traditionelle metoder er mindre effektive. 2. AKTIVITET li : HURTIGE EUROPÆISKE VURDERINGER 2. 1 Målsætning og metoder Målsætningen for aktivitet B er at levere tidlige og objektive skøn over udviklingen i tolkning af arealerne med de vigtigste enårige afgrøder på EU-plan ved høj opløsningssatellitbil leder fra en stikprøve på 60 observationsområder (40x40 km) fordelt på hele EU. Metoden er dels baseret på et skøn for hvert observationsområde over arealudsvingene i forhold til året før og dels på en ekstrapolation af disse udsving på EU-plan på grundlag af de officielle arealstatistikker for året før (kilde: Eurostat). Ved denne metode benyttes der ingen arealoplysninger for det igangværende år, men metoden inddrager arealobservationer fra året før, som også giver mulighed for at forelage en efterkontrol af metodens egnethed. Denne aktivitet leverede i uvrigl kvalitative oplysninger igennem hoståret. 2. 2 Arbejdets gennemførelse I MARS-projektets første fase omfattede denne aktivitet tre etaper: • 1987-1988: udarbejdelse af metoden i detaljer; • 1989-1991 : iværksættelse og ibrugtagning af systemet; • 1992-1993 : afprøvning af aktiviteten i fuld skala (53 observationsområder). I anden fase blev aktiviteten operationel. Der var tale om følgende hovedetaper: • 1994: Overgangsår i afventning af Rådets afgørelse; ingen større ændringer i metoden og arbejdets tilrettelæggelse. • 1995: Indkaldelse afbud om kontrakten om billedtolkning og arealskøn. • 1995: Første år, hvor Rådets afgørelse anvendes i praksis. FFC installerer programmellerne GRIPS og ORCA til henholdsvis korrigering og behandling og klassifikation af billeder. Indførelse af syv nye observationsområder for at udvide aktiviteten til at omfatte de tre nye medlemsstater. • 1996: Aktiviteten udvides til 60 observationsområder, heraf 7 i de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige). • 1996-1997 : Indførelse af C AMEL-programmellet til situationsbedømmelse. • 1997: Tilpasning af GRIPS-programmellet til billeder fra IRS-satellitten. 10 • 1998: Sidste år, hvor Rådets afgørelse anvendes. Fremrykket åbning af vinduer for indhentning afbilleder for på et tidligere tidspunkt at fremlægge mere stabile skøn. 2. 3 Gennemførelse og vigtigste udviklingstendenser Gennemførelsen af aktivitet B i MARS-projektets anden fase adskilte sig ikke grundlæggende fra første fase. Selv om denne aktivitet blev betragtet som operationel, blev der dog foretaget liere betydelige ændringer både af system og værktøjer: • Udskiftning af de programmeller, der blev anvendt indtil 1995, med programmeller, der blev udviklet som FFC's entreprise, nemlig: GRIPS til korrigering af satellitbilleder, ORCA til klassificering og tolkning afbilleder, CAMEL til resultatanalyse og databehandling, der er nødvendig for udarbejdelsen af endelige skøn på grundlag af klassificerede billeder. GRIPS og ORCA blev anvendt igennem hele anden fase. Programmellet CAMEL blev anvendt fra 1997. Disse programmeller gjorde det muligt at rationalisere arbejdsopgaverne og få kontrol med alle aktivitetens faser, hvorved der kan sikres kvalitetskontrol igennem hele produktionskæden. GRIPS-programmellet blev i 1997 og 1998 tilpasset de nye billeder fra IRS-satellitten (indtil da anvendtes kun satellitterne SPOT og LANDSAT). • Indførelse af syv nye observationsområder i de tre nye medlemsstater, heraf tre i Sverige, to i Finland og to i Østrig. Dette gav bl. a. mulighed for en bedre repræsentation for vårafgrøderne. • Oprettelse af en "radiometrisk database" på grundlag af de spektralsignaturer og klimaforhold, der tidligere blev iagttaget, for at hjælpe billedtolkene. Denne database ajourføres og udbygges hvert år, så at det bliver muligt at forbedre systemets kvalitet. De vigtigste resultater af aktivitet B blev nedfældet i MARS-bulletinen (se aktivitet C). Perioden 1994-1998 blev markeret af følgende hovedbegivenheder: • 1994 Aktiviteten fortsatte som en overgang mellem forskningsfase og operationel fase. Den forløb efter de samme retningslinjer som i 1993. Der blev i alt indhentet 155 billeder for 53 observationsområder. 11 • 1995 Der blev i alt indhentet 153 billeder for at dække 53 observationsområder. Resultaterne af skønnene blev offentliggjort i syv MARS-bulletiner i høståret. I året forløb aktiviteten tilfredsstillende trods særlige problemer ved valideringen af skønnene: - et stort udsving i arealudviklingen for visse vigtige afgrøder såsom solsikke, som til dels hang sammen med virkningerne af den fælles landbrugspolitik, - overvurdering af arealudviklingen for visse afgrøder som raps på grund af dårlig repræsentativitet for denne afgrøde i stikprøven, - den alvorlige tørke i Spanien og Portugal, som gjorde billedtolkningen meget vanskelig og skønnene for en stor del af sommerafgrøderne usikre. For solsikke og raps var fejlen så meget større, som antallet af observationsområder med raps og solsikke var ringe, hvilket gør skønnet meget følsomt over for en forskydning i disse afgrøder i EU som den, der skete efter reformen af den fælles landbrugspolitik. • 1996 Antallet af behandlede observationsområder var 59 ud af 60 (der kom ingen billeder fra Kôping), og for første gang blev hele EU dækket. Der blev indhentet i alt 171 billeder. Resultaterne blev offentliggjort i syv MARS-bulletiner i løbet af høståret. • 1997 Der blev indkøbt i alt 183 billeder fra 60 observationsområder. De vigtigste resultater blev nedfældet i seks MARS-bulletiner og tre midtvejsrapporter. • 1998 Selv om de endelige resultater endnu ikke foreligger ved udarbejdelsen af denne rapport, er det værd at nævne, at der er indført et vist antal ændringer for at opfylde behovet for forbedring af resultaterne og forvaltningen: - der blev foretaget en rationalisering af datoerne for indhentelse af billeder for at sikre en bedre sondring mellem vinter- og vårafgrøder, for at foregribe stabiliteten for prognoser for kornudbytte og for bedre at kunne udskille vinterraps. Dette var muligt takket være databasen over såningstidspunkter, som er udarbejdet på grundlag af data fra undersøgelser på stedet i forbindelse med aktivitet B; - en tilpasning af GRIPS-programmellet for at kunne behandle billeder fra den indiske fra indhente billeder for at satellit 1RS-IC, hvilket øger sandsynligheden observationsområderne på de fastsatte datoer. 12 2. 4 Betydningen af undersøgelser på stedet Ved gennemførelsen af aktivitet B i MARS-projektets anden fase udnyttede man resultaterne af undersøgelserne på stedet, som var blevet gennemført på de samme observationsområder med stikprøver pr. punkt på et vist antal segmenter (i gennemsnit 16 segmenter på 1400x1400 m pr. observationsområde) Disse undersøgelser (benævnte "Aktion 6" i første fase) havde følgende formål: a) b) c) d) give billedtolkene oplysninger fra stedet, så de kunne opbygge et referencegrundlag for hvert observationsområde for år n-1 og validere resultaterne fra satellitdata ved udgangen af år n; opnå direkte arealskøn og høstprognoser for de vigtigste afgrøder på EF- plan uafhængigt af teledetektionsteknikken; fremskaffe areal- og høstdata for de vigtigste enårige afgrøder for hvert observationsområde til statistisk ekstrapolation af resultater; , der anvendes fremskaffe supplerende oplysninger om visse aspekter, som skal tages i betragtning i forbindelse med den agrometeorologiske model (datoer for tilsåning, blomstring og høst, omdrift, planer for næste års tilsåning osv. ). Alle resultaterne af disse undersøgelser blev lagt ind i en database i FFC og havde positive følger for andre aspekter. Undersøgelserne på stedet gjorde det f. eks. muligt at oprette en database for spektralsignaturer, opnå reelle data for såningsdatoer osv. 2. 5 Udnyttelse af de finansielle midler Tabel 2 nedenfor giver en oversigt over udgifterne til den operationelle gennemførelse af aktivitet B fra 1994 til 1998. Den viser, at de samlede udgifter for Fællesskabets budget til denne aktivitet i perioden var på 11,8 millioner ECU eller gennemsnitlig 2,4 millioner ECU om året, men dog i størrelsesordenen 2,1 millioner ECU i 1997 og 1998. Denne nedgang, som er endnu mere markant i forhold til periodens begyndelse, hvis der tages hensyn til det større antal observationsområder, kan hovedsagelig forklares ved besparelser på billedbehandlingen for 1997 og 1998, efter at der i 1995 blev indkaldt bud om denne kontrakt. Stigningen i 1996 skyldes, at den valgte kontrahent det år investerede i edb. 13 Tabel 2 - Samlede udgifter "Aktivitet B"' Hchandling Billeder Vedligeholdelse af software Undersøgelser i marken alt 1995 1996 1994 1. 323. 470 632. 007 I Hit 5. 474. 658 3. 247. 581 427. 970 2. 611. 619 2. 510. 330 2. 248. 638 2. 709. 125 2. 153. 473 2. 140. 262 11. 761. 828. 125. 000 1. 357. 807 666. 400 633. 719 102. 952 581. 966 1998 837. 614 660. 000 161. 360 481. 288 1997 830. 767 655. 455 163. 658 503. 593 554. 853 489. 919 Driftsudgifterne kan stort set opdeles i fire grupper: • køb af billeder • udgifter til billedbehandling og udarbejdelse af prognoser • vedligeholdelse af programmeller • undersøgelser på stedet. Nedenfor gives en kort beskrivelse af de enkelte typer udgifter. 2. 5. 1 Billeder I gennemsnit behandles 3 billeder pr. observationsområde i hvert høstår, idet stort set alle billeder indhentes mellem primo april og ultimo september. For at et billede kan bruges, må der kun være meget fa skyer. I visse dele af Europa kan skyer forhindre al optagelse afbilleder i perioder, der er af stor betydning for afgrødernes udvikling. Tabel 3 - Oversigt over indhentede billeder under aktivitet B Ar 1994 1995 1996 1997 1998* l a it (*) Skøn SIV! 137 149 159 126 120 691 Satellit UNIffiAT 18 16 12 57 40 143 1RS I ALT BUIwlw 155 165 171 183 180 854 Udgift 632007 633719 666400 655455 660000 3247581 20 20j I perioden 1994-1997 blev i alt 647 billeder indhentet og behandlet. I disse år konkurrerede billedleverandørerne om at levere de til enhver tid bedst egnede billeder: Spot Image, som har eneret på billeder fra den europæiske SPOT-satellit, og Eurimage, som har eneret på billeder fra den amerikanske Landsat-satellit. Billeder fra Spot og Landsat kan i et vist omfang udskiftes med hinanden. I praksis er den eneste måde at indhente et billede på det sted og det tidspunkt, der er behov for, at købe det første tilgængelige billede for de valgte observationsområder og -tidspunkter. Mulighederne for at programmere SPOT-satellitten øger sandsynligheden for at få gode billeder fra denne satellit til aktivitet li betydeligt, hvilket er forklaringen på, at man har købt liere 4 Antallet afbilleder for 1998 er et skøn. 14 SPOT-billeder end Landsat-billeder. For ganske nylig (april 1998) er GAF/Euromap, som er eneleverandør afbilleder fra den indiske IRS-lC-satellit, også kommet ind på markedet. Man regner med at købe omkring 180 billeder i 1998 fordelt på de tre leverandører som anført i label 3. 2. 5. 2 Billedbehandling og udarbejdelse af skon Betegnelsen "billedbehandling" omfatter alle praktiske operationer, der foretages efter købet af billederne, og som er nødvendige for at udarbejde de skøn, som Kommissionens tjenestegrene ønsker. For at man bedre kan forstå arten og omfanget af udgifter i denne forbindelse gives der i de følgende afsnit en kortfattet beskrivelse af aktiviteterne vedrørende "behandling'"' afbilleder. 2. 5. 2. 1 Projektets gennemførelse og forvaltning Forvaltningen omfatter tilrettelæggelse af projektet i sin helhed, opbygning af de nødvendige materielle og menneskelige ressourcer samt fastlæggelse af tidsplan. I udførelsesfaserne sikrer fungerer korrekt, og ledelsen, at produktionsprocessen varetager koordineringen mellem de på hinanden følgende høstår samt løser problemer og uforudsete situationer. 2. 5. 2. 2 Igangsætning af projektet Igangsætningen sker i den forberedende fase og omfatter igangsætning af hele installation af edb-udstyr, programmeller og produktionskæden, det vil sige kommunikationsnetværk. Ved installation af en flerårig produktionskæde (for flere på hinanden følgende år) afholdes udgifterne til denne aktivitet kun det første år. 2. 5. 2. 3 Forberedelse af høståret to store dele: validering og Denne opgave består af af observationsområder. Valideringen består i at evaluere resultaterne af billedtolkningen ved at sammenholde dem med resultalerne af de undersøgelser på stedet, der blev foretaget på hvert observationsområde i det foregående høstår. Forberedelsen af observationsområderne består i at indsamle alle oplysninger om det foregående høstår, der opbevares med henblik på at forbedre videnbasen om observationsområderne (tabeller for udviklingen i afgrøderne, observationsområdets profil, billedreferencebase, definition af regioner osv. ). forberedelse 2. 5. 2. 4 Indhentning og forbehandling af satellitdata Ved modtagelsen af billedet kontrolleres det, at det er acceptabelt (optagelsesdato, billedkvalitet, skydækkets omfang mv. ). Dernæst gennemgår billedet en række behandlinger, som skal fjerne al indflydelse fra atmosfæriske forhold, satellittens indstillingsparametre, satellittype og indflydelse fra den lokale topografi. Disse behandlinger kan rent skematisk opdeles i to typer, radiometriske og geometriske, og udføres ved hjælp af GRIPS-programmellet, der er Kommissionens ejendom. 15 2. 5. 2. 5 Tolkning af satellitdata Denne grundlæggende fase består af liere operationer, som kan opdeles i seks på hinanden følgende etaper: a) dalaintegration, hvis den forudgående korrigcringsfase er valideret; b) automatisk klassifikation gennem opdeling af billedet i omkring tredive homogene klasser; e) analyse af segmenterne med henblik på tematisk bestemmelse af de enkelte parceller i segmentet; d) udarbejdelse af kort over jordanvendelse ved integrering af de enkelte segmenter i den automatiske klassifikation; e) fremsendelse til cellen; for bedømmelse af tendenser f) lagring af resultater. Etape b) og c) gennemføres ved hjælp af ORCA-programmellet, som er Kommissionens ejendom. 2. 5. 2. 6 Situationsbedømmelse Formålet med situationsbedømmelsen er hver anden uge fra april måned og frem at udarbejde et skøn over arealerne med hver af de 17 vigtigste afgrøder i EU. Skønnet er baseret på en ekstrapolering af data fra behandlingen af højst fire billeder pr. observationsområde. for I denne siluutionshedømmelse" og andre hjælpeprogrammeller. programmellet anvendes "system fase 2. 5. 2. 7 l Jddannelse Uddannelsen er centreret om to etaper. Den første består af en grunduddannelse med henblik på etablering af produktionsholdet. Den efterfølges af en uddannelse under selve driftsfasen for at opfylde behovet for videreudvikling af produktionsværktøjet og derigennem en ændring af driftsmetoderne. 2. 5. 2. 8 Vedligeholdelse Vedligeholdelsen sikrer, at alt det edb-udstyr, der anvendes i produktionskæden, til enhver tid er til rådighed, og den udføres af den enhed, der foretager billedbehandling og udarbejder skøn. ' 2. 5. 2. 9 Intern kontrol af projektet Denne aktivitet sigter på til enhver lid al sørge for, al produktionskæden fungerer korrekt, at fristerne overholdes, samt at de kvalitetsstandarder, der blev pålagt under de forskellige faser af udarbejdelsen af skøn, opretholdes. 2. 5. 2. 10 Rapporter Denne aktivitet sikrer, at Kommissionens tjenestegrene modtager skøn over udviklingen inden for de vigtigste afgrøder. Disse skøn leveres i løbet af høståret tidstro i forskellige former: tabeller for de enkelte geografisk niveauer, tabeller for de enkelte afgrøder, rapporter om arealudviklingen osv. 16 2. 5. 2. 11 Le vering af produkter Denne aktivitet består i næsten øjeblikkelig at give Kommissionens tjenestegrene adgang til de alle de data, der ligger til grund for de statistiske resultater, der beregnes i behandlingskæden. Disse oplysninger udgør en enorm base af harmoniserede historiske data, der kan anvendes i anden forsknings eller på andre områder. 2. 5. 2. 12 Udgifter til billedbehandling og til udarbejdelse af skøn I tabel 4 vises udgifterne til billedbehandling i den operationelle fase. Der gøres opmærksom på, at i 1994 og 1995 vedrørte behandlingen 53 observationsområder i LUR-12. De nuværende 60 observationsområder overgik først til den operationelle fase fra 1996. Tabel 4 - Fordeling af udgifterne til "Behandling" PRODUKTION Projektgennemførelse og-ledelse Iværksættelse af projektet Forberedelse af høstår Indhentning og forbehandling satellitdata Tolkning af satellit data Tendenser Uddannelse Vedligeholdelse Hardware KONTROL AF PROIEKTET RAPPORTER PRODUKTER INGENØR i Ispra 1 ALT 1996 1994 1995 1. 280. 170 1. 081. 700 1. 144. 841 62. 474 552. 919 106. 082 90. 000 ™ 90. 000 — 123. 300 123. 300 1997 612. 624 64. 172 109« 621. 399 66. 007 109. 135 106. 033 49. 500 49. 500 32. 205 33. 026 33. 914 388. 800 76. 500 — 50. 400 SQi. frZQ 388. 800 76. 500 — 50. 400 303,200 218. 967 92. 474 31. 688 48. 031 = 64,361 - 32. 895 26. 000 19. 516 17. 300 96. 194 — 1. 323. 470 1. 125. 000 1. 357. 807 - 26. 000 17. 300 — 225. 222 108. 797 231. 959 111. 483 72. 003 ~ 72. 272 - 66. 157 W,689 33. 957 33. 395 20. 084 20. 695 100. 874 98. 506 837. 614 830. 767 Mens Kommissionen i 1994 og 1995 indgik kontraktler før driftsfasen, blev disse aktiviteter i 1996 overdraget eksterne firmaer, der blev udvalgt gennem udbud om kontrakter med skyldes de igangsætningsomkostninger, der er beskrevet ovenfor. fri konkurrence. De større udgifter i 1996 2. 5. 3 Vedligeholdelse af programmeller Programmellerne GRIPS og ORCA blev udarbejdet på anmodning fra Det Fælles Forskningscenter og leveret henholdsvis i oktober 1994 og august 1995. GRIPS- programmellet bruges til radiometrisk og geometrisk tilretning af billederne fra SPOT og Landsat. ORC A-programmel let anvendes som støtte ved billedtolkning under aktivitet B. GRIPS blev for nylig tilpasset til behandling af IRS/LISS-billeder, der blev inddraget i aktivitet B i begyndelsen af 1998. Vedligeholdelsen har til formål at sikre, at disse to programmeller, der er nødvendige under behandlingen og udarbejdelsen af skøn, fungerer korrekt. 17 Der lindes to typer vedligeholdelse: korrektion og tilpasning. Den første type har til formål al rette funktionsfejl i enten hardware eller styresystem. \)cn anden typer omfatter undersøgelse og gennemførelse af alle former for ændringer af software efter brugernes ønske. Til videreudvikling og drift af ORCA anvendes i øvrigt programmellerne CLIPS og ARKEMIES, hvor licenserne tilhører eksterne firmaer. Brugen af disse to programmeller til ORCA medfører udgifter til licens og vedligeholdelse. Tabel 5 - Udgifter til brug af programmellerne GRIPS og ORCA GRIPS Korrigerende vedligeh. Tilpasning GRIPS i alt ORCA Arkemie-licens Clips-licens Kdb-kon figurât ion Korrigerende vedligeh. Vedligeh. af edb-konfiguration Tilpasning Korrigerende vedligeh (ARKEM1E og CLIPS) ORCA i alt GRIPS og ORCA i alt 1996 1997 1998* 13. 415 23. 000 20. 664 8. 200 43. 664 21. 615 23. 000 48. 186 71. 186 18. 175 10. 935 32. 730 19. 497 55. 000 55. 000 3. 125 3. 125 23. 049 52. 869 9. 000 9. 000 81. 337 119. 994 90. 174 102. 952 163. 658 161. 360 2. 5. 4 Undersøgelse på steder Som allerede anført giver billederne i sig selv ikke mulighed for at bestemme de forskellige former for jordanvendelse helt pålideligt. Der er også henvist til nødvendigheden af at korrigere resultaterne af den automatiske billedklassificering og betydningen af at udarbejde en historisk, veldokumenteret base for de segmenter, der udgør de enkelte observationsområder. Dette forudsætter støtteoplysninger af typen "undersøgelser på stedet". Disse undersøgelser foretages enten af private firmaer eller medlemsstaternes statistiske kontorer, som udvælges ved åbent udbud. Nedenstående tabel indeholder detaljerede oplysninger om udgifterne til undersøgelser på stedet pr. år og pr. medlemsstat. 18 Tabel 6 - Udgifter til undersøgelser på stedet i ECU (1994-1998) 1994* -- 14. 400 35. 650 -- 1995* -- 14. 270 33. 630 -- 75. 063 99. 315 21. 900 (I) 74. 998 20. 550 107. 363 1996 """ Steder i: 25. 800 Østrig 8. 500 Benelux 34. 265 Danmark 28. 960 Finland 77. 458 135. 250 Frankrig 101. 739 104. 132 Tyskland 22. 000 24. 600 Grækenland (I) (1) Irland 49. 940 83. 821 Italien 18. 300 20. 600 Portugal 113. 130 89. 409 Spanien 53. 734 -- Sverige 48. 140 46. 991 Foren. Kongerige lait 581. 966 554. 853 ( I ) Udgifterne omfatter udgifter for UK; (*) 53 steder -- 42. 830 489. 919 1997 22. 980 14. 250 23. 330 27. 563 65. 650 78. 173 20. 500 13. 440 48. 760 16. 682 85. 233 51. 000 36. 032 1998 28. 157 10. 340 25. 777 30. 461 56. 790 78. 538 18. 600 11. 670 48. 950 17. 000 76. 620 44. 500 33. 885 503. 593 481. 288 2. 5. 5 Finansforvaltning Overgangen til den operationelle fase medførte også ændringer i forvaltningen af aktivitet B. Bortset fra 1994, som udgjorde en overgangsfase mellem projektets forskningsfase og den operationelle fase, blev aktivitet B hovedsagelig finansieret over bevillinger i konto B2-513 i det almindelige budget ("Omstrukturering af systemet for landbrugsundersøgelser"). Undersøgelserne på stedet blev dog delvis finansieret over teknisk-videnskabelig disponible bevillinger i konto B6-792 ("Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabels politik"). I denne fase blev der taget liere initiativer for at nedbringe driftsudgifterne til aktivitet B og samtidig holde sig inden for de grænser, som metodologien pålagde. Bestræbelserne blev koncentreret om tre hovedområder, hvor man anså det for muligt at nedbringe udgifterne: indkøb af billeder, behandling og undersøgelser på stedet. Nedenstående tabel giver et overblik over udviklingen i gennemsnitsudgiften pr. observationsområde i perioden 1994-1998: Tabel 7 - Udvikling i gennemsnitsudgiften pr. observationsområde (i 1 000 ECU) Behandling Billeder Unders. pA stedet I alt pr. sted 1994 1995 1996 1997 1998 25,0 11,9 10. 5 47,4 21,2 12,0 9. 2 42. 4 22,6 11,1 2J 43. 4 13,8 10,9 M 33. 2 14,0 11,0 &SL 33. 0 Som det fremgår, faldt gennemsnitsudgifterne pr. observationsområde fra 47 400 ECU i 1994 til 33 000 ECU i 1998, et fald på omkring en tredjedel. Faldet i udgifterne var større for behandling (- 44,4%) og mere beskedent for billeder (- 12,6%) og for undersøgelser på stedet (- 23,8%). 19 2. 6 Opnåede resultater og fejlanalyse Resultaterne af arealskønnene fra aktivitet B offentliggøres i MARS-bulletinen, som udgives hver måned mellem januar og oktober, under Det Fælles Forskningscenters ansvar. Denne bulletin indeholder endvidere en undersøgelse af den agrometeo rologiske situation samt en prognose for udbyttet af de vigtigste afgrøder. Bulletinen udarbejdes normalt med meget korte frister (inden for nogle fa dage efter indhentningen af de sidste billeder) og sendes hurtigt til de berørte tjenestegrene i Kommissionen og medlemmerne af Eurostats arbejdsgruppe "Statistik over vegetabilske produkter" samt en række eksperter i de forskellige medlemsstater. lifter Rådets afgørelse nr. 94/753/1 i\: forelægger Kommissionen hvert ar i Den Stående Landbrugsstatistiske Komité en rapport om iværksættelsen af nævnte afgørelse. Under drøftelsen aJ" rapporten i arbejdsgruppen "Statistik over vegetabilske produkter" har Kommissionen også mulighed for at fremlægge og drøfte resultaterne af aktivitet B samt betingelserne for dens gennemførelse. Bilag 1 til 4 viser alle resultater af aktivitet B sammenlignet med Eurostats officielle statistikker. Nedenfor gives der en oversigt over fejlanalysen for perioden 1994-1997. Analysen er baseret på en sammenligning af de arealskøn for de forskellige afgrøder, der stammer fra aktivitet B, sammenholdt med Eurostats officielle statistikker (som normalt foreligger den 15. maj året efter på CRONOS-basen). Selv om denne fremgangsmåde ikke som sådan udgør nogen egentlig validering af resultaterne af aktivitet B, da selv ikke den officielle statistik er fri for fejl, er den ikke desto mindre nyttig, når man ønsker at danne sig en idé om afvigelserne mellem de to kilder og dermed fejlmargenen i arealskønnene under aktivitet B. 'fabellen nedenfor giver et samlet billede af de gennemsnitlige procentvise afvigelser mellem de månedlige skøn, der er resultatet af aktivitet B, og de officielle data for perioden 1994-1997 (dataene for 1998 forelå endnu ikke ved udarbejdelsen af denne rapport). Tabel 8 - Gennemsnitlig månedlig afvigelse for aktivitet B i perioden 1994-1997 (%) APRIL MAJ JIJNI JULI AUG. SEPT. OKT. G «. Korn Hve Blød hvede Hård Byg Majs Raps Solsikke Ris Sukkerroer 1,0 0,9 1,0 3,0 2,7 3,8 8,3 16,0 9,4 5. 7 1,2 1,1 1,6 4,0 2,9 2,7 11,7 10,8 12,2 6. 3 1,4 1,8 2,7 3,6 3,1 4,1 12,5 7,3 11,7 4. 0 1,1 1,8 1,9 3,9 2,4 4,9 14,4 6,9 9,3 3. 8 1,2 1,8 1,8 3,9 2,4 4,9 13,5 6,7 9,2 5. 6 1,0 1,6 1,7 3,9 2,2 4,9 12,3 6,3 7,9 4. 9 1,0 1,6 1,7 3,8 2,2 4,7 12,3 6,9 7,9 4. 6 1,1 1,5 1,8 3,7 2,6 4,3 12,1 8,7 9,7 5. 0 Sidste kolonne i tabel 8 viser gennemsnitsfejlen for hele perioden for de vigtigste afgrøder. Det fremgår, at for korn som helhed er gennemsnitsafvigelsen på 1,1%, men den stiger til 1,8% for blød hvede, til 2,6% for byg, til 3,7% for hård hvede og 4,3% for majs. Fejlen er endnu større for solsikke (8,7% i gennemsnit) og raps (12,1%) og er også 20 meget inarkanl for sukkerroer (5,0%) saml lor afgrøder, der ikke er særlig repræsenteret på observationsområderne (9,7% i gennemsnit). Man ma i øvrigt ikke glemme, at selv om fejlmargenen for korn som sådan procentuelt ligger lavere end for andre afgrøder, svarer en fejl på 1,1% ikke desto mindre til et areal på omkring 400 ha svarende til omtrent 2,5 millioner tons korn. Men selv denne fejlmargen kan anses for at være for stor i betragtning af behovet for regulering af dette marked. Det er korrekt, at i årenes løb har man konstateret en lille forbedring i fejlmargenen for vinterkorn. Men fejlskønnet er imidlertid stadig for højt for forårssæd og olieplanter. 2. 7 Evaluering af aktionen Når der gøres status over aktivitet B ved udgangen af anden fase af MARS-projektet, konstateres der såvel fordele som ulemper. Fordelene kan sammenfattes som følger: • Det er teknisk muligt ved hjælp af teledetektion at opnå hurtige skøn over udviklingen i arealerne med de vigtigste afgrøder på EF-plan. Dette kan lade sig gøre ved at følge el forholdsvis lille prøveudsnit af observationsområder, i det mindste for de vigtigste kornarter. • Hvad angår indførelsen af teknologiske nyskabelser og mere moderne systemer til indsamling af statistiske data i landbruget, er MARS-projektet og navnlig aktivitet B helt bestemt en succes. Uafhængigt af de anvendelsesområder for teledetektion, der er nævnt ovenfor, og som blev udviklet til brug for Kommissionen, findes der for tiden talrige applikationer ikke blot i flere medlemsstater, men også i flere øst- og centraleuropæiske lande, der har til formål at forbedre de nationale statistiske systemer gennem udnyttelse af resultaterne af MARS-projektet. • I lele det tekniske forløb under aktivitet B, dataindhentning og -analyse er også en succes med hensyn til operationelle produktionssystemer og resultater, da det har givet adgang til de ønskede oplysninger inden for meget korte frister efter indhentning af basisdata (satellitbilleder). • Iværksættelsen af aktivitet B i forbindelse med MARS-projektet har affødt andre applikationer uden for landbrugsstatistikken som f. eks. de applikationer, der vedrører kontrollen med de arealer, som landmændene indberetter i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, og har vist, at nye applikationer også er mulige f. eks. inden for overvågning af skovenes tilstand eller af miljøsituationen i landbruget. Bortset fra disse fordele støder MARS-projektet og navnlig aktivitet B stadig på visse begrænsninger ved anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik, hvad angår arealskøn. Ulemperne kan sammenfattes som følger: • Det anvendte prøveudsnit giver ikke mulighed for at opnå pålidelige skøn på landsplan, selv ikke i de vigtigste lande; • selv om aktivitet B samlet set giver mulighed for at foretage en korrekt vurdering af udsvingene i kornarealerne som helhed på et tidligere tidspunkt end den officielle statistik, må det konstateres, at resultaterne er ringere, når der er tale om mere specifikke afgrøder (sukkerroer, majs, raps osv. ). Dette skyldes på den ene side det anvendte prøveudsnits mindre repræsentativitet for de enkelte afgrøder og på den 21 anden side problemerne med i visse tilfælde at skelne mellem de forskellige afgrøder. Hertil kommer, al del er umuligt ved teledetektion at fastslå produktels bestemmelse eller afgrødens formål: hård hvede eller blod hvede, kornmajs eller fodcmiiijs, braklægning ( jordudlagning) eller braklægning inden for omdriften osv. ; levnedsmiddelbrug subsidieret eller raps ej, til • selv om arealskønnene kommer tidligere end den officielle statistik, er de første arealskøn fra aktivitet B, nemlig dem, der foreligger i begyndelsen af maj eller begyndelsen af juni, normalt endnu ikke stabile og ikke særlig pålidelige på grund af det lave antal billeder og observationsområder, som de er baseret på, og den store vanskelighed med på dette stade at sondre mellem de forskellige afgrøder. Først i slutningen af juni bliver disse oplysninger forholdsvis mere stabile. Alligevel er arealerne med vårafgrøder selv på dette tidspunkt endnu ikke lette at identificere ved teledetektion; • prisen på billederne er fortsat høj trods de besparelser, der er opnået i de senere år, og det har ikke været muligt at nedbringe den særlig meget, bortset for Østeuropa, hvor efterspørgslen samt indskrænker stærkt vanskelighederne med hensyn muligheden for at øge antallet af observationsområder for at sikre en større repræsentativitet for de vigtigste afgrøder og dermed mindske fejlmargenen i skønnene; er mindre. Dette problem til programmering/indkøb satellitbilleder efter • trods tilpasninger i årenes løb (f. eks. bedre inddragelse af undersøgelser på stedet og skøn via teledetektion) lider systemet under en overdreven stivhed i forhold til den udvikling, der kan finde sted inden for lokalisering af afgrøder, og de fornyelser, som man ønsker indført (aktivitet B gjorde det f. eks. ikke muligt at identificere flytningen af rapsproduktionen i 1994 som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik). 2. 8 Konklusioner I betragtning af ovenstående er det ikke ønskeligt blot at videreføre aktivitet B under MARS-projektet efter de samme metoder og retningslinjer som under anden fase. Trods de forbedringer, der er gennemført i de seneste år, er arealskønnene fra teledetektion med de nuværende videnskabelige og økonomiske midler og med den hidtil anvendte teknologi ikke helt tilfredsstillende hverken med hensyn til tidspunktet for deres udarbejdelse eller deres pålidelighed, navnlig for de specifikke afgrøder, der er af interesse for forvalterne af den fælles landbrugspolitik. i balance (den samlede udgift Repræsentativiteten kan helt sikkert forbedres gennem en forøgelse af antallet af til, at for høje observationsområder, men derved vil omkostningerne blive costbenefitforholdet er til aktivitet B for 100 observationsområder er f. eks. i størrelsesordenen 5 millioner ECU det første år og henved 4 millioner ECU, når systemet er indkørt. Men det er ikke sikkert, at 100 observationsområder er nok til at opnå en tilfredsstillende repræsentativitet). Under de nuværende forhold synes mulighederne for at nedbringe udgifterne til billeder og undersøgelser på stedet at være forholdsvis begrænsede. 22 Del vil dog ikke være ønskeligt al opgive aktivitet B især på grund af følgende forhold: • Kommissionen har gjort en betydelig økonomisk indsats på delle område for al opnå el teknologisk forspring på dette område på såvel EF-plan som på verdensplan, og denne teknologi udnyttes måske endnu ikke fuldt ud; • de behov, som projektet skal imødekomme (et værktøj til lidlige skøn over arealer og udbytte), består stadig; • hvis aktivitet B opgives, bringes andre mulige applikationer inden for de forskellige områder af landbrugsstatistikken i fare (f. eks. overvågning af skovenes tilstand, indikatorer for miljøet i landbruget osv. ); • på FFC bør der opretholdes en stab af teknisk velkvalificeret personale, som kan yde teknisk bistand til Kommissionens tjenestegrene, eller til punktanalyser, som der måtte være behov for (f. eks. analyse af tørkens indvirkning på høsten osv. ). Som følge af disse forskellige overvejelser bør ITC lå til opgave at undersøge alternative meloder til eller foretage betydelige forbedringer af den nuværende fremgangsmåde for at øge pålideligheden af arealskøn og levere disse på et tidligere tidspunkt, samtidig med at udgifterne holdes sig inden for de nuværende økonomiske rammer. Der blev indledt arbejde på dette område allerede i 1997, og det bør videreføres i perioden efter 1998. Det omfatter flere alternative metodologiske fremgangsmåder, der bl. a. indebærer betydelige forbedringer af den klassiske metode for teledetektion, nye stikprøvemetoder osv. Denne forskning skal fortsættes i nogle år, inden man eventuelt kan gå videre til en ny operationel fase. Hvis dette arbejde fører til alternative metoder, der er tilfredsstillende med hensyn til resultaternes pålidelighed, tidspunktet for skønnene og omkostninger, bør det på længere sigt finansieres over Kommissionens driftsbevillinger. 23 DEL II - Udviklingsaktiviteter 3. AKTIVITET C IIN FOKMATION : DET AVANCEREDE SYSTEM FOR LANDBRUGS- Aktivitet C blev opdelt i fire delmål: • C. 1 : afslutte arbejdet med udarbejdelsen af indikatorer for afgrødernes tilstand; • C. 2: udarbejde modeller til høstprognoser (overgang til den operationelle fase for agrometeorologiske model 1er). • C. 3: opbygge et integreret system for landbrugsinformation i EU ved kombination af oplysninger fra aktivitet B og aktivitet C. 1 og C. 2. • C. 4: undersøge måden og betingelserne for oprettelse af et integreret system på nationalt og regionalt plan. Nedenfor gives en kort beskrivelse af det arbejde, der blev udført i MARS-projektets anden fase inden for de disse aktiviteter. 3. 1 Cl Indikatorer for afgrødernes tilstand Arbejdet fra fase 1 videreføres for at opbygge et operationelt forløb for behandling og lagring af daglige billeder fra vejrsatelitlen NOAA-AVMRR samt for udtagning af data om afgrødernes tilstand. Arbejdet i anden fase vedrørte navnlig følgende aspekter: Oprettelse af en modtagestation på FCC (opgaven afsluttet). Indførelse af hardware til behandling af flere billeder samtidigt (opgaven afsluttet). Parametrisk vedligeholdelse af SPACE-programmellet til forbehandling af billeder (foretages løbende). Installation af S PAC E-systemet på PC (opgaven afsluttet). forbedring af filtrerings- og synteseteknikken for afgrødeindikatoren NDVI (Normalised Difference Vegetation Index)^ (opgaven afsluttet, men systemet er først ved at blive taget i brug). Forbedring af den afledte tematiske kartografi til kvalitativ anvendelse af NDVI i bedømmelse af tendenser (opgaven afsluttet). - Indførelse af digitale statistiske modeller til høstprognoser afledt af NDVI (opgaven befinder sig i sit sidste afprøvnings- og valideringsår). 5 Dette indeks er en indikator for afgrødernes fotosynteseaktivitet. 24 Udarbejdelse af en model til vurdering af biomassen på grundlag af NDVI (undersøgelsen afsluttet og ibrugtagning påbegyndt). Produktionskæden gør del muligt al udarbejde en kartografisk afbildning af de største forstyrrelser i el høstår: linke, lor langsom eller for hurlig væksl osv. Fremtidige retningslinjer Resultaterne og de igangværende valideringer i 1998 vil gøre det muligt at vurdere, om dette delmål kan betragtes som operationelt. Samme fremgangsmåde vil senere blive anvendt på sensoren VEGETATION, der blev taget i brug i 1998. Fordelen ved denne europæiske sensor består i, at det er lettere at styre bi liedparametrene med henblik på at trække vækstindekser ud. Denne sensor blev nemlig oprindeligt udtænkt til at skulle bruges til observation og overvågning af plantevæksten i mindre målestok og ikke til meteorologiske observationer, som det er tilfældet med NOAA-AVHRR. 3. 2 C. 2 Modeller til høstprognoser Udarbejdelse af høstprognoser er et af hovedformålene for dette projekt. Der sigtes hovedsagelig på høstprognoser for de vigtigste enårige afgrøder, men også for de vigtigste flerårige afgrøder som vin og oliven. De udviklede modeller til høstprognoser er baseret på modeller for agrometeorologisk simulation, som er inkorporeret i CGMS (Crop Growth Monitoring System), og som blev udformet, anvendt og forbedret af FFC i fase 1 og 2. Udarbejdelsen af modellen førte bl. a. til oprettelse af en database for jordbund, klima, planter og udbytter. Denne database er blevet ajourført år for år og udvidet i løbet af anden fase. Som forudset i fase 1 opnås høstprognoserne på grundlag af et statistisk forhold mellem den historiske serie for udbytterne og den historiske serie for de kvantitative parametre, der stammer fra følgende delmodeller: • En delmodel for potentiel évapotranspiration. • lin del model for den globale indstråling. • En delmodel for rumlig interpolation af meteorologiske data. • En delmodel for nyttig vandreserve pr. afgrøde. • En delmodel for afgrødernes fysiologiske vækst. Hver af disse delmodeller og den tilhørende database er blevet forbedret gennem specifikke undersøgelser og foranstaltninger, navnlig: 3. 2. 1 Meteorologiske data: Som i fase 1 blev de historiske meteorologiske data indhentet over en forholdsvis lang periode, nemlig 25 til 30 år. De indsamlede data er de samme som dem, der nonnalt er 25 tilgængelige på GTS-nettet (Global Telecommunications System), og som anvendes som input i modeller eller delmodeller. Der er tale om daglige data for især: regn, temperatur (maksimum, minimum), vanddamptryk eller relativ fugtighed, gennemsnitlig vindhastighed, antal solskinstimer eller skydække. I anden fase blev antallet af stationer med historiske data fordoblet til omkring 700 (på hele det europæiske kontinent og i Magreb, se aktivitet D). Der blev foretaget andre forbedringer: Forbedringer af netværket af benyttede vejrstationer (700 i fase 1, heraf 350 med historiske data og 350 med kun aktuelle data, 2000 i fase 2, heraf 700 med historiske data. (Opgaven udført). Forbedring af forsøgsfase). interpolation af data (undersøgelse afsluttet, befinder sig i Tematisk forbedring af afledte produkter såsom udarbejdelse af kort over meteorologiske ekstremer, frostrisiko (opgaven fortsætter). Forbedring af algoritmerne til beregning af parametre såsom global indstråling (undersøgelse afsluttet, befinder sig i forsøgsfase). Forbedringer af præsentationen af resultater i MARS-bulletiner (aktivitet C. 3). 3. 2. 2 Jordbundsdata og agronomiske parametre: De endelig data, der anvendes i de statistiske modeller og i forbindelse med aktivitet C. 3, er følgende: anormale vejrforhold; udviklingsindikatorer vækstcyklussen: biomasse, vandbalance, vandoverskud, bladarealindeks. for hver periode på ti dage siden begyndelsen af stade, frøproduktion, vandreserve, fænologisk 26 De vigtigste afgrøder er følgende: hvede, byg, kornmajs, raps, solsikke, sukkerroer, kartofler, foderærter og -bønner. Der blev foretaget følgende betydelige forbedringer i anden fase: Indførelse af oplysningerne fra European Soil Bureaus (FFC) jordbundskort, (opgaven udført for EUR 15). Vedligeholdelse af agronomiske parametre for hver afgrøde (såningsdato, høst, fænologiske datoer osv. ) (Igangværende opgave). Tematisk udvidelse af den agrometeorologiske model til også at omfatte vinstokke og oliventræer. Dette blev udmøntet i et særskilt projekt ved navn OLIWIN 1 og 2. Resultaterne blev nedfældet i MARS-bulletinen i 1997 og 1998. Valideringen af resultaterne følger i 1998. Forbedring af præsentationen af resultaterne i MARS-bulletinerne (aktivitet C. 3). 3. 2. 3 Høstprognoser: forbedring og validering af de statistiske modeller til afretning af udbyttedata, der stammer fra modellen (igangværende opgave i 1998). FFC har offentliggjort en første undersøgelse af resultaternes nøjagtighed. 3. 2. 4 Edb: forbedring af adgangen til data og brugergrænseflader. Installering af CGMS-modellen på PC. Støttegruppen for agrometeorologi (SuGrAm), som blev oprettet i 1990, gjorde det muligt at validere netværket af vejrstationer og interpolationsmetoden samt delmodellerne til beregning af den potentielle évapotranspiration og den globale indstråling. Gruppen koordineres af Den Meteorologiske Verdensorganisation. I anden fase udgjorde denne gruppe en nødvendig videnskabelig reference for den fortsatte forbedring af CGMS og valideringen af alle former for tilhørende resultater. 3. 3 C. 3. Integreret system for landbrugsinformation og MARS-bulletinen Alle data om overvågning afvækst, vækstsimulering og overvågning af meteorologiske ekstremer saml hjælpedata (tidsplan for markarbejde, videnbase om aigrøder osv. ), som er til rådighed i en såkaldt i forbindelse med MARS-projektet, kombineres situationsbedømmelse for at beregne det forventede udbytte på nationalt plan og EF- plan for de vigtigste afgrøders vedkommende. FFC afslutter tendensbedømmelsen ved udgangen af hver måned i høståret. På grundlag af tendensbedømmelsen valideres de digitale angivelser fra de forskellige statistiske modeller og offentliggøres i MARS-bulletinen, som er slutproduktet af denne aktivitet. Arealskønnene fra aktivitet B medtages også i MARS-bulletinen i den form, de modtages fra den eksterne kontrahent, som er overdraget denne opgave. Det har vist sig 27 nyttigt at udveksle oplysninger mellem aktivitet B og aktivitet Cl og C. 2 for at forklare de opnåede resultater. Siden 1994 er der offentliggjort 31 MARS-bulletiner, og der er planlagt 6 (plus en fax udgave) for 1998. Oplaget er i gennemsnit på 300 eksemplarer. De distribueres til Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug (GI) VI) og til andre interesserede generaldirektorater, Eurostat, medlemsstaterne i arbejdsgruppen "Statistik om vegetabilske produkter" under Eurostat) samt til andre interesserede internationale organisationer som FAO. I de senere år er der bl. a. foretaget følgende forbedringer: (delegationernes repræsentanter I 1997 omfattede bulletinen resultaterne af OLIWIN-projektet, det vil sige resultaterne af gennemgangen af oliven- og vinarealerne. Fra udgangen af 1996 har resultaterne af aktivitet D (skøn over høsten i udlandet) været med i denne bulletin. Resultaterne har gjort det muligt at udarbejde de første forsøgsvise prognoser for hvedehøsten i Central- og Østeuropa (PI I ARE- og TACIS-landene), Tyrkiet og Magreb-landene (se aktivitet D). i landene Resultaterne af en undersøgelse af fejlene i forbindelse med lendensbedømmelsen og de forskellige tilhørende statistiske modeller blev nedfældet i en intern rapport. Resultaterne viser, at skønnene kommer tidligere, og at fejlene er mindre end i andre disponible kilder. I 1998 afsluttes udvidelsen af modellen til også at omfatte de lande, der grænser op til EUR-15 (landene under PHARE- og TACIS-programmerne), og Magreb- landene med inddragelsen af andre afgrøder af interesse. Tabel 9 - Resultater i 1997 for EUR-15 Korn Skoiinct udbytte AMK •••'<> I ivcilc i all Skuiinct tulhyllc AJviR. % Illod hvede Skonnet udbytte AJvifi "<> I lard hvede Skonnct udbytte Byg Kornmajs AMK- % Skønnet udbytte AJvig. % Skønnet udbytte Afrig. % Endelige data i maj 1998 April 5,43 0. 64 5,71 3. 50 6,4 2. 70 2,7 IH. 90 4,4 0. 30 8,4 -6,1 Maj 5,44 0. 79 5,7 3. 20 6,4 3. 10 2,5 11. 30 4,5 2,50 8,4 -6,1 Juni 5. 46 1. 24 5,72 3. 60 6. 5 4. 00 2,4 6. 20 4,5 2,60 8,5 -5,2 Juli 5. 41 0. 33 5,69 3. 10 6. 4 3. 30 2,4 7. 90 4,5 1,60 8,5 -5,5 Aug. 5,42 0. 51 5. 63 2. 00 6,4 2. 30 2. 4 4. 70 4,5 1,50 8,6 -3,5 Sept. 5,42 0. 39 5,63 2. 00 6. 4 2. 30 2,4 4. 70 4,5 1,60 8,6 -4,2 Okt. Kurostat* 5,41 0. 36 5. 63 2. 00 6,4 2,30 2. 4 4. 70 4. 5 1,60 8,5 -4,5 5. 3«) 5. 52 6. 24 2. 26 4. 41 8,95 28 3. 4 (A Integreret system på nationalt og regional! plan forskellige kontakter med liere medlemsstater gjorde det muligt at overføre og tilpasse de eksisterende systemer i MAKS-projektel til situationen i de forskellige regioner. I forbindelse med I lydre-projektet og dets fortsættelse i Pop-SICILY blev det agrometeorologiske system overført til de lokale myndigheder og tilpasset med henblik på overvågning af og opgørelse over de regionale vandressourcer. Følgende regioner deltog: Sicilien og Sardinien i Italien, Languedoc-Roussillon i Frankrig og Andalusien i Spanien. I forbindelse med samarbejdet efter anmodning blev det agrometeorologiske system tilpasset og overført til det statistiske kontor i Finland. 29 4. A K Ï Ï V I Ï II I > : O V I < : R V Å ( ; N I N <; < > <; I I Ø S T P R O I. N O S IR F OR TRKDJKLANDK Formålet med aktivitet D var at færdiggøre og udvide de metoder, der var blevet udviklet gennem andre aktiviteter i MARS-projektet, til også at omfatte de lande, der grænser op til EU, navnlig de central- og østeuropæiske lande samt Magreb, for at forudsige høstudbyttet i disse lande. De vigtigste udviklinger på dette område var følgende: I 1996 offentliggjordes en første bulletin, der på forsøgsbasis indeholdt de første udvidelser af CGMS-modellen, som nu kaldes system D. Denne bulletin drejede sig om de agrometeorologiske aspekter af hvededyrkningen i de nævnte lande. I 1997 blev analysen integreret i aktivitet C. 3, og de første tal blev leveret for udbytte- og produktionsprognoserne for 12 lande uden for EUR-15, herunder Rusland, Ukraine, landene i PI IARE-programmet og Magreb samt andre kvalitative indikationer for udbyttetendenserne i 14 andre lande. I 1998 blev resultaterne udvidet til at omfatte andre afgrøder af interesse såsom byg og majs. 30 5. AKTIVITET E : ANVENDELSE AF NYE METODER ELLER SENSORER 5. 1 Pilotprojekt for anvendelse af mikrobølgebilleder til arealskøn I 1996 blev der iværksat et pilotprojekt for integration af mikrobølgebilleder (radar) fra satellitterne ERS 1 og 2 / SAR i systemet for hurtige skøn over landbrugsarealerne. Fordelene ved at bruge radar består i muligheden for at kunne få billeder selv i overskyet vejr. De indhentede oplysninger hænger i øvrigt mere sammen med målenes geometri og ujævnhed end med det radiometriske indhold som for de optiske sensorers vedkommende. Dette indebærer den fordel, at man kan sætte billederne i relation til afgrødernes udvikling på et tidligere tidspunkt end ved optiske sensorer. Forskningen i brugen af radar udmøntede sig i en pilotapplikation, som blev fordelt på to år: • 1996: der blev foretaget en feasibility undersøgelse i stor skala for at indføre radarbilleder fra den europæiske satellit ERS-2. Applikationen simulerede en aktivitet B på en række observationsområder i Nordeuropa. De opmuntrende resultater gjorde det muligt at gå videre til næste fase; • 1997 : applikationen blev udvidet til at omfatte alle de 60 observationsområder under aktivitet B. Projektet havde til formål at levere tidligere og præcisere skøn over landbrugsarealerne takket være synergien mellem optiske/infrarøde data, som indhentes under MARS-projektets aktivitet B, og radardata fra ERS/SAR. I forbindelse med projektet blev der indhentet henved 300 radarbilleder for de 60 observationsområder under aktivitet B i vinteren 1996 og foråret 1997. Der blev udarbejdet arealskøn for de vigtigste grupper afgrøder allerede i januar måned. Arealskønnene fra ERS/SAR-radaren for sæsonen 1997 blev sammenlignet med arealskønnene fra aktivitet B (hvor der kun anvendes optiske billeder) og resultaterne af undersøgelser på stedet. Resultaterne af de to pilotundersøgelser viste, at ERS-SAR- data for efterår, vinter og forår kan give nyttige oplysninger med henblik på vurdering af de tilsåede arealer. Applikationen giver dog de bedste resultater i områder med store marker med ensartet dyrkningspraksis og jordbundsbeskaffenhed og -struktur. I mere heterogene områder skal resultaterne sammenholdes med hjælpeoplysninger om de nævnte variabler. Yderligere forskning viste, at en kombineret anvendelse af optiske data og data fra FlRS-SAR-radaren bl. a. giver mulighed for at supplere de kronologiske optiske billedserier, som er ufuldstændige på grund af problemer med skydække. 31 Retningslinjer for fremtiden I nærmeste fremtid kommer der nye sensorer med forskellige egenskaber. Derved kan der blive mulighed for forbedringer af MARS-projektet. Brugen af altvejrsradar, der er følsom over for geometriske forandringer på jordoverfladen kan gøre det muligt at udarbejde endnu tidligere arealskøn inden foråret. Et pilotprojekt, hvor ERS/SAR-radaren anvendes, viste den potentielle effektivitet ved brugen af teledetektion til udarbejdelse af skøn endnu om vinteren. De nye sensorer med meget høj opløsning, som vil komme på markedet i de kommende år, vil også kunne forøge metodens værdi, da usikkerheden omkring sondringen mellem visse afgrøder mindskes. 5. 2 Omlægning af aktivitet B(REACT_B) I 1997 blev der indledt et projekt til undersøgelse af de mulige forbedringer af de eksisterende metoder for anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik (f. eks. forbedring af klassificeringsmetoderne). Projektet fik navnet REACT-B (efter "re- engineering Activité B"). REACTB-projektet startede i januar 1997 med en opgørelse over brugernes behov. Disse behov tjener som reference ved analysen af udbyttet ved den nuværende fremgangsmåde. I henhold til arbejdsplanen skal hele forløbet under aktivitet B ajourføres: - indhentning afbilleder; - behandling af billeder; - tolkning og klassificering afbilleder. Der vil dog blive indførelse af en stikprøve ved brugen af satellildelbilleder frem for hele billeder og på sammenhængen med andre aktiviteter inden for MARS-projektet. lagt vægt på En statistisk undersøgelse har nemlig vist, at det er muligt at anvende mindre observationsområder, end man gør i øjeblikket. Det er dog endnu ikke påvist, at metoden kan anvendes i praksis. En forøgelse af antallet af observationsområder skulle gøre stikprøven mere repræsentativ for de vigtigste afgrøder og øge skønnenes præcision. De to aspekter "repræsentativitet" og "præcision" er kritiske for brugernes behov. De forskellige scenarier for prøveudtagning vurderes for tiden sammen med billedleverandørerne for at afgøre, om en sådan metode er teknisk gennemførlig. I forbindelse med et forsøg i stor skala vil der blive opnået resultater fra et område i EU testzone (observationsområdet Bayern, NUTS II). Alle hjælpedata for denne 32 erindhentet og integreret i et geografisk informationssystem. Billeder fra operationelle sensorer (SPOT, LANDSAT, 1RS-IC1 og ERS/SAR) er indhentet med henblik på en sammenligning af de forskellige klassifikationers kvalitet, 'festene er baseret på en sammenligning med resultaterne af undersøgelser på stedet, der er udvidet til at omfatte hele zonen. De anvendte teknikker og metoder vil blive finpudset og grundigt evalueret i 1998 på grundlag af denne feasibilityundersøgelse og de opnåede resultater. Satellitterne RÂDARSAT, SPOT 4 og eventuelt RESOURS vil bidrage med andre nyttige elementer til undersøgelsen. Et meget vigtigt aspekt af projektet er evalueringen af costbenefitforholdet, som skal være acceptabelt, inden et operationelt system kan tages i brug. 5. 3 Pollenmetoden Denne forskning blev afsluttet i 1997. formålet med projektet var at levere prognoser for druehøslen (eller vinproduktionen) på grundlag af vinstokkenes blomstring. Blomstringen blev fulgt med hensyn til kvalitet og kvantitet af planternes bestøvning ved hjælp af en metode til indsamling af pollen. Ved hjælp af en teknik til udtagning og analyse af pollenstrømme i luften, der er pålidelig og kan reproduceres, kan der udarbejdes tidlige høstprognoser omkring tre måneder før vinhøsten. Det er dog nødvendigt at lade de anvendte laboratorieresultater validere af agronomiske eksperter. Den foreslåede metode giver mulighed for at udarbejde gyldige prognoser for stikprøvezonerne på den ene side og på nationalt plan og EF-plan på den anden side. På lokalt plan giver denne metode et fuldt tilfredsstillende svar i omkring 50% af tilfældene. Forhold efter blomstringen, som stærkt kan ændre potentiellet under blomstringen, er den vigtigste grund til de konstaterede afvigelser. Det er derfor nødvendigt i løbet af høsårel al ajourføre de første tidlige prognoser, der er udarbejdet på grundlag af pollenanalysen, ved hjælp af agrometeorologiske modeller. Men der findes også forhold, der ofte er klart identificerede, hvor det ikke er muligt at anvende denne metode. På nationalt plan betragtes resultaterne som tilfredsstillende, når der er oprettet et tilstrækkeligt net af steder for indsamling af pollen. Udviklingen i kurven for pollenemissioner giver desuden mulighed for helt præcist at fastsætte datoerne for blomstringsperioden, og ved hjælp af en samlet vurdering af den fænologiske homogenitet i stikprøvezonen kan man danne sig et første indtryk af årgangens muligheder. Denne aktivitet blev gennemført med støtte Montpellier og forskellige nationale tjenester i de pågældende lande. fra CEMAGREF, universitetet i Sammenfattende kan disse metoder nu betragtes som operationelle, men de kan kun videreføres ved de nationale operationelle enheders overtagelse af dem. FFC har overført modellerne til medlemsstaterne, og de kan kun blive en succes ved deltagelse af et organ, der både er teknisk kompetent og kan klare udgifterne til operationen. 33 6. K O N K L U S I ON K R OM U D V I K I. I N C S A K J Ï V I T K T K R N I; Efter to cykler med fem ars forskning er der opnået betydelige resultater. • den agrometeorologiske del (model og satellitdata med lav opløsning) kan betragtes som tilfredsstillende og operationel, selv om systemet stadig kan forbedres. Resultaterne foreligger både på EF-plan, på nationalt og regionalt plan; • en række begrænsninger inden for aktivitet B, navnlig repræsentativiteten på landsplan samt for visse produkter, menes at kunne overvindes ved ibrugtagningen af nye sensorer og nye stikprøvemetoder, men det mangler endnu at blive påvist, at de kan anvendes i praksis; • visse meloder såsom pollenmetoden kan kun anvendes, hvis den overtages af de nationale myndigheder. 34 AREALSKØN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGRØDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1994): EUR-12 BILAG 1 skøn = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til året før som skønnet i aktivitet B afv. = forskel mellem skønnet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat % = arealvariation i forhold til året før Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha) 35 AREALSKØN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGRØDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1995): EUR-12 BILAG 2 APRIL 1000 ha 32850,0 111. 4 15780,4 -160. 1 12820. 2 16. 3 2957,8 -179,0 9935,8 127,0 3532,4 -115,3 2532,7 -43,7 2840,4 366. 4 % 3,0 0. 3 33 -1,0 4,7 0,1 -2,6 5,71 23 1,3 -3,8 -3,2 1,6 -1,7 -23 14. 8 f O NI ha 32499^ -239,4 15712,0 -228,6 12710,0 -93,9 30003 -136,4 9731,9 -76,9 36683 20,6 3076,1 499,7 2886,9 412,9 1,9 -0,7 2,8 -1,4 3,8 -0,7 -u -4,4 0,2 -0,8 -0,1 0,6 23,4 19,4 -0,7 16,7 324673 -271. 3 15767,6 -173,0 12783,5 -20,4 2982,1 -154,7 9741,6 -67. 2 3642,6 -5,1 3116,0 539,6 2831,7 357,7 afv. skan afv. ÏÉV. afv. JULI AUG. O K T. Eurostat Eurostat (000 ba) M i d a d a f v. % 1. 8 -0. 8 3. 2 -1. 1 4. 4 -0. 2 -1,8 -4. 9 03 -o. - -0. 8 -0. 1 25. 0 20. 9 -2. 6 14. 5 I0O0 ha 32307. 8 -430. 8 15569,5 -371. 1 12648. 8 -155. 1 29183 -218. 4 9858. 1 49. 3 3580,2 -67,6 3230,7 654. 3 2427,6 -46. 4 % 13 -1. 3 1. 9 -2. 3 3J -1. 2 -3,9 -7. 0 1,5 0. 5 -2,5 -1,9 29,6 25,4 163 -1. 9 1000 ha 32275,9 1,2 32339,7 -462. 7 15569,5 -371. 1 12648,8 -155. 1 29183 -218. 4 98193 10. 5 3539,8 -107. 9 3190,8 614. 4 2386,9 -87. 1 -1,4 1,9 -2,3 33 -1,2 -3,9 -6,96 1,1 0,1 -3,6 -3,0 28,0 23,8 -17,9 -3,5 -398,9 15618,6 -322,0 12697,7 -106,1 29183 -218,4 9838,7 29,9 3539,8 -107,9 3138,5 562,0 2375,2 -98,8 % 1. 4 -1. 2 2. 2 -2. 0 3,7 -0. 8 -3. 9 -7. 0 13 0. 3 -3,6 -3. 0 25,9 21. 8 183 -4. 0 1000 ha 32339,7 -398. 9 156093 -331,2 12685. 5 -118. 4 29213 -215. 4 9838,7 29. 9 3569,2 -78. 6 3141,0 564,5 23142 -159. 8 % 1. 4 -1. 2 2,1 -2. 1 3. 6 -0. 9 -3,8 -6. 9 13 0. 3 -2,8 -2. 2 26,0 21,9 -20,4 -6. 5 % 1995 1994 1000 ha % 2. 65 32738,60 3 1 8 9 33 431 15940,59 15281,42 4. 57 12803,86 12244,69 3. 29 3136,74 3036,73 0,99 9808,79 9712,43 -0,66 3647,74 3671,99 335 2576,43 2492,82 -14,90 2474,00 2907,27 350,76 1,07 291,95 1,83 108,81 0,85 194,25 6,19 66,45 0,68 82,62 2,26 532. 23 20,66 261. 24 1036 1hvede Kaps skøn = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til året før som skønnet i aktivitet B afv. = forskel mellem skønnet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat % = arealvariation i forhold til året før Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha) 36 AREALSKØN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGRØDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1996): EUR-15 BILAG 3 skøn = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til året før som skønnet i aktivitet B afv. = forskel mellem skønnet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat % = arealvariation i forhold til året før Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha) 37 AREALSKØN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGRØDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1997): EUR-15 BILAG 4 skøn = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til året før som skønnet i aktivitet B afv. = forskel mellem skønnet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat % = arealvariation i forhold til året før Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha) 38 BILAG 5 Kontrahcnter inden for de operationelle' aktiviteter Aktivitet A Kontrahent Instituto de Estruturas agrarias c desenvolvimento rural (Portugal) Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentaciôn (Spanien): Aktivitet B Billedanalyse Hovedkontrahent Groupe SOTEMA Bil le die ve randør SPOT IMAGE, S. A. EIRIMAGE, SCRL. G. A. F Edb og programmeller CISI INGENIERIE Underkontrahent SOTEMA GEOSPACE C1SI AID Bureau Veritas Faculté de Gembloux Markdata: Instituto de Estructuras Agrarias c Desenvolvimento Rural (IEADR) Remote Sensing Data Engineering, Sri Danish Institute of Plant and Soil Science Katholieke Universiteit Leuven Da Vinci Consulting Ôsterreichisches Statistisches Zentralamt Desarrollo Agrario y Pesquero de Andalucia Era-Maptec Eftas Fernerkundung Technologietransfer, gmbh Information Centre of Ministry of Agriculture and Forestry Irco s. p. r. l National Remote Sensing Center Limited Trabajos Catastrales Ministère de l'Agriculture et de la Pêche Hunting Technical Services Ltd Spazio Verde Strabo, s. a. Statistics Sweden 39 BILAG 6 LIS IK OVKR MARS-PUHUKATIONKR 1994-1998 Monografier BOUMAN, B. A. M. , SCHAPENDONK, A. H. C. M. , STOL, W. , VAN KRAALINGEN, D. , 1996. Description of the grass growth model LINGRA as implemented in CGMS. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Agrobiology and Soil Fertility. Wageningen (NL); 83 pp. D'SOUZA G. , BELWARD A. S. , MALINGREAU J. P. (lids. ) - Advances in the use of NOAA-AVIIRR data for land applications. Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995). JONES, P. D. , SALMON, M. , 1996. Development and integration of a stochastic weather generator into a crop growth model for European agriculture. Contract Report N° 5631- 93-12 IT) ISP GB. University of East Anglia, Norwich (UK), 32 pp. PAQUET, F. , J. V. VOCiT & A. VIAU, 1996. Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie. - JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 S. VAN DER VOET, P. , KRAMER, K. , VAN DIEPEN, C. A. , 1996. Parametrization of the Richardson weather generator within the European Union. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Integrated Land, Soil and Water Research. Wageningen (NL); 73 pp. VOGT, J. , ASTRAND P. , BORIES, L. , NIEMEYER, S. , 1996. Monitoring the Quality and Quantity of Water Resources in Sicily: Development of a Geographic Information System and Integration of Remote Sensing Derived Parameters. Joint Research Centre of the EC. Space Applications Institute. Ispra (1), 61 pp + BILAGs. WOODING M. G. , DE GROOF H. et al. - Satellite radar in agriculture - experience with ERS-1. European Space Agency, ISBN 90-9092-339-3, Noordwijk (NL), October 1995. Bidrag til specialpublikationer BURRILL A. , VOSSEN P. , VAN DIEPEN C. A. - A G. I. S. database for crop modelling. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D. , Jones R. J. A. , Thomasson A. J. (Eds. ). EUR Publication N° 16232/EN (1995), 143-154. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Sulla dimensione ottimale del segmento per rilievi a terra c fotointerpretazione. Statistica e Telerilevamento. AIT. Quaderno N° 3 (1995) CNR Pisa, 41-61. 40 GENOVESE G. - The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop yield forecasting "system". In: Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. KUR Publication 17735 KN, 1998, Ispra, Italy, 100 p. JONKS R. J. A. , BUCKLEY B. - European Soil Database Information Access and Data Distribution Procedures. EUR Publication N° 17266/1 <N (1996), 35 pp. KING D. & THOMASSON A. J. , 1996 - European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR 16393 EN, Ispra, Italy, 22 p. LE BAS C, 1996 - Base de Données Géographique des Sols d'Europe, EUR 16380 FR, Ispra, Italy, 39 p. MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. European Society for Soil Conservation (ESSC) Newsletter nr. 2, 1996, 2-5. NKZRY K. , RKMONDIKRK S. , SOLAAS G. , GKNOVKSK G. - Mapping of next season's crops during the previous winter using KRS SAR", Karth Observation Quarterly, N° 50 (1995), 5 pp. TERRES J. M. , DELINCÉ J. , VAN DE STEENE M. - The use of remote sensing and GIS capabilities to support the Common Agricultural Policy of the European Community. Remote Sensing Review, Vol. 12 (1995), 53-60. VOGT J. V. (1996): Land Surface Temperature Retrieval from NOAA AVHRR Data in: G. D'Souza, A. Belward & J. -P. Malingreau (eds. ), Advances in the Use of AVHRR Data for Land Applications. - (Kluwer Academic Publishers) Dordrecht, Boston, London, pp. 125-151. VOGT J. V. , VIAU A. , PAQUET F. (1996): Mapping Regional Air Temperature Fields Using Satellite Derived Surface Skin Temperatures. - submitted to Int. J. of Climatology. VOSSKN P. - Land information with remote sensing: the MARS Project. GIM International Journal for Geomatics, Volume 9(11) (1995), 51-55. VOSSKN P. - Crop production assessment for the European Union: the MARS-STAT Project, including the use of NOAA-AVHRR data. In: Advances in the Use of NOAA- AVHRR Data for Land Applications. D'Souza G. , Belward A. S. , Malingreau J. P. (Eds. ), Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995), 336-355. VOSSEN P. , GENOVESE G. - MARS: previsioni della produzione agricola. AER Meteorologia, Climatologia, Agrometeorologia, Ambiente, Volume 8 (1995), 12-16. VOSSEN P. , MEYER-ROUX J. - Crop monitoring and yield forecasting activities of the MARS Project. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D. , Jones R. J. A. , Thomasson A. J. (Eds. ), EUR Publication N°16232/EN (1995), 11-30. 41 Tekniske EUR- rapporter BERNARD, A. C. , MEYER-ROUX, J. , 1994 (third print 1996). Proceedings of the Conference on the MARS Project: Overview and Perspectives. EUR Publication N 15599 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 168 pp. BESSELAT, B. , COUR, P. , MONTANARELLA (Eds. ), 1996. Guide pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. Rapport EUR 16422 FR. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche. Ispra, 130 pp. BINDI, M. , ITBBI, L. , MARACCHI, G. , 1996. A comparative study of radiation estimation methodologies. EUR Publication N° 16429 EN of the Office for Officiai Publications of the EX. '. Luxembourg, 182 pp. DALLEMAND, J. l'. , VOSSEN, P. , 1995 (second print 1996). Agrometeorological models: theory and applications in the MARS Project. EUR Publication N° 16008 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 246 pp. GALLEGO J. - Sampling frames of square segments. EUR Publication N° 16317/EN (1995), 72 pp. GALLEGO F. J. , (1996), Sampling satellite images for area estimates in a large region. Proceedings. Conference on Spatial Accuracy Assessment. Fort Collins, May 21-23, USDA Technical Report RM-GTR-277, pp. 509-516. KING D. , JONES R. J. A. , THOMASSON A. J. (lids. ) - European iand information systems for agro-environmental monitoring. EUR Publication N° 16232/EN (1995), 286 pp. KING, D. , THOMASSON, A. J. , 1996. European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR Publication N° 16393 EN of the Office for Official Publications of the EC. Ispra, 22 pp. LE BAS, C, JAMAGNE, M. (Eds. ), 1996. Soil databases to support sustainable development. EUR Publication N° 16371 of the Office for Official Publications of the EC. Jointly Published by the Joint Research Centre of the EC and the Institut National de la Recherche Agronomique (F). Orléans (F), 149 pp. MONTANARELLA L. (Ed. ) - Guide Pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. EUR 16422 FR, 1996,15. 1 p. MONTANARELLA, L. (Editor), 1996. Soils Information for Europe. EUR Publication N° 16423 Office for Officiai Publications of the EC. Ispra (I), 21 pp. RIJKS D. , TERRES J. M. , VOSSEN P. (editors) - Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN 1998, Ispra 500 pp. 42 RUSSEL G. , WILSON G. W. - An Agro-pedo-climatological Knowledge-base of Wheat in Europe. EUR publication 15789 EN, 1994. SAL Ispra. RUSSKL (!. , MUKTXKLFKLDT R. , TAYLOR K. - Crop Knowledge Base. KUR publication 17697 EN, 1997. SAI, Ispra. SCHOENMAKERS R. P. I I. M. - Integrated methodology for segmentation of large optical satellite images in land applications of remote sensing. EUR Publication N° 16292/EN (1995), 178 pp. SUPIT I. - Global Radiation. EUR Publication 15745 EN, 1994, SAI, Ispra. SUPIT, I. , HOOIJER, A. A. , VAN DIEPEN, C. A. , Edts, 1994 (reprint 1996). System description of the WOFOST 6. 0 crop simulation model implemented in CGMS. Volume 1: Theory and Algorithms. EUR Publication N° 15959 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 146 pp. TYCIION B. , TONNARD V. (editors) - Estimation de la production agricole à une échelle régionale. Proceedings of the Arlon Conference 16-20 September 1996. EUR Publication 17663 FR, 1997, SAI, Ispra. VOSSEN, P. RIJKS, D. , 1995 (third print, 1996). Early crop yield assessment of the EU countries: the system implemented by the Joint Research Centre. EUR Publication N° 16318 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 pp. Konferencer CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. , - Yield estimates from area frame at European level. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche- sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 237-240. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Extrapolating intra-cluster correlation to optimize the size of segments in an area frame. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 261-270. CARFAGNA E. , GALLEGO F. J. - Three stage area frame sampling for a farm survey in the European Union. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 141-142. CHIUDERI, A. , CAPPELLINI, V. , 1996. A Kohonen's Self-Organizing Map for Landcover Classification. Proc. of in Environmental Research and Applications Basel (CH) September 4-6, 1995. the EARSeL Symposium on Progress CHIUDERI, A. , 1996. Neural Networks for multi-temporal and multi-sensor data fusion in landcover classification. International Workshop on Time-varying Image Processing and Moving Object Recognition, Florence (Italy), Sept. 5-6 1996. 43 CHIUDERI, A. , 1996. Integrating LANDSAT and SPOT images to improve land cover classification accuracy. 3rd International Workshop on Signal/Image Processing, Manchester (UK) November 4-7, 1996, pg. 365-368. FUENTES M. , GALLEGO F. J. - Stratification and cluster estimator on an area frame by square segments with an aligned sample. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 112-121. GALLEGO F. J. - Agricultural surveys on area frame based on a square grid. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 378-379. GENOVESE G. - Yield forecasting and operational approaches using remote sensing: overview of approaches and operational applications in 1994 in EU. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 91-99. GENOVESE, G. - The MARS Bulletin, an integrated assessment of agricultural status. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° 16008/EN ( 1995), 221 -240. GENOVESE G. , NEZRY E„ ARCANGELI N. - Stime precoci di superfici agricole utilizzando i dati radar dei satelliti ERS. In: Problemi Statistici nel Telerilevamento. Atti delle giornate di studio dell'AlT e della SIS, Roma 10-11 Giugno 1996. Rubettino éd. , 1998, Roma. GENOVESE G. , TERPESSI C. - The use of remote sensing for the derivation of crop yield and areas statistics at different scales. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P. R. China), Book 1, 396-397. KING D. & MONTANARELLA L. - European Soil Information: Present status and future perspectives. In: Proceedings of the National Congress of the Spanish Soil Science Society, Lleida, 1996. LAGUETTE S. , VIDAL A. , VOSSEN P. - Monitoring of yield indicators in Europe by combined use of NOAA-AVHRR and an agrometeorological model. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). LAGUETTE S. , VIDAL A. , VOSSEN P. - Using satellite data into a productivity model. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy), 1465-1467. LEMOINE G. G. , DE GROOF H. , VAN LEEUWEN H. J. C. , BAKKER J. G. M. - Monitoring agricultural land preparation activities with ERS-1 SAR data. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy). 44 LOUDJANI P. , DELECOLLE R. , GUÉRIF M. , VOSSEN P. - Combined use of NOAA/AVIIRR and SPC) 171 IVR data for the estimation of European crop yields on a regional scale. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). MEYER-ROUX J. - Introduction to yield forecast. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 7-8. MILLOT M. , LOOPUYT P. - Data, software, hardware and operations requirements. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur- Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 543-557. MEYER-ROUX J. & MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. In: Proceedings of the 2nd Workshop on Land Information Systems, Hannover, 1996. NEZRY E. , DE GRANDI G. , LEYSEN M. - Speckle and scene spatial statistical estimators for SAR image filtering and texture analysis: some application to agriculture, forestry and point targets detection, In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, Proceedings of SPIE, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2584, 11 pp. NEZRY E. , GENOVESE G. , SOLAAS G. , RÉMONDIÈRE S. - ERS based early estimation of crop areas in Europe during the winter 1994/1995, In: Proceedings of the 2nd ERS Applications Workshop, 6-8 December 1995, London (UK). NEZRY E. , SOLAAS G. , GENOVESE G. , REMONDIERE S. - Early estimation of next season's set-aside and crop surfaces in Europe during the winter 1994/1995 using ERS-1 SAR data. In: Proceedings of the Symposium on Retrieval of Bio and Geophysical Parameters from SAR Data for Land Applications, 10-13 October 1995, Toulouse (France), CNES/IEEE Publication, 10 pp. PERDIGAO V. - Updating a multi-sources database: the case of CORINE land cover. In: Proceedings of the Workshop for Decision-Makers on the Integration of Space and Conventional Earth Observation Data for Agricultural and Environmental Management, FAO/EC7ESA, May 1995, Warsaw (Poland). PERDIGAO V. - Area frame sampling and ground surveys. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° 16008/EN (1995). PERDIGAO V. , DALLEMAND J. F. , VOSSEN P. - Monitoring and forecasting agricultural production in central-eastern Europe: a review of the MARS activities. In: Proceedings of GIS/LIS '95, June 1995, Budapest (Hungary). PERDIGAO V. , VOSSEN P. - Monitoring Agriculture with Remote Sensing: the MARS Project. In: Proceedings of the Colloquium on Space Technology and Remote Sensing Techniques for Sustainable Development in and around the Mediterranean, EURISY, May 1995, Madrid (Spain). 45 PERDIGAO V. , VOSSEN P. , GALLEGO J. - The MARS Project: the European approach adaptable to national needs. In: Proceedings of the Workshop on New Tools for Agriculture and Forestry Statistics in Southern European Countries and their Potential Use in Developing Countries, October 1995, Porto (Portugal). SCIIOENMAKERS R. P. U. M. , LEMOINE G. G. , NEZRY E. - Segmentation of multi- temporal ERS-1 SAR imagery. In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2579, 7 pp. VIAU A. , VOGT J. V. , PAQUET F. (1996): Régionalisation and Mapping of Air Temperature Fields Using NOAA-AVHRR Imagery. - 9e Congrès de l'Association Québécoise de Télédétection (AQT), 30 avril - 3 mai 1996, Québec, Canada. CD ROM ISBN 2-9802696-2-X, 11 p. VOGT J. - The use of low resolution satellite data for crop sate monitoring. Possibilities and limitations. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N° 16008/EN ( 1995). VOGT J. , VOSSEN P. - Suivi des ressources hydriques de la zone méditerranéenne au nord: premiers résultats du Projet HYDRE. In: Actes des Cinquièmes Journées Scientifiques du Réseau Télédétection de l'UREF: Télédétection des Ressources en Eau, 21-24 septembre 1993, Tunis (Tunisia). VOSSEN P. - Early assessment of national crop yields: the approach developed by the MARS-STAT Project on behalf of the European Commission. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 323-347. VOSSEN P. , GALLEGO J. , PERDIGAO V. , LOOPUYT P. , DALLEMAND J. F. , GENOVESE G. - The MARS Project and its extensions in central and eastern Europe. In: Proceedings of the Equilino Seminar on the Application of Remote Sensing in Statistics, 27-29 November 1995, Roma (Italy). Specialpublikationer BESSELAT, B. , COUR, P. , 1996. Méthode aéropalynologique pour la prévision du potentiel de la production viticole. Rapport final 1995 N° 10935-95-04 FI ED ISP F. Publié conjointenement par le CCR, le CEMAGREF (F) et le CNRS (F). Bordeaux, 120 pp. MARS BULLETINS. - Early crop production forecasting and crop state assessment at European Union and National levels. Volume 2 (1994) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1995) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1996) N°: 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1997) N°: 1,2,3,4,5,6,7 Volume 2 (1998) N°: 1,2,3,4,5,6 Joint Research Centre of the EC, Space Applications Institute, Ispra (Italy). 46 MARS Project, 1996. Suivi agrométéorologique sur l'ensemble du continent Européen et sur le Maghreb. Situation à la lin des mois de mai, juillet, août, septembre et novembre 1996. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche de la CE. Ispra (Italie), nombre variable de pages. Tekniske dokumenter ACTIVITY B DOCUMENTATION - Documentation sur les 5 premières années de fonctionnement de l'Action 4. Volumes 1-8. Ispra, 1994, Scot Conseil and CE editors. BORIES L. , P. VOSSEN - Bilan provisoire du programme 1988-1995 "Méthode pollinique pour la prévision précoce du potentiel de production viticole en Europe". Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy), 20 sider & bilag (1995). DE GROOF H. - An Operational Service for Timely Estimating of Agricultural Crop Areas from Satellite Images. Call for proposal O. J. 95/C 44/5. February 1995, Space Application Institute, J. R. C. , 1995, Ispra, 80 pp. DE GROOF H. , COLAES C, ATTARDO C. - Activity B: 1996 Quality Control Procedure, 1997, SAI, Ispra. DE GROOF H. , VOSSEN P. - Research activities related to the improvement of the Advanced Agricultural Information System of the European Commission. In: Official Journal N° 95/C 203/07, 8 August 1995. GENOVESE G. , 1997. The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop forecasting "systems", 1993-1996 activities, Publication n° SPI 97. 68, Office for the Official Publications of the E. C. , Luxembourg , Space Application Institute, JRC, ISPRA, pp 381. KERDILES II. (1996): Software for Processing Avhrr data for the Communities of Europe (SPACE): algorithms used in SPACE version 2. Part 1 : calibration, atmospheric correction and cloud detection. JRC-SAI-AIS Technical Note, Ispra/Italy, 23 p. LOUDJANI P. - Remote sensing and crop yield estimation: an overview. COST 77 document. Joint Research Centre of the EC, Ispra (Italy) (1995), 55 pp. PAQUET F. , VOGT J. V. & VIAU A. (1996): Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie. - JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 p. PERDIGAO, A. - L'application de la méthode "Comptage du pollen émis dans l'atmosphère" dans le cadre du suivi de la production viticole au niveau du parcellaire d'une petite région. Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy) (1995), 18 sider & bilag. PERDIGAO V. - Technical specifications for area frame sampling surveys in the three new Member States in 1995. (1995). 47 TOLLEFSEN T. - Area Trame Sampling Survey within the European Union, ('all for proposals O. J. % / (' 366/14, Space Applications Institute, 1996, J. R. C. , Ispra. VOGT J. - Suivi des ressources hydriques au service des politiques régionales, de l'agriculture cl de l'environnement. Projet HYDRE!. Rapport Final, JRC, Ispra (1995). VOGT J. - Monitoring agricultural production in Europe using remote sensing and GIS techniques. 1 December 1995, Université Laval, Quebec (Canada). VOSSEN P. - Note de réflexion: les orientations du Projet MARS 1995-1998. Document stratégique. Institut des Applications de la Télédétection, Ispra (Italy), (1995), 95 pp. VOSSEN P. , GALLEGO J. , PERDIGÂO V. - Multi-country project for rapid environmental and agricultural monitoring and statistics in the PHARE countries. In: Project Document for DG I - External Affairs, in the context of the PHARE Regional Programme ( 1995), 55 pp. 48 BILAG 7 Anvendte forkortelser CAMEL CGMS ECU EF ERS HU EØF FAO (iRI PS 1RS LANDSAT LISS MARS NDVI NOAA-AVHRR System af satellitter med avanceret radiometer med meget høj opløsning Projektstyringsprogram, som anvendes i aktivitet B Crop Growth Monitoring System Europæisk valutaenhed Det Europæiske Fællesskab Earth Remote Sensing FI J Del Europæiske Økonomiske Fællesskab De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (ieometric and Radiometric Image Processing System Indian Remote Sensing Satellites Satellitsystem til observation af jordens ressourcer Multispektrale sensorer på IRS-satellitter Monitoring Agriculture by Remote Sensing Normalised Difference Vegetation Indeks OKT. OLIWIN ORCA PC PHARE SAR SEPT. SPOT TAC IS (Constellation of Satellites with Advanced Very High Resolution Radiometer) Oktober Agrometeorologisk model til høstprognoser for oliven og vin Orbital Remote Sensing of Crop Areas Personlig computer Bistandsprogram til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa Satellit September Système Probatoire d'Observation de la Terre Technical Assistance to the Commonwealth of New Independent States 49 ISSN 0254-1459 KOM(98) 613 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 15 17 Katalognummer : CB-CO-98-603-DA-C Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg So