title: Regulamento (CE) nº 2240/98 da Comissão de 16 de Outubro de 1998 que fixa os preços mínimos de venda de manteiga e os montantes máximos de ajuda à nata, à manteiga e à manteiga concentrada no que respeita ao décimo oitavo concurso especial efectuado no âmbito do concurso permanente previsto no Regulamento (CE) nº 2571/97

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
cream
discount sale
farm price support

text: 17. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 281/23 REGULAMENTO (CE) Nº 2240/98 DA COMISS(cid:212)O de 16 de Outubro de 1998 que fixa os pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda de manteiga e os montantes m(cid:145)ximos de ajuda (cid:133) nata, (cid:133) manteiga e (cid:133) manteiga concentrada no que respeita ao d(cid:130)cimo oitavo concurso especial efectuado no (cid:131)mbito do concurso permanente previsto no Regulamento (CE) nº 2571/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, relativo (cid:133) organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do leite e dos produtos l(cid:145)cteos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1587/96 (2), e, nomeadamente, os n(cid:16) 3 e 6 do seu artigo 6º e o nº 3 do seu artigo 12º, Considerando que, em conformidade com o Regulamento (CE) nº 2571/97 da Comiss(cid:209)o, de 15 de Dezembro de 1997, relativo (cid:133) venda a pre(cid:135)o reduzido de manteiga e (cid:133) concess(cid:209)o de uma ajuda (cid:133) nata, (cid:133) manteiga e (cid:133) manteiga concentrada destinadas ao fabrico de produtos de paste- laria, de gelados alimentares e de outros produtos alimen- tares (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1982/98 (4), os organismos de inter- ven(cid:135)(cid:209)o procedem, por concurso, (cid:133) venda de certas quanti- dades de manteiga que det(cid:136)m e (cid:133) concess(cid:209)o de uma ajuda (cid:133) nata, (cid:133) manteiga e (cid:133) manteiga concentradas; que o artigo 18º do citado regulamento disp(cid:210)e que, tendo em conta as propostas recebidas para cada concurso especial, (cid:130) fixado um pre(cid:135)o m(cid:146)nimo de venda da manteiga, bem como um montante m(cid:145)ximo da ajuda para a nata, a manteiga e a manteiga concentrada, que podem ser diferenciados segundo o destino, o teor de mat(cid:130)ria gorda de manteiga e a via de utiliza(cid:135)(cid:209)o, ou (cid:130) decidido n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; que o ou os montantes das garantias de trans- forma(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados em conformidade; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do Leite e dos Produtos L(cid:145)cteos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Em rela(cid:135)(cid:209)o ao d(cid:130)cimo oitavo concurso especial no (cid:131)mbito do concurso permanente previsto pelo Regulamento (CE) nº 2571/97, os pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda, o montante m(cid:145)ximo das ajudas, bem como os montantes das garantias de transforma(cid:135)(cid:209)o, s(cid:209)o fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 17 de Outubro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 350 de 20. 12. 1997, p. 3. (4) JO L 256 de 18. 9. 1998, p. 9. L 281/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 10. 98 ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 16 de Outubro de 1998, que fixa os pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda da manteiga e os montantes m(cid:145)ximos de ajuda (cid:133) nata, (cid:133) manteiga e (cid:133) manteiga concentrada no que respeita ao d(cid:130)cimo oitavo concurso especial efectuado no (cid:131)mbito do concurso permanente previsto no Regulamento (CE) nº 2571/97 F(cid:155)rmula A B Via de utiliza(cid:135)(cid:209)o Com marcadores Sem marcadores Com marcadores Sem marcadores (ECU/100 kg) Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo de venda Manteiga ‡ 82 % Garantia de transforma(cid:135)(cid:209)o Em natureza Concentrada Em natureza Concentrada Manteiga ‡ 82 % Manteiga : 82 % Manteiga concentrada Montante m(cid:145)ximo da ajuda Nata Manteiga Garantia de transfor- Manteiga concentrada ma(cid:135)(cid:209)o Nata — — — — 109 104 134 — 120 148 — — — — — 105 100 130 — — — — — — — — — 104 134 46 120 148 51 — — — — 105 — 130 44 — — —


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3007/98 von Umberto BOSSI an den Rat. Italienischer Vorschlag zur Förderung von sozialabgabenfreien Einstellungen für den Süden

eurovoc_concepts:
Italy
aid to undertakings
application of EU law
job creation
regional aid
restriction on competition
social-security contribution
tax exemption

formats: html pdf print

text: C 118/176 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 3. Die Erkl(cid:228)rung von (cid:214)sterreich und Luxemburg stellt fest, dass die gleichen Beurteilungsma(cid:223)st(cid:228)be, die f(cid:252)r die (cid:246)ffentlich-rechtlichen Kreditinstitute in Deutschland in Bezug auf (cid:132)Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse(cid:147) gelten, auch auf vergleichbare (cid:246)sterreichische und luxemburgi- sche Einrichtungen anzuwenden seien. Eine Erkl(cid:228)rung des Rates beziehungsweise eines Mitgliedstaates kann den EG-Vertrag und seine 4. Anwendung in den einzelnen Mitgliedstaaten nicht (cid:228)ndern. Etwaige Fazilit(cid:228)ten zum Ausgleich f(cid:252)r die Erf(cid:252)llung von (cid:132)Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse(cid:147) sind daher an den Bestimmungen des Artikel 90 Abs. 2 EG-Vertrag zu messen. (1999/C 118/224) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3002/98 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Zur(cid:252)ckgezogene Richtlinienvorschl(cid:228)ge Kommissionspr(cid:228)sident Santer soll in der von Kohl und Chirac begonnenen Diskussion (cid:252)ber Subsidiarit(cid:228)t und Gefahren einer zentralistischen Diskussion betont haben, da(cid:223) die amtierende EU-Kommission seit ihrem Antritt 1995 140 Richtlinienvorschl(cid:228)ge zur(cid:252)ckgezogen hat (APA 647 vom 16. 6. 1998/19:40). Kann die Kommission vor diesem Hintergrund › diese Meldung best(cid:228)tigen und, wenn dem so ist, › im einzelnen auflisten, um welche Vorschl(cid:228)ge es sich gehandelt hat, und, wenn m(cid:246)glich, begr(cid:252)nden, warum sie diese zur(cid:252)ckgenommen hat? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (20. November 1998) Seit 1995 hat die Kommission 143 Vorschl(cid:228)ge zur(cid:252)ckgezogen, die nicht mehr aktuell waren (1995: 61 Vorschl(cid:228)ge, 1996: 48, 1997:34). Dabei handelt es sich nicht nur um Richtlinienvorschl(cid:228)ge, sondern auch um Vorschl(cid:228)ge anderer Art. In einigen F(cid:228)llen waren die Vorschl(cid:228)ge aus objektiven Gr(cid:252)nden (cid:252)berholt (˜nderung der Rechtslage bzw. der wirtschaftlichen oder politischen Situation, oder aber das mit dem Vorschlag verfolgte Ziel ist durch andere Mittel erreicht worden), andere Vorschl(cid:228)ge wiederum wurden zur(cid:252)ckgezogen, weil die Kommission ihr Konzept ge(cid:228)ndert hat (beispielsweise wenn bereits ein neuer Vorschlag vorgelegt worden ist oder sich in Vorbereitung befindet). Dem Parlament geht selbstverst(cid:228)ndlich eine Liste dieser Vorschl(cid:228)ge zu. Die Liste f(cid:252)r 1995 wurde dem Parlament am 14. November 1995 (cid:252)bermittelt (1), die Liste f(cid:252)r 1996 am 21. November 1996 (2), und die Liste f(cid:252)r 1997 am 4. Februar 1998 (3). (1) ABl. C 344 vom 22. 12. 1995. (2) ABl. C 2 vom 4. 1. 1997. (3) ABl. C 40 vom 7. 2. 1998. (1999/C 118/225) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3007/98 von Umberto Bossi (NI) an den Rat (16. Oktober 1998) Betrifft: Italienischer Vorschlag zur F(cid:246)rderung von sozialabgabenfreien Einstellungen f(cid:252)r den S(cid:252)den Die italienische Regierung hat k(cid:252)rzlich den Vorschlag vorgelegt, Einstellungen in S(cid:252)ditalien durch die Befreiung von der Zahlung von Sozialabgaben durch die Betriebe in diesem Gebiet zu f(cid:246)rdern, ohne sich zuvor bei den Gemeinschaftsbeh(cid:246)rden (cid:252)ber die Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit einer solchen Ma(cid:223)nahme zu informieren, wie dies bereits 1995 mit dem Abschlu(cid:223) von (cid:132)Arbeitsausbildungsvertr(cid:228)gen(cid:147) geschehen war. Aufgrund dieses Vers(cid:228)umnisses wurde jetzt ein Vertragsverletzungsverfahren gegen Italien wegen Versto(cid:223)es gegen die gemeinschaftlichen Antitrust-Vorschriften er(cid:246)ffnet und mit der Forderung nach R(cid:252)ckzahlung aller seit 1995 erhaltenen Steuergeschenke durch die Unternehmen abgeschlossen


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
steel

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 16. 10. 1998 KOM(98)581 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1) 2) 3) 4) 5) 6) Ved forordning (EF) nr. 1084/98 indførte Kommissionen den 30. maj 1998 midlertidig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien. Den 18. juli 1998 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1556/98 midlertidig udligningstold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien og ændrede den midlertidige antidumpingtold. Med henblik på at træffe endelig afgørelse i sagen tog Kommissionen hensyn til bemærkninger, som interesserede parter fremsatte efter at være blevet underrettet om de foreløbige undersøgelsesresultater og til eventuelle ændringer i de foreløbige undersøgelsesresultater. De væsentligste resultater af Kommissionens undersøgelse, nemlig at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Indien, bekræftes imidlertid. Dumpingmargenerne ændredes om fornødent for at tage hensyn til krav fra de pågældende samarbejdsvillige eksportører. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger konstateredes det, at et indisk selskab, som i den foreløbige undersøgelse var blevet anset for ikke at have haft eksportsalg i undersøgelsesperioden, faktisk havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der fastsattes følgelig som led i den endelige undersøgelse en individuel dumpingmargen for denne eksportør. Under hensyntagen til transaktioner, der omfattede indiske varetyper, for hvilke der ikke fandtes tilsvarende i Fællesskabet fremstillede varetyper, blev der også fastlagt nye prisunderbudsmargener og skadestærskler, idet det samtidig sikredes, at de resterende transaktioner var tilstrækkeligt repræsentative. Kommissionen foreslår derfor i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 at Rådet indfører endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien. 7) Ved høringen af Antidumpingudvalget om endelige foranstaltninger afgav et flertal af medlemsstaterne positiv udtalelse om forslaget. indførelsen af L RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien og om endelig opkrævning af den midlertidige told RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. December 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/982, særlig artikel 9, under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1084/983 (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførtes der en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af stænger af rustfrit stål (i det følgende benævnt "stålstænger" eller "den pågældende vare"), henhørende under KN-kode 7222 2011, 7222 20 21, 7222 20 31 og 7222 20 81 og med oprindelse i Indien. 1 2 3 EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18. EFTL155af29. 5. 1998,s. 3. a- (2) Forordningen om midlertidig told ændredes ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1556/984 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af samme vare med oprindelse i Indien. I medfør af artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") og artikel 24, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2026/97 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab5, var denne ændring nødvendig for at undgå, at den pågældende vare blev pålagt både antidumping- og udligningstold med det formål af afhjælpe én og samme situation opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE (3) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told indgav flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. (4) Kommissionen fortsatte bestræbelserne på at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. 4 EFT L 202 af 18. 7. 1998, s. 40. 5 EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. J (5) Parterne underrettedes om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlåg af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne indrømmedes også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter ovennævnte underretning. (6) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de interesserede parter fremførte, og om fornødent blev de endelige undersøgelsesresultater ændret i overensstemmelse hermed. C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE (7) Den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, med indhold af nikkel på 2,5 vægtprocent og derover, med cirkulært tværsnit samt med andre tværsnit. (8) Efter vedtagelsen af forordningen om midlertidig told gjorde nogle indiske eksporterende producenter gældende, at de varer, der henholdsvis eksporteredes til Fællesskabet og solgtes på hjemmemarkedet i Indien ikke var sammenlignelige, f. eks. i henseende til kemiske egenskaber, og de kunne følgelig ikke betragtes som samme vare. 3 o_ (9) Denne påstand kunne ikke godtages, da det var fastslået, at stålstænger, der fremstilledes og solgtes på hjemmemarkedet i Indien samt indiske stålstænger, der solgtes på markedet i Fællesskabet, havde de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Spørgsmålet om, hvorvidt der var tale om forskelle mellem stålstænger, der solgtes på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet, når sammenligningen fandt sted type for type, behandledes i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi og sammenligningen mellem den normale værdi og eksportpriserne. (10) En eksporterende producent gjorde gældende, at varer, der var i overensstemmelse med DIN-standard 1013, henhørte under den foreliggende antidumpingprocedure og burde derfor tages i betragtning. Det konstateredes imidlertid, at disse varer var varmtvalsede stænger og derfor ikke omfattet af undersøgelsen, som omhandlet i meddelelsen om indledning af proceduren6 og forordningen om midlertidig told. Endvidere påpegedes det, at disse varer ikke henhørte under de relevante KN-koder, der er omfattet af foranstaltningerne. Denne påstand kunne følgelig ikke godtages. (11) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 9 - 12 i forordningen om midlertidig told. EFTC264af30. 8. 1997,s. 2. D. DUMPING 1. Generelt (12) Ved fastlæggelsen af dumping i forordningen om midlertidig told blev der ikke taget hensyn til forskelle i diameter ved klassificeringen af de forskellige varetyper, eftersom det konkluderedes, at dette ikke havde nogen indvirkning på produktionsomkostningerne pr. kg eller salgsprisen pr. kg. To eksporterende producenter påstod imidlertid, at den pågældende vares diameter havde indvirkning på de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. kg og de gjorde derfor gældende, at der burde tages hensyn hertil ved fastlæggelsen af dumping. De fremlagde også tilstrækkelig dokumentation herfor. Denne påstand blev godtaget. 2. Normal værdi a) Metode til fastsættelse af den normale værdi (13) Flertallet af de eksporterende producenter anfægtede den metode, der var benyttet til fastsættelse af den normale værdi, jf. betragtning 14, tredje afsnit, i forordningen om midlertidig told. De gjorde gældende, at den normale værdi for selskaber med utilstrækkeligt eller intet salg på hjemmemarkedet burde have været beregnet og ikke fastsat på grundlag af andre af undersøgelsen omfattede indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg. Dette argument kunne imidlertid ikke godtages, fordi denne fremgangsmåde udtrykkeligt er fastsat i artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. (14) Til støtte for påstanden om, at det ikke var korrekt at fastsætte den normale værdi på grundlag af andre indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg, blev det også gjort gældende, at de respektive hjemmemarkedssalg ikke var repræsentative, da de angiveligt kun repræsenterede en lille procentdel af den samlede indiske eksport til Fællesskabet. I den foreliggende procedure blev den normale værdi imidlertid kun fastsat på grundlag af andre eksporterende producenters hjemmemarkedssalg af sammenlignelige varetyper, når dette salg udgjorde mindst 5% af de mængder, som hvert af de undersøgte selskaber eksporterede til Fællesskabet, dvs. når salget var repræsentativt, som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, og fandt sted i normal handel. (15) I betragtning af ovenstående afvistes påstanden vedrørende den metode, der er benyttet til fastsættelse af den normale værdi. b) Gennemsnitlig fortjenstmargen for hjemmemarkedssalget (16) Nogle eksporterende producenter gjorde gældende, at den gennemsnitlige fortjenstmargen, der var fastsat for hjemmemarkedssalget af den pågældende vare, var urimelig, da den var betydeligt højere end den fortjenstmargen på 5%, der i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told og i klagen er anført som en rimelig fortjenstmargen for EF-erhvervsgrenen. Disse eksporterende producenter anførte, at der også burde anvendes en fortjenstmargen på 5% ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi. Det skal i den forbindelse påpeges, at i de tilfælde, hvor en eksporterende producent havde et salg på hjemmemarkedet af samme vare i repræsentative mængder og i normal handel, fastsattes fortjenesten med henblik på beregningen af den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen på grundlag af det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der var fastlagt for et sådant hjemmemarkedssalg af samme vare. Var dette ikke muligt, fastsattes fortjenesten i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen på grundlag af det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der var fastlagt for andre eksporterende producenter omfattet af undersøgelsen med hensyn til hjemmemarkedssalg af samme vare, som var repræsentativt og fandt sted i normal handel. (17) I betragtning af ovenstående afvistes påstanden vedrørende fortjenstmargenen. c) Sekundavarer (18) Nogle indiske selskaber, som solgte sekundavarer på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, påstod, at disse biprodukter burde anses for at være omfattet af undersøgelsen og derfor tages i betragtning ved fastsættelsen af den normale værdi. Disse varer afveg imidlertid betydeligt fra varer af første kvalitet, både i henseende til kvalitet, fysiske egenskaber, markedsopfattelse og salgspris. Eftersom der kun eksporteredes varer af første kvalitet til Fællesskabet afvistes påstanden derfor. (19) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 13 - 15 i forordningen om midlertidig told. 3. Eksportpris (20) Nogle eksporterende producenter anfægtede Kommissionens faste praksis med anvendelse af månedlige gennemsnit af vekselkurserne til omregning af eksportprisen til indenlandsk valuta. De gjorde gældende, at de vekselkurser, der var anvendt for de faktiske transaktioner, burde have været anvendt. Det skal i den forbindelse anføres, at forskellen mellem daglige og månedlige vekselkurser var ret ubetydelige. Desuden førte disse forskelle alt efter de pågældende transaktioner enten til lidt højere eller lidt lavere priser, dvs. at de negative forskelle opvejedes af de positive. Forskellen mellem de to fremgangsmåder var derfor i gennemsnit ubetydelig. Den fremgangsmåde, der benyttedes til fastlæggelse af de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes følgelig, og ovennævnte påstand afvises. (21) Et selskab, der havde eksportsalg til sit datterselskab i Fællesskabet, anfægtede den fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, og som vedrører fradrag af fortjeneste ved beregning af eksportprisen. Selskabet gjorde gældende, at oplysninger om dets europæiske datterselskabs salg burde benyttes til ovennævnte formål. Da der ikke opnåedes nogen fortjeneste af dette salg, påstod selskabet, at der ikke skulle trækkes nogen fortjeneste fra prisen ved salg til første uafhængige køber med henblik på at beregne eksportprisen. Ifølge artikel 2, stk. 9, i grundforordningen skal den justering, der foretages for at nå frem til en pålidelig eksportpris, imidlertid indbefatte et beløb til dækning af forventet fortjeneste. I overensstemmelse med Kommissionens og Rådets faste praksis, som er bekræftet af Domstolen, ansås det ikke for korrekt at basere beregningen af fortjenstmargenen på oplysninger fra den forbundne importør, da denne fortjenstmargen kan være påvirket af forbindelsen med eksportøren. Anmodningen afvises derfor, og den fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, bekræftes endeligt. (22) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 16 og 17 i forordningen om midlertidig told. 4. Sammenligning a) Importafgifter og indirekte skatter (23) Nogle selskaber gjorde gældende, at den justering, der var indrømmet for importafgifter, burde udvides til at omfatte visse yderligere importerede materialer, der blev pålagt importafgifter. Dette krav kunne kun godtages i det omfang, det kunne godtgøres, at de pågældende materialer, jf. artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen, fysisk indgik i de varer, der solgtes til forbrug i eksportlandet, og hvis afgifterne ikke blev opkrævet, eller de blev refunderet for den vare, der indeholder sådanne materialer, når den eksporteres til Fællesskabet. b) Handelsled (24) Et selskab genfremsatte sin anmodning om et fradrag for forskelle i handelsled med den begrundelse, at det ved eksport kun solgte til forhandlere, medens det på hjemmemarkedet solgte til både forhandlere og endelige brugere. Det hævdedes, at priserne ved salg til de endelige brugere på hjemmemarkedet konsekvent var højere end priserne ved salg til forhandlere på hjemmemarkedet. Denne anmodning blev ikke imødekommet af de grunde, der er anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told. c) Kredit (25) Der blev fremsat anmodning om, at der med henblik på at fastsætte kreditomkostningerne i forbindelse med eksportsalget benyttedes gældende rentesatser på det internationale marked for optagelse af lån i udenlandsk valuta i stedet for renten på det indiske hjemmemarked. Denne anmodning blev imødekommet. 10 d) Valutaomregning (26) Nogle selskaber krævede en justering for valutaomregning i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen med den begrundelse, at værdien af den udenlandske valuta, hvori de fakturerede deres eksportsalg, var faldet betydeligt i forhold til den indiske rupee i undersøgelsesperioden. De pågældende selskaber gjorde gældende, at hvad angår vekselkursen burde salgsdatoen være datoen på indkøbsordren, og at den vekselkurs, der var gældende 60 dage før datoen på* indkøbsordren, burde anvendes til dumpingberegningen. Kravet om, at datoen på indkøbsordren skulle betragtes som salgsdatoen, kunne ikke godtages, da denne dato ikke afspejler de væsentlige salgsbetingelser mere korrekt end fakturadatoen. (27) Der blev imidlertid i relevant omfang foretaget en justering for valutaomregning i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen ved at indrømme de eksporterende producenter 60 dage for at tage hensyn til vedvarende bevægelser i vekselkurserne for visse udenlandske valutaer, hvori de pågældende selskaber fakturerede deres eksportsalg. (28) Da der ikke blev fremført andre bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, bekræftes de øvrige undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 18-21 i forordningen om midlertidig told. S. Dumpingmargen (29) Da der ikke blev fremført nogen bemærkninger vedrørende fastsættelsen af dumpingmargenen, bekræftes den metode, der er omhandlet i betragtning 22 i forordningen om midlertidig told. H (30) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger konstateredes det, at Chandan Steel Ltd. , som med henblik på den foreløbige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder var blevet betragtet som en part uden eksportsalg i undersøgelsesperioden, faktisk havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der blev derfor fastsat en individuel dumpingmargen for denne eksportør som led i den endelige i undersøgelse. (31) De endelige dumpingmargener udgør følgende i procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse: - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai - Chandan Steel Ltd. , Umbergaon - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 16. 6% 26. 9% 7. 4% 10. 2% 6,6% 14. 0% 8. 7% 4. 2% 13. 0% 12. 4% 4. 8% (32) Den endelige dumpingmargen for andre indiske selskaber end dem, der medvirkede i denne undersøgelse, fastsattes til 26,9% at nettoprisen, frit Fællesskabets grænse. Rådet tog i den forbindelse hensyn til den betydelige samarbejdsvilje, der var udvist, og fastsatte den landsdækkende dumpingmargen til den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for en samarbejdsvillig eksporterende producent. 12 (33) For den nye eksportør, der er nævnt i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told (Sindia Steel Ltd. ), fastsattes den endelige dumpingmargen i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er omhandlet i betragtning 22 i forordningen om midlertidig told. Udtrykt i procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for dette selskab 9,5%. E. SKADE 1. Indledende bemærkning (34) Undersøgelsesresultaterne vedrørende skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser i de sideløbende undersøgelser vedrørende dumping og subsidier er identiske. Alle selskabsspecifikke beregninger er baseret på de samme data. 2. Erhvervsgren i Fællesskabet (35) Efter yderligere undersøgelser konstateredes det, at EF-erhvervsgrenens samlede produktion af stålstænger ikke udgør 45% af den samlede produktion i Fællesskabet, som det fejlagtigt er anført i forordningen om midlertidig told, men 38% af den samlede produktion i Fællesskabet. Denne procentdel er tilstrækkelig til at opfylde betingelserne i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. 3. Forbrug i Fællesskabet, markedsandel og importerede mængder fra Indien (36) Efter underretningen af parterne blev der ikke modtaget nogen bemærkninger vedrørende forbruget af stålstænger i Fællesskabet samt markedsandelen for og omfanget af importen fra Indien. Følgelig bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 29 - 32 i forordningen om midlertidig told. 13 4. Priserne på dumpingvarerne og de subsidierede varer fra Indien og underbud a) Beregning afunderbudsmargener (37) Som omhandlet i betragtning 33 - 42 i forordningen om midlertidig told blev der foretaget en detaljeret analyse af underbud for hver af de berørte indiske producenter, og der konstateredes betydelige underbudsmargener. Underbudsmargenerne beregnedes ved for hver varetype at sammenligne det vejede gennemsnit af eksportpriserne, leveret Fællesskabets grænse, med det vejede gennemsnit af EF-erhvervsgrenens salgspriser, ab fabrik, ved salg til uafhængige parter. Indiske varetyper, for hvilke der ikke fandtes tilsvarende EF- fremstillede varetyper blev holdt uden for beregningen, efter at det var fastslået, at de øvrige transaktioner var tilstrækkeligt repræsentative. Hvis eksporten fandt sted via forbundne selskaber, blev der foretaget en behørig justering af eksportpriserne for at tage hensyn til omkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg til første uafhængige kunde i Fællesskabet, samt forventet fortjeneste. EF-erhvervsgrenens salgspriser justeredes for transportomkostninger i Fællesskabet. Medens de indiske eksportører udelukkende solgte til forhandlere, solgte EF-erhvervsgrenen både til endelige brugere og forhandlere. EF- erhvervsgrenens priser ved salg til endelige brugere justeredes følgelig til forhandlerleddet. Endvidere justeredes de indiske eksportpriser for håndteringsomkostninger ved Fællesskabets grænse. (38) Flere indiske eksporterende producenter genfremsatte deres anmodning om en justering for forskelle i den tid, der forløb fra afgivelse af ordre til levering, og for forskelle med hensyn til overholdelse af leveringsfristen. De påstod navnlig, at de regelmæssigt måtte udstede kreditnotaer til deres kunder på grund af for sen levering. Kreditnotaer for for sen levering er imidlertid ikke ensbetydende med, at længere indiske leveringstider eller usikre leveringstider påvirkede salgsprisen, når prisforhandlingerne fandt sted. Anmodningen om en sådan justering kan derfor ikke imødekommes. Det blev i den forbindelse også taget i betragtning, at 14 de indiske producenters ved kontrakt fastsatte leveringstider ofte svingede mellem fire og seks måneder, uden at dette havde nogen indvirkning på den aftalte salgspris. (39) Alle indiske producenter genfremsatte også deres anmodning om en justering for kvalitetsforskelle. De gjorde navnlig gældende, at stålstænger fremstillet af EF- producenterne var lettere at maskinbearbejde, hvilket reducerede gennemløbstiden i videreforarbejdningsprocessen for stålstænger. Det skal i den forbindelse anføres, at nogle EF-producenter ganske rigtigt solgte en vis mængde varer under et varemærke, der tilkendegav, at de var lettere at maskinbearbejde. Det konstateredes imidlertid, at der ikke forelå et konsekvent prismønster, hvoraf det fremgik, at de varer, der var lettere at maskinbearbejde, solgtes til højere priser og således ville have en højere markedsværdi. Der kunne derfor ikke indrømmes nogen justering, da der ikke påvistes nogen indvirkning på priserne og på prisernes sammenlignelighed. Det noteredes desuden, at alle indiske producenter havde fremsat identiske krav om en justering, hvor der blev set bort fra potentielle kvalitetsforskelle mellem deres varer. (40) Et indisk selskab anførte, at EF-erhvervsgrenens salgspris var sammensat af en basispris og et såkaldt "legeringstillæg", dvs. et pristillæg for legeringer, der indgår i stålstænger. Selskabet anmodede om, at legeringstillægget blev holdt uden for Fællesskabets salgspriser med henblik på beregning af underbud og underpriser. Denne anmodning kunne ikke imødekommes, da legeringstillægget var en del af den salgspris, som kunderne betalte. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de indiske salgspriser også indeholdt et legeringstillæg, selv om der ikke direkte henvistes hertil i fakturaen. 15 (41) Tages der hensyn til ovennævnte justeringer udgør underbudsmargenerne følgende: - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai 14. 5 % - Chandan Steel Ltd. , Umbergaon " 14. 9% - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 13. 0 % 13. 2% 19. 4% 17. 8% 13. 9 % 5. 8 % 15. 8 % 12. 8% 15,7 % (42) Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for Sindia Steel Ltd (jf. betragtning 33) udgjorde 16,8%. Det konkluderedes, at disse underbudsmargener er betydelige. b) Påstand om konkurrencebegrænsende adfærd (43) I de bemærkninger, som de indiske selskaber fremsatte efter at være blevet underrettet om undersøgelsesresultaterne, gjorde de fortsat gældende, at beregningen af underbudsmargener samt konklusionerne vedrørende andre skadesfaktorer, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser var formålsløs i sammenhæng med denne undersøgelse i betragtning af Kommissionens i konkurrencesag I V/3 5. 814 - "legeringstillæg"7. Ifølge denne beslutning beslutning har producenterne i Fællesskabet afflade produkter af rustfrit stål 7 Kommissionens beslutning af 21. 1. 1998, EFT L 100 af 1. 4. 1998, s. 55. 16 ændret "og på samordnet vis anvendt de referenceværdier, de lægger til grund for beregningen af legeringstillægget, hvilket har haft til formål og til følge at begrænse og fordreje den normale konkurrence på det fælles marked". (44) Det skal i den forbindelse påpeges, at nævnte sag vedrører "flade produkter" af rustfrit stål i modsætning til "stænger" af rustfrit stål, der henhører under kategorien af lange produkter. Desuden er producenterne af flade produkter og producenterne af stålstænger i vidt omfang ikke de samme, og antallet af producenter af stålstænger er betydeligt højere end antallet af producenter af flade produkter. (45) De indiske producenter genfremsatte imidlertid deres påstand om, at der også eksisterer en samordnet praksis for stålstænger. Nogle af disse selskaber har også i henhold til artikel 3 i Rådets forordning nr. 178 indgivet en formel klage til Kommissionen vedrørende stålstænger. Til støtte for deres påstand gjorde de indiske selskaber gældende, at de nationale stålsammenslutninger i Fællesskabet månedligt udsendte en liste til alle medlemmer over de legeringstillæg, som den største producent i det pågældende land anvendte. Desuden anførte de, at nævnte producent anvendte den samme koefficient (den såkaldte "yield factor") til at beregne legeringstillægget for stålstænger på grundlag af legeringstillægget for flade produkter, som en forhandler i en anden medlemsstat. De påstod, at de fremlagte oplysninger var et afgørende bevis for, at der fandtes en samordnet praksis på markedet for stålstænger. (46) Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at anvendelsen af en legeringstillægsordning som sådan, herunder anvendelsen af en "yield factor", ikke er ulovlig. En sådan ordning gør det muligt for en producent af rustfrit stål på lovlig vis at lade svingninger i priserne for legeringsmaterialer afspejle i salgspriserne til kunderne og således beskytte sig selv mod risikoen for betydelige svingninger i produktionsomkostningerne. Det konstateredes også, at anvendelsen EFT 13 af 21. 2. 19962, s. 204. 17 af et legeringstillæg er almindelig på andre stålmarkeder uden for Fællesskabet, og det har med en kort afbrydelse været anvendt i Fællesskabet i mange år. Det kunne endvidere fastslås, at EF-producenterne ifølge EKSF-traktatens artikel 60 og den afledte fællesskabsret for så vidt angår EKSF-produkter skal underrette Kommissionen og alle interesserede om den gældende legeringstillægsordning (artikel 6, litra b), i beslutning nr. 37/54 af 29. juli 19549. (47) Anvendelsen af en legeringstillægsordning kan følgelig og i overensstemmelse med Kommissionens beslutning i sag IV/35. 814 kun være ulovlig, hvis legeringstillægsordningen anvendes på en samordnet, dvs. en konkurrencebegrænsende, måde. Der blev imidlertid ikke fremlagt noget afgørende bevis herfor i løbet af undersøgelsen. (48) Det konstateredes endvidere, at EF-producenternes pris for identiske produkter til sammenlignelige kunder og i samme periode varierede, hvilket resulterede i, at EF-producenternes fortjeneste var forskellig. (49) På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at undersøgelsen af skade og Fællesskabets interesser, herunder beregningen af underbudsmargener, ikke var formålsløs, som påstået af de indiske selskaber. Den indiske anmodning om, at undersøgelsen afsluttedes omgående, kunne således ikke imødekommes. Tilsvarende var det ikke muligt at suspendere antidumpingundersøgelsen, indtil Kommissionen havde afsluttet sin undersøgelse vedrørende den påståede konkurrencebegrænsende adfærd, fordi antidumpingundersøgelser skal afsluttes inden for en frist på højst femten måneder fra indledningen heraf, jf. artikel 6, stk. 9, i grundforordningen. EFT 18 af 1. 8. 1954, s. 470. 18 (50) Det er imidlertid taget til efterretning, at Kommissionen fortsætter sin undersøgelse af den påståede konkurrencebegrænsende adfærd. Skulle Kommissionen konstatere, at der er tale om samordnet praksis, vil betingelserne for at indlede en fornyet undersøgelse ex officio være opfyldt. Der vil straks, dvs. inden for en frist på højst tolv måneder, blive indledt en sådan undersøgelse for at fastslå om og i hvilket omfang de relevante undersøgelsesresultater vedrørende skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser omstødes af en sådan konkurrencebegrænsende praksis. 5. EF-erhvervsgrenens situation (51) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told er der ikke modtaget nogen bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til produktionsmængde, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, salgspriser, fortjeneste, beskæftigelse og lagerbeholdninger. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 4 4 - 55 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. Den indiske regering anfægtede imidlertid de konklusioner, der er draget af disse resultater, og hævdede navnlig, at faldet i EF-producenternes produktionstal ikke kan tilskrives den faldende import fra Indien. Denne påstand vedrører spørgsmålet om årsagssammenhæng, som behandles nedenfor. Den indiske regering hævdede endelig, at EF-producenterne øgede salget til forbundne parter fra 1994 til undersøgelsesperioden på tolv måneder (jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told). Dette omstøder imidlertid ikke de undersøgelsesresultater og konklusioner vedrørende det samlede salg (specielt den negative udvikling i markedsandel siden 1994) og salget til uafhængige parter, som også anvendtes ved beregningerne af prisunderbud. 6. Konklusioner (52) På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at EF-erhvervsgrenen lider væsentlig skade, som omhandlet i betragtning 56 i forordningen om midlertidig told. 19 F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG (53) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told anfægtede nogle indiske selskaber, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, var forårsaget af dumpingimport og subsidieret import fra Indien. Det anførtes navnligt, at skaden var forårsaget af andre faktorer, nemlig lavprisimport fra andre lande. Endvidere hævdedes det, at andre EF-producenter ikke havde fulgt den samme udviklingstrend som EF-erhvervsgrenen. (54) Det er i den forbindelse værd at bemærke den kraftige stigning i den indiske importmængde i den pågældende periode, som nåede et højdepunkt med en markedsandel på 9,1% i 1996. Det er også fastslået, at disse varer importeredes til priser, som lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Der blev yderligere taget hensyn til, at mange forhandlere køber stålstænger fra kilder både i Indien og i Fællesskabet, hvilket giver et gennemsigtigt og prisfølsomt marked. Det bemærkedes, at ovennævnte udviklingstrend for importen fra Indien faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation. Dette gjaldt navnlig nedgangen i dens markedsandel og de trykkede priser siden 1995. På grund af dumpingimport og subsidieret import af stålstænger med oprindelse i Indien i undersøgelsesperioden måtte EF-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt uanset følgerne for rentabiliteten. Det kunne følgelig fastslås, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den subsidierede import og den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. (55) Det undersøgtes også, om andre faktorer end dumpingimporten og den subsidierede import kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Det konstateredes i den forbindelse, at importen af den pågældende vare fra andre lande målt i mængde enten lå under eller tæt ved de tærskelværdier, der er fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen og/eller fandt sted til højere priser end importen fra Indien. Denne import kan følgelig ikke have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den subsidierede import fra Indien og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. 20 (56) Endvidere undersøgtes nogle indiske producenters påstand om, at andre EF- producenters situation var betydeligt bedre end EF-erhvervsgrenens. Det skal i den forbindelse anføres, at der kun foreligger detaljerede og efterprøvede oplysninger om EF-erhvervsgrenen. I betragtning af, at EF-markedet for stålstænger er et gennemsigtigt og prisfølsomt marked, kan det imidlertid ikke anses for urimeligt at konkludere, at det er sandsynligt, at de øvrige EF- producenter har fulgt samme udviklingstrend som EF-erhvervsgrenen, specielt hvad angår priser. (57) Det blev endelig påstået, at nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgspriser på stålstænger siden 1995 var en følge af et fald i legeringspriserne. Hertil skal imidlertid bemærkes, at ændringer i verdensmarkedspriserne for legeringer også gælder for de indiske producenter, og de har følgelig ingen indflydelse på de konstaterede underbud. Det skal endvidere anføres, at EF-erhvervsgrenen også havde sænket sine basispriser betydeligt. (58) På baggrund af ovenstående bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i forordningen om midlertidig told (betragtning 57 - 65), nemlig at dumpingimporten og den subsidierede import fra Indien særskilt betragtet har påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. Det er endvidere fastslået, at i betragtning af omfanget af den pågældende dumpingimport har den bidraget væsentligt til den skade, der er forårsaget. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER (59) Efter vedtagelsen af forordningen om indførelse af midlertidig told er der ikke modtaget nogen underbyggede bemærkninger vedrørende undersøgelsen af Fællesskabets interesser som omhandlet i betragtning 6 6 - 71 i forordningen om midlertidig told. 21 (60) Det konkluderes følgelig, at indførelsen af foranstaltninger vil medføre, at der genskabes en situation med effektiv konkurrence, som vil gøre det muligt for EF- erhvervsgrenen at genvinde den markedsandel, der er gået tabt, og at forbedre rentabiliteten. (61) Da der ikke foreligger nogen reaktion fra brugere og importører, antages det, at virkningerne af forventede prisstigninger vil være begrænsede, også i betragtning af størrelsen af den foreslåede told. Hvad angår leverandører i tidligere led konkluderedes det, at en genskabelse af redelige konkurrencevilkår vil medføre, at deres konkurrencedygtighed forbedres. (62) Alt i alt fastslås det, at de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 6 6 - 71 i forordningen,om midlertidig told kan bekræftes. Der er navnlig ingen tvingende grunde til at antage, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger. H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER (63) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det, i hvilken form og i hvilket omfang der bør indføres antidumpingforanstaltninger for at afhjælpe den skadelige dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe effektive konkurrencevilkår på EF-markedet for stålstænger. (64) Som omhandlet i betragtning 72 - 74 i forordningen om midlertidig told beregnedes der et ikke-skadevoldende prisniveau, der vil gøre det muligt for EF- erhvervsgrenen at opnå dækning for sine produktionsomkostninger og en rimelig fortjeneste på salget af den pågældende vare. 22 (65) Et indisk selskab gjorde gældende, at beregningen af det ikke-skadevoldende prisniveau var ukorrekt, eftersom fortjenstmargenen for alle varetyper var identisk. Det skal påpeges, at det ikke-skadevoldende prisniveau beregnedes på grundlag af de gennemsnitlige salgspriser pr. varetype minus EF-erhvervsgrenens faktiske vejede gennemsnitlige fortjenstmargen plus en rimelig fortjeneste, som forklaret ovenfor. Denne fremgangsmåde ansås for at være den mest korrekte i den foreliggende undersøgelse. (66) På grundlag af sammenligningen mellem det ikke-skadevoldende prisniveau og de indiske producenters eksportpriser konstateredes der følgende skadestærskler i forhold til prisen, frit Fællesskabets grænse: - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai - Chandan Steel Ltd. , Umbergaon - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai 18. 4% 19. 0% 16. 5% 16. 6% 25. 5% 25. 3% 17. 6% 7. 5% 19. 8% 16. 1% 20,2% (67) For det nytilkomne selskab, Sindia Steels Ltd. , beregnedes skadestærsklen som omhandlet i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told på grundlag af det vejede gennemsnit af skadestærsklerne for de samarbejdsvillige indiske selskaber. På dette grundlag er skadestærsklen 22,1%. 23 (68) I overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør tolden være lig med dumpingmargenen, medmindre skadestærsklen er lavere. På dette grundlag fastsattes tolden til følgende for de samarbejdsvillige producenter: - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai - Chandan Steel Ltd. , Umbergaon - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai (69) For Sindia Steels Ltd. bør tolden fastsættes til 9,5%. 16. 6% 19,0% 7. 4% 10. 2% 6,6% 14. 0% 8. 7% 4. 2% 13. 0% 12. 4% 4. 8% (70) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og for at sikre, at antidumpingforanstaltningerne ikke omgås, ansås det for påkrævet at fastsætte tolden for de ikke-samarbejdsvillige selskaber til den højeste sats, der er fastsat, dvs. 19,0%, eftersom de indiske eksporterende producenter i høj grad havde udvist samarbejdsvilje. 24 (71) I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i grundforordningen pålægges ingen vare både antidumpingtold og udligningstold med det formål at afhjælpe én og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Da der er fastlagt dumping- og subsidiemargener for den pågældende import10, er det nødvendigt at fastslå om og i hvilket omfang disse dumping- og subsidiemargener er opstået som følge af én og samme situation. (72) I den foreliggende sag er det fastslået, at alle de undersøgte subsidieordninger udgør eksportsubsidier i henhold til definitionen i artikel 3, stk. 4, litra a), i forordning (EF) nr. 2026/97. Det anses under disse omstændigheder ikke for korrekt at pålægge både udligningstold og antidumpingtold i et omfang fuldt ud svarende til de pågældende subsidie- og dumpingmargener, der er fastlagt. Antidumpingtolden bør følgelig nedsættes med et beløb svarende til udligningstolden i den sideløbende antisubsidieundersøgelse for at afspejle de faktiske dumpingmargener, der står tilbage efter indførelsen af den udligningstold, som opvejer virkningerne af eksportsubsidierne. 10 Jf. Rådets forordning (EF) nr. af rustfrit stål med oprindelse i Indien, offentliggjort i denne Tidende. /98 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af stænger 25 (73) Den endelige antidumpingtold udgør således følgende: - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Chandan Steel Ltd. , Umbergaon - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Sindia Steels Ltd. , Nashik - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. / Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai - Alle andre selskaber 2,2% 0% 0% 0% 0% 0% 8. 7% 4. 2% 0% 0% 0% 0% 0% Toldsatserne anvendes kumulativt med de toldsatser, der er fastsat som led i den antisubsidieprocedure, der er gennemført sideløbende hermed. I. TILSAGN (74) Efter udløbet af fristen for indgivelse af tilsagn forelagde en eksporterende producent forslag til et tilsagn. Det pågældende selskab tilbød at overholde visse mindstepriser. Tilsagnet blev undersøgt, og det konstateredes, at på grund af de mange forskellige varetyper og de betydelige prissvingninger for den pågældende vare ville det være vanskeligt at fastsætte priser, som kunne afhjælpe de skadelige virkninger af dumpingimporten og den subsidierede import. Det pågældende tilsagn kunne derfor ikke godtages. 26 J. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD 75. 1 betragtning af konklusionerne vedrørende dumping og skade på grundlag af den endelige undersøgelse bør den midlertidige told opkræves således: For perioden mellem ikrafttrædelsen af forordningen om midlertidig told og ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der er beregnet og anført i betragtning 68 - 70, medmindre den midlertidige told er lavere end den endelige told; i så fald er satserne for den midlertidige told fortsat gældende. For perioden efter udstedelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med de satser, der er anført i betragtning 73. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i et omfang, der overstiger de respektive endelige toldsatser, bør frigives - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 27 Artikel 1 Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af stænger af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 og 7222 20 81 og med oprindelse i Indien. For varer, der fremstilles af nedenstående selskaber, fastsættes tolden, som beregnes af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, til følgende: Producent Toldsats (%) Taric-tillaegskode - Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. / Bhansali 2^2 8226 Ferromet Pvt Ltd. , Mumbai - Chandan Steel Ltd. , Unbergaon - Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur - Grand Foundry Ltd. , Mumbai - Isibars Ltd. , Mumbai - Mukand Ltd. , Mumbai - Panchmahal Steel Ltd. , Baroda - Parekh Bright Bars Pvt Ltd. , Thane - Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad - Sindia Steels Ltd. , Nashik - Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai - Viraj Alloys Ltd. , Viraj Impoexpo Ltd, Mumbai - A lie andre selskaber 0 0 0 0 0 8/7 4,2 0 6 0 0 6 8593 8400 8401 8402 8403 8404 8594 8405 8406 8407 8410 8900 3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. 28 Artikel 2 For perioden mellem ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1084/98 og ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 opkræves de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i henhold til forordning (EF) nr. 1084/98, endeligt med de satser, der er anført i betragtning 68 - 70 i nærværende forordning, medmindre den told, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1084/98, er lavere end de satser, der er fastsat i betragtning 68 - 70; i så fald opkræves tolden endeligt med et beløb svarende til de satser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1084/98. For perioden efter ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1556/98 opkræves de beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1556/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, endeligt med de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i et omfang, der overstiger de respektive endelige toldsatser, frigives. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen Fællesskabers Tidende. i De Europæiske Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 29 ISSN 0254-1459 KOM(98) 581 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 il 10 Katalognummer : CB-CO-98-585-DA-C ISBN 92-78-39902-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3 o


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3095/98 del André SAINJON a la Comisión. Ayudas concedidas por el FMI a Corea del Sur y repercusiones de las mismas sobre los astilleros

eurovoc_concepts:
International Monetary Fund
South Korea
aid to undertakings
banking
financial aid
monetary crisis
shipbuilding
use of aid

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/179 (1999/C 118/229) PREGUNTA ESCRITA E-3095/98 de AndrØ Sainjon (ARE) a la Comisi(cid:243)n (16 de octubre de 1998) Asunto: Ayudas concedidas por el FMI a Corea del Sur y repercusiones de las mismas sobre los astilleros En su carta de 3 de marzo de 1998, Sir Leon Brittan afirmaba que la Comisi(cid:243)n se mostrar(cid:237)a vigilante y velar(cid:237)a por que las ayudas concedidas por el Fondo Monetario Internacional a Corea del Sur no se utilizaran para salvar astilleros en quiebra. ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre el estado actual de esta verificaci(cid:243)n y sobre los primeros resultados de la misma? Respuesta de Sir Leon Brittan en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de noviembre de 1998) La Comisi(cid:243)n sigue atentamente la evoluci(cid:243)n de la crisis financiera en Corea y su impacto en el sector de la construcci(cid:243)n naval europea. En la reuni(cid:243)n de Asia y Europa II (ASEM) en abril de 1998, la cuesti(cid:243)n de la construcci(cid:243)n naval le fue planteada al Ministro de Asuntos Exteriores y Comercio. (cid:201)ste reconoci(cid:243) que el exceso de capacidad en este sector era el resultado de una mala asignaci(cid:243)n de los crØditos y que la pol(cid:237)tica que su Gobierno segu(cid:237)a ten(cid:237)a como objetivo aplicar mÆs rigurosamente los principios del mercado y, por lo tanto, no ayudar a las empresas del sector en quiebra. Por consiguiente, los astilleros en dificultad no deber(cid:237)an recibir ninguna ayuda del Fondo Monetario Internacional (FMI). El plan del FMI, aceptado por Corea, estÆ destinado solamente a estabilizar el sistema financiero y bancario, y de ninguna manera a obtener fondos para los sectores industriales. La Comisi(cid:243)n, que no es miembro del FMI, lleva a cabo sin embargo un control directo de la evoluci(cid:243)n de la situaci(cid:243)n y ha planteado en varias ocasiones, ante las autoridades coreanas, una serie de cuestiones relativas a la utilizaci(cid:243)n de la ayuda financiera del FMI. Estas cuestiones fueron objeto de conversaciones bilaterales, como las consultas a alto nivel de mayo de 1998 entre la Comisi(cid:243)n y las autoridades coreanas. Se dieron un cierto nœmero de garant(cid:237)as. Sin embargo la Comisi(cid:243)n pidi(cid:243) nuevas precisiones sobre la reestructuraci(cid:243)n del sector, los apoyos concedidos por el Korea Eximbank para la exportaci(cid:243)n de buques, as(cid:237) como diversas precisiones sobre supuestas subvenciones locales a subcontratistas de astilleros. La Comisi(cid:243)n sigue atentamente esta cuesti(cid:243)n. Sin embargo, hasta ahora no dispone de informaciones que permitan considerar que Corea no ha respetado sus obligaciones internacionales en este Æmbito. (1999/C 118/230) PREGUNTA ESCRITA E-3096/98 de Umberto Bossi (NI) al Consejo (19 de octubre de 1998) Asunto: Monopolio italiano del CONI › sociedades futbol(cid:237)sticas y libre competencia El monopolio en el sector de las actividades deportivas, tanto profesionales como de aficionados, reglamentadas de conformidad con la ley italiana no 426 de 16 de febrero de 1996, se ha hecho insostenible, en particular a la vista de las importantes contribuciones que el Estado italiano prodiga cada aæo al CONI. Las autoridades responsables de la competencia y el mercado, a las que se ha interpelado en numerosas ocasiones mediante preguntas escritas, no han intervenido nunca para afirmar el principio de que el legislador «debe crear beneficios para los competidores y acabar con las posiciones dominantes». La actuaci(cid:243)n de dichas autoridades es particularmente ineficaz en el caso de la liga de las sociedades de fœtbol de primera y segunda divisi(cid:243)n en lo que se refiere al ya viejo problema contractual de los derechos televisivos de «pago por visi(cid:243)n» en el caso de un (cid:243)rgano de la Federaci(cid:243)n italiana de fœtbol (apartado II del art(cid:237)culo 6 del Estatuto) que detenta, en realidad, el monopolio del sector futbol(cid:237)stico (art(cid:237)culos 1 y 2 del Estatuto). Las autoridades prescinden de la afirmaci(cid:243)n del principio de libre competencia en beneficio de unos pocos grupos de operadores en el sector econ(cid:243)mico deportivo


title: WRITTEN QUESTION No. 3111/98 by Lissy GRÖNER Simplification of procedures for applying to the Commission for funds

eurovoc_concepts:
EU aid
administrative transparency
aid programme
cultural policy
cultural transmission
literature

text: 6. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 320/25 (1999/C 320/033) WRITTEN QUESTION E-3111/98 by Lissy Gröner (PSE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Simplification of procedures for applying to the Commission for funds The excessively lengthy time taken to process an application for EU funding for the Interlit 4 International Literature Days in Erlangen has highlighted once again the complex and cumbersome procedures followed by the Commission. Ever since 1994, the applicants had carefully and systematically gone the rounds of all the relevant bodies to obtain support for their application, which required a substantial outlay of time and resources. It was only by virtue of very thrifty management that it was possible to hold the International Literature Days in Autumn 1997 despite the lack of EU support. Meanwhile, the Interlit application was rejected by the Commission, unofficially and by word of mouth. The organisers have still not received an official written rejection of their application from the Commission and a clear explanation of its decision. On what grounds was the application for funding turned down, despite the favourable assessment it had 1. previously received? 2. Why did the applicants not receive a formal rejection? 3. What means does the Commission intend to adopt to simplify the application procedure and to make the processing of applications more transparent and speedy? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (4 December 1998) Under Decision No 2085/97 of the European Parliament and of the Council of 6 October 1997 establishing a programme of support, including translation, in the field of books and reading (Ariane) (1), the selection procedure operates in two stages. Firstly, at the preselection stage, the Commission seeks to ensure that the files presented meet the formal criteria of eligibility for the programme as set out in the invitation to tender published in the Official Journal. Secondly, Article 5 of the Decision establishing the Ariane programme requires the Commission to submit to the Committee the selection rules and criteria together with details of financial support granted to the projects selected. The Committee met on 3 October 1997. In order to select projects, the Commission will be assisted by a group of independent experts in the cultural field, who will express their opinion on the artistic and cultural merit of the applications. The Commission regrets to inform the Honourable Member that, although the project in question passed 1. the formal preselection stage, it was not accepted in the final selection. 2. Project leaders were officially informed of the results of the 1997 Ariane programme at the beginning of 1998. Meanwhile, following the meeting of the Programme Committee, the Commission, at the request of the parties concerned, informed them orally that their projects had not been selected. 3. The Commission would draw the attention of the Honourable Member to the fact that it is duty-bound to apply the selection rules laid down in Decision No 2085/97/EC (2). It applies these rules in all rigour and transparency. (1) OJ L 291, 24. 10. 1997. (2) OJ C 136, 1. 5. 1997


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3068/98 του Werner LANGEN προς το Συμβούλ ο. Σχέδιο που αποσκοπεί στην υπαγωγή των λαχείων και λοιπών τυχερών παιγνίων στην ευρωπαiκή νομοθεσία περί ανταγωνισμού

eurovoc_concepts:
Germany
competition
free movement of capital
freedom to provide services
game of chance
liberalisation of the market
single market
tax system

text: C 142/80 Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των EL 21. 5. 1999 (1999/C 142/097) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3064/98 υποβολη´ : Helena Torres Marques (PSE) προς την Επιτροπη´ Θε´µα: Πορτογαλικα´ προγρα´µµατα στον τοµε´α της ενε´ργειας (2 Οκτωβρι´ου 1998) Η Επιτροπη´ αποφα´σισε να χρηµατοδοτη´σει 116 προγρα´µµατα επι´δειξης στον τοµε´α της ενεργειακη´ς τεχνολογι´ας και 120 συνοδευτικα´ µε´τρα µε ποσο´ υ´ψους 110,5 εκατ. Ecu. Μπορει´ η Επιτροπη´ να αναφε´ρει εα´ν απο´ αυτα´ τα προγρα´µµατα και τα συνοδευτικα´ µε´τρα ε´να η´ περισσο´τερα αφορου´ν την Πορτογαλι´α και ποιο´ ποσο´ τους αναλογει´; Απα´ ντηση του κ. Παπουτση´ εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (23 Οκτωβρι´ου 1998) Το 1998, στο πλαι´σιο του προγρα´µµατος «Μη πυρηνικη´ ενε´ργεια», τµη´µα «επιβι´ωση» (Thermie), αξιολογη´θηκαν εκ µε´ρους της Επιτροπη´ς 12 προτα´σεις ε´ργων επι´δειξης (τυ´που Α) µε 16 Πορτογα´λους συµµετε´χοντες. Το κατ’ εκτι´µησιν συνολικο´ ποσο´ ενι´σχυσης των 12 αυτω´ ν προτα´σεων ανε´ρχεται σε 8,1 εκατοµ. ECU. Επιπλε´ον, η Επιτροπη´ αξιολο´γησε 19 προτα´σεις συνοδευτικω´ ν µε´τρων (τυ´πος Β) µε προβλεπο´µενη συµµετοχη´ 20 πορτογαλικω´ ν οργανω´ σεων, συνολικου´ υ´ψους 2,7 εκατοµ. ECU. Η Επιτροπη´ διαβιβα´ζει απευθει´ας στο Αξιο´τιµο Με´λος του Κοινοβουλι´ου καθω´ ς και στη Γενικη´ Γραµµατει´α του Κοινοβουλι´ου τον πλη´ρη κατα´λογο των 31 αυτω´ ν προτα´σεων (12 ε´ργα τυ´που Α και 19 δρα´σεις τυ´που Β), µε τον αντι´στοιχο κωδικο´, τον τι´τλο, το κο´στος, το εκτιµω´ µενο υ´ψος ενισχυ´σεως καθω´ ς και τα στοιχει´α του Πορτογα´λοθ υποψη´φιου. (1999/C 142/098) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3068/98 υποβολη´ : Werner Langen (PPE) προς το Συµβου´λιο (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Σχε´διο που αποσκοπει´ στην υπαγωγη´ των λαχει´ων και λοιπω´ ν τυχερω´ ν παιγνι´ων στην ευρωπαïκη´ νοµοθεσι´α περι´ ανταγωνισµου´ Η κι´νηση της διαδικασι´ας επι´ παραβα´σει κατα´ της Ιρλανδι´ας συ´µφωνα µε το α´ρθρο 169 της Συνθη´κης ΕΚ, η υποβολη´ προδικαστικου´ ερωτη´µατος φιλανδικου´ δικαστηρι´ου στο Ευρωπαι¨κο´ ∆ικαστη´ριο και οι σκε´ψεις, να υπο´κεινται τα λαχει´α στο ευρωπαι¨κο´ δι´καιο περι´ ανταγωνισµου´ και ο´χι στο κανονιστικο´ δι´καιο των εθνικω´ ν κρατω´ ν οδη´γησαν στην Οµοσπονδιακη´ ∆ηµοκρατι´α της Γερµανι´ας σε σηµαντικε´ς συζητη´σεις. Τα Οµο´σπονδα κρα´τη της Γερµανι´ας δεν εξετα´ζουν, συ´µφωνα µε ο´τι γνωρι´ζω, επι´ του παρο´ντος να ανοι´ξουν την γερµανικη´ αγορα´ λαχει´ων σε ξε´νους οργανωτε´ς. Εδω´ διαδραµατι´ζουν πολυπληθει´ς ερωτη´- σεις, αλλα´ κυρι´ως θε´µατα και επιχειρη´µατα φορολογικη´ς µορφη´ς, τον αποφασιστικο´ ρο´λο. Ρωτω´ ως εκ του´του το Συµβου´λιο: 1. Τι´ ε´χει παρακινη´σει το Ευρωπαι¨κο´ Συµβου´λιο, να επανε´λθει στην αρχικη´ δη´λωση´ του, που πραγµα- τοποιη´θηκε κατα´ τη δια´ρκεια της Ευρωπαι¨κη´ς ∆ια´σκεψης Κορυφη´ς του Εδιµβου´ργου στις 12 ∆εκεµβρι´ου 1992 σχετικα´ µε την προ´θεση´ της να µην προβει´ στη ρυ´θµιση των τυχερω´ ν παιγνι´ων; 2. Ποια´ ει´ναι η γνωµοδο´τηση του Ευρωπαι¨κου´ Συµβουλι´ου στην νοµικη´ διαφορα´ στο προδικαστικο´ ερω´ τηµα φιλανδικου´ δικαστηρι´ου στο Ευρωπαι¨κο´ ∆ικαστη´ριο στην υπο´θεση Läärä C-124/97; 3. Το εν λο´γω θε´µα αποτε´λεσε αντικει´µενο συζητη´σεων εντο´ς του Συµβουλι´ου ECOFIN και, εα´ν ο´χι, πο´τε προβλε´πεται η εξε´ταση του εν λο´γω θε´µατος;


title: WRITTEN QUESTION No. 3115/98 by Mary BANOTTI to the Commission. Regulations governing charter flights

eurovoc_concepts:
air transport
consumer protection
indemnification
provision of services

text: C 142/86 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/98 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tasakattosaneeraustuotteet Onko komissio tietoinen siitä, että tasakattosaneeraustuotteet, jotka ovat hyväksyttyjä ja joita käytetään muissa EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi Isossa-Britanniassa, eivät ole hyväksyttyjä Saksassa vanhentu- neen DIN-normin 16726 vuoksi? Se muodostaa esteen sisämarkkinoiden toteutumiselle. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen niistä esteistä, jotka haittaavat rakennusalan tuotteiden vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella. Rakennusalan tuotteita koskevan direktiivin 89/106/ETY (1) päätavoitteena on nimenomaan poistaa niitä teknisiä esteitä, jotka haittaavat alan tuotteiden liikkuvuutta yhteisön alueella. Direktiivissä säädetään, että tuotteet voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne ovat käyttökelpoisia, mikä ominaisuus määritellään suhteessa joihinkin rakentamiseen liittyviin olennaisiin vaatimuksiin. Lisäksi direktiivissä säädetään, että käyttökelpoisuus arvioidaan erityisesti komission toimeksiannosta vahvistettujen yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien perusteella. Kattojen saneeraustuotteista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tehty standardeja koskeva toimeksianto, joka on liitetty komission päätökseen 98/436/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, direktiivin rakennusalan 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti katteiden, kattokupujen, kattoikkunoiden ja oheistuotteiden osalta (2). Siinä on kysymys erityisesti niistä katteista, kattokuvuista, kattoikkunoista ja oheistuotteista, joista Euroopan standardointikomitean (CEN) on laadittava yhdenmukaistettu standardi. osoittamismenettelystä neuvoston vaatimustenmukaisuuden tuotteiden Direktiivin mukaisesti vain sellaisille tuotteille, jotka ovat kyseisen standardin mukaisia, voidaan antaa EY-merkki ilman, että niille pitää tehdä lisätestejä ennen kuin ne saavat liikkua vapaasti yhteisössä. Ennen standardin voimaantuloa sovelletaan kansallisia standardeja (mm. DIN 16726 -standardia), mutta jäsenvaltioiden on joka tapauksessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti hyväksyttävä muut kansalliset standardit, jotka ovat samanveroisia terveys-, turvallisuus, energiansäästö- ja ympäristönäkökohdiltaan. Lisäksi komissio harkitsee parhaillaan direktiivin 89/106/ETY muuttamista standardointiohjelman vauhdittamiseksi ja vaihtoehtoisen väylän avaamiseksi EY-merkkien myöntämi- selle niiden päätösten perusteella, joita on jo tehty vaatimustenmukaisuustodistuksista, ja yhdessä pysyvän rakennustuotekomitean kanssa annettujen toimeksiantojen perusteella. (1) EYVL L 40, 11. 2. 1989. (2) EYVL L 194, 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/98 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tilauslentoja koskevat asetukset Voiko komissio tiedottaa minulle, onko olemassa asetuksia tai ehdotuksia asetuksiksi, jotka koskevat tilauslentojen palveluehtoja Euroopassa? Erityisesti haluaisin tietää onko mitään asetuksia, jotka koskevat myöhästymisiä ja korvauksia?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3140/98 von den Abgeordneten Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO an die Kommission. Hurrikan George

eurovoc_concepts:
Dominican Republic
Haiti
emergency aid
financial aid
flood
food aid
insurance claim

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3099/98 του Umberto BOSSI προς την Επ τροπή. Επαγγελματικές σχέσεις μεταξύ επαγγελματιών ποδοσφαιριστών

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

text: 14. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 135/167 (1999/C 135/207) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3098/98 υποβολη´ : Umberto Bossi (NI) προς το Συµβου´λιο (19 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Επαγγελµατικε´ς σχε´σεις µεταξυ´ επαγγελµατιω´ ν ποδοσφαιριστω´ ν Στον τοµε´α των επαγγελµατικω´ ν σχε´σεων µεταξυ´ παικτω´ ν και διοργανωτω´ ν αθλητικω´ ν εκδηλω´ σεων η´ διοργανωτω´ ν µε την ευρυ´τερη ε´ννοια του ο´ρου δεν επιτρε´πεται να ορθω´ νονται εµπο´δια που αναχαιτι´ζουν η´ παρεµποδι´ζουν τον ελευ´θερο ανταγωνισµο´ στο πλαι´σιο ενο´ς πολυ´πλοκου και συνεχω´ ς εξελισσο´µενου τοµε´α, ο´πως ει´ναι ο τοµε´ας του ποδοσφαι´ρου. Το συ´στηµα που εγκρι´θηκε απο´ την FIGC (Ιταλικη´ Οµοσπονδι´α Ποδοσφαι´ρου), το οποι´ο καθιερω´ νει ε´ναν ειδικο´ κατα´λογο δεν µπορει´ να υιοθετηθει´ απο´ τις ιταλικε´ς νοµοθετικε´ς αρχε´ς, διο´τι δεν διαθε´τει τα τυπικα´ στοιχει´α που απαιτου´νται για τις επαγγελµατικε´ς ρυθµι´σεις. ∆εν µπορει´ κανει´ς να εµποδι´ζει την ιδιωτικη´ πρωτοβουλι´α να αναπτυ´σσει τις επινοητικε´ς, δηµιουργικε´ς και ερευνητικε´ς της ικανο´τητες, ου´τε την ικανο´τητα ανα´ληψης πρωτοβουλιω´ ν η´ την ε´µπνευση´ της ακο´µη και στον τοµε´α των αγωνιστικω´ ν αθλητικω´ ν δραστηριοτη´των, ο´ταν οι τελευται´ες αποδεικνυ´ονται πραγµατικε´ς βιοµηχανικε´ς και εµπορικε´ς δραστηριο´τητες. Ως εκ του´του, ερωτα´ται το Συµβου´λιο: 1. Το επα´γγελµα του αθλητικου´ πρα´κτορα, ο´πως θεσπι´στηκε απο´ την FIGC, αντιτι´θεται στην εξε´λιξη της κοινοτικη´ς νοµολογι´ας στον τοµε´α των επαγγελµατικω´ ν δραστηριοτη´των; 2. Ο κανονισµο´ς της FIGC εµποδι´ζει ο´σον αφορα´ τους αθλητικου´ς πρα´κτορες την ελευ´θερη παροχη´ υπηρεσιω´ ν, ειδικο´τερα δε την απο´ κοινου´ α´σκηση επαγγελµατικω´ ν δραστηριοτη´των στο πλαι´σιο εφαρµογη´ς των διατα´ξεων του ιταλικου´ νο´µου αριθ. 287/90; Απα´ ντηση (20/21 ∆εκεµβρι´ου 1998) Το Συµβου´λιο υπενθυµι´ζει στον Αξιο´τιµο κ. Βουλευτη´ ο´τι συ´µφωνα µε τη Συνθη´κη, ανη´κει στις αρµοδιο´τητες της Επιτροπη´ς να µεριµνα´ για την εφαρµογη´ των διατα´ξεων της εν λο´γω συνθη´κης. Κατα´ συνε´πεια, στο βαθµο´ που οι ερωτη´σεις του Αξιο´τιµου κ. Βουλευτου´ σχετικα´ µε τις επαγγελµατικε´ς σχε´σεις µεταξυ´ ποδοσφαιριστω´ ν και διοργανωτω´ ν αθλητικω´ ν εκδηλω´ σεων θι´γουν πτυχε´ς που αφορου´ν την ελευ´θερη α´σκηση επαγγελµα´των και τον ελευ´θερο ανταγωνισµο´, εµπι´πτουν στο πεδι´ο αρµοδιοτη´των της Επιτροπη´ς. (1999/C 135/208) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3099/98 υποβολη´ : Umberto Bossi (NI) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Επαγγελµατικε´ς σχε´σεις µεταξυ´ επαγγελµατιω´ ν ποδοσφαιριστω´ ν Στον τοµε´α των επαγγελµατικω´ ν σχε´σεων µεταξυ´ παικτω´ ν και διοργανωτω´ ν αθλητικω´ ν εκδηλω´ σεων η´ διοργανωτω´ ν µε την ευρυ´τερη ε´ννοια του ο´ρου δεν επιτρε´πεται να ορθω´ νονται εµπο´δια που αναχαιτι´ζουν η´ παρεµποδι´ζουν τον ελευ´θερο ανταγωνισµο´ στο πλαι´σιο ενο´ς πολυ´πλοκου και συνεχω´ ς εξελισσο´µενου τοµε´α, ο´πως ει´ναι ο τοµε´ας του ποδοσφαι´ρου. Το συ´στηµα που εγκρι´θηκε απο´ την FIGC (Ιταλικη´ Οµοσπονδι´α Ποδοσφαι´ρου), το οποι´ο καθιερω´ νει ε´ναν ειδικο´ κατα´λογο δεν µπορει´ να υιοθετηθει´ απο´ τις ιταλικε´ς νοµοθετικε´ς αρχε´ς, διο´τι δεν διαθε´τει τα τυπικα´ στοιχει´α που απαιτου´νται για τις επαγγελµατικε´ς ρυθµι´σεις. ∆εν µπορει´ κανει´ς να εµποδι´ζει την ιδιωτικη´ πρωτοβουλι´α να αναπτυ´σσει τις επινοητικε´ς, δηµιουργικε´ς και ερευνητικε´ς της ικανο´τητες, ου´τε την ικανο´τητα ανα´ληψης πρωτοβουλιω´ ν η´ την ε´µπνευση´ της ακο´µη και στον τοµε´α των αγωνιστικω´ ν αθλητικω´ ν δραστηριοτη´των, ο´ταν οι τελευται´ες αποδεικνυ´ονται πραγµατικε´ς βιοµηχανικε´ς και εµπορικε´ς δραστηριο´τητες


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2231/98 av den 16 oktober 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2231/98 av den 16 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1498/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 17 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 281/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 16 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 999 052 999 052 388 524 528 999 052 064 400 999 052 060 064 388 400 404 512 800 804 999 052 064 999 95,3 95,3 103,1 103,1 60,2 88,4 51,0 50,9 62,6 97,2 94,9 222,2 138,1 61,7 37,5 42,8 20,7 61,1 76,1 45,5 154,9 96,2 66,3 102,6 60,4 81,5 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3123/98 del Gianni TAMINO a la Comisión. Definición de "residuo"

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
OECD
application of EU law
environmental protection
interpretation of the law
single market
waste

text: 14. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 135/169 Las medidas alemanas referentes al régimen de vacaciones retribuidas deben estudiarse a la luz de las disposiciones mencionadas. En febrero de 1998, un tribunal laboral alemán transmitió al Tribunal de Justicia las cuestiones prejudiciales relativas al régimen actual de vacaciones retribuidas en Alemania. Asimismo, la Comisión ha recibido numerosas quejas de empresas de otros Estados miembros (hasta el momento no se ha recibido ninguna queja procedente de Luxemburgo). Puesto que las autoridades alemanas no tienen la intención de suspender la aplicación de su régimen en vista de esos asuntos prejudiciales, la Comisión instruye el expediente con arreglo al procedimiento fijado en el artículo 169 del Tratado CE. (1) DO L 18 de 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) PREGUNTA ESCRITA E-3118/98 de Winifred Ewing (ARE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Modernización y reconstrucción de barcos ¿Podría informar la Comisión acerca del importe de los fondos que los Estados miembros han adelantado para la modernización y la reconstrucción de barcos? ¿Qué países han adelantado tales fondos? ¿Cuál es el importe de los fondos utilizados para tal fin, y cuántos barcos se han visto beneficiados? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisión (13 de noviembre de 1998) Tras la elaboración del informe de vigilancia de conformidad con el artículo 11 de la Directiva del Consejo 90/684/CEE, de 21 de diciembre de 1990, sobre ayudas a la construcción naval (1), cuatro Estados miembros (Dinamarca, Alemania, Italia y España) han informado en los últimos años sobre la celebración de contratos de transformación naval (es decir, la realización de modificaciones sustanciales) financiadas mediante ayuda estatal. Las cifras globales más recientes indican, en 1995, 23 contratos de transformación por un valor contractual total de 231,2 millones de ecus, financiados mediante una ayuda de 10,3 millones de ecus, y, en 1996, 29 contratos de transformación por un valor contractual total de 484,9 millones de ecus, financiados mediante una ayuda de 19,3 millones de ecus. El importe de ayuda representa un 4,5 % del valor contractual, límite máximo autorizado por la Comisión. (1) DO L 380 de 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) PREGUNTA ESCRITA E-3123/98 de Gianni Tamino (V) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Definición de «residuo» Según el «Sole 24 Ore» del miércoles 16 de septiembre, la Comisión «ha revolucionado el confuso panorama europeo» por lo que se refiere a la interpretación de la definición de «residuo». Se refiere, en particular, a los «nuevos principios» especificados por la Comisión, que ha «replanteado los términos» de este complicado asunto. 1. ¿Puede precisar la Comisión cuáles son estos nuevos principios que revolucionan la cuestión?


title: WRITTEN QUESTION No. 3133/98 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Global harmonisation of the legal provisions governing motor vehicles

eurovoc_concepts:
UNO
accession to an agreement
approval
approximation of laws
liberalisation of the market
motor vehicle
motor vehicle industry
road safety
standardisation
technical regulations


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3209/98 do Deputado Robert STURDY à Comissão. Regime de auxílio para a transformação de vitelos ("CPAS")

eurovoc_concepts:
United Kingdom
aid system
animal disease
calf
competence of the Member States
export
health control
meat product
suspension of aid


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3124/98 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Oligopol och den italienska mjölkmarknaden

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
consumer protection
control of State aid
milk
oligopoly
restriction on competition

text: 15. 10. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 297/49 O calendário do procedimento de selecção estabelecido para as colocações e intercâmbios da Área I 3. permite aos jovens aos quais é ministrada uma formação de base de um ano, participar num programa Leonardo da Vinci de curta duração. Com efeito, é possível submeter candidaturas previamente ao início dos cursos de formação de base. A prática demonstra que alguns promotores recorrem a essa possibilidade. 4. O programa Leonardo da Vinci instituiu uma gestão descentralizada dos programas de mobilidade da Área I em (actualmente) 24 países. Este sistema de descentralização funciona há vários anos. Não se trata de um intermediário da gestão mas é sobre os próprios INC que impende a responsabilidade de gerir os programas de mobilidade. No quadro da sua proposta relativa à 2a fase do programa Leonardo da Vinci a partir do ano 2000, a Comissão previu uma simplificação e uma descentralização mais acentuadas das acções e da gestão do programa para melhorar o acesso ao mesmo. (1999/C 297/064) PERGUNTA ESCRITA E-3124/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Oligopólios e mercados de leite em Itália Consta que o mercado do leite em Itália estaria dominado por um oligopólio constituído por dois ou três grandes nomes. Por ocasião da privatização das centrais leiteiras municipais, estes últimos teriam conseguido propor somas elevadíssimas, proibitivas para os grupos de produtores agrícolas que operam no sector. No caso de uma central leiteira do Norte de Itália teria sido paga uma soma três vezes superior ao preço de licitação proposto. É evidente que serão os consumidores : que irão comprar a preços exorbitantes o leite dito de qualidade, quando a diferença de qualidade o não justifica : a pagar esta situação. Pode a Comissão: 1. 2. Indicar se tem conhecimento desta situação? Examinar a dinâmica deste mercado e verificar se se encontram reunidas as condições elementares básicas para uma concorrência efectiva? 3. Como pode uma situação de oligopólio acautelar os interesses dos consumidores no que se refere ao consumo de um alimento de base indispensável? 4. Confirmar se procedeu a um controlo das condições que rodearam a compra da central leiteira de Roma? Resposta dada pelo Comissário Van Miert em nome da Comissão (20 de Novembro de 1998) 1. a 3. A Comissão informa o Senhor Deputado não ter tido conhecimento de que empresas, que operam no mercado italiano do leite, tivessem tido comportamentos susceptíveis de serem abrangidos pelo âmbito de aplicação do disposto no artigo 85o ou do artigo 86o do Tratado CE. A este propósito, a Comissão sublinha que uma situação de oligopólio não é em si própria contrária ao disposto nos artigos 85o ou 86o do Tratado CE. Por conseguinte, a Comissão só pode agir num mercado desse tipo nos casos em que dispõe de elementos que demonstrem que as empresas agiram contrariamente ao disposto nos referidos artigos do Tratado. A Comissão informa o Senhor Deputado que, em 25 de Março de 1998, decidiu dar início ao processo 4. previsto no no 2 do artigo 93o do Tratado CE relativamente aos auxílios concedidos a favor da operação e privatização da Centrale del Latte di Roma. Actualmente, a Comissão examina as observações recebidas no quadro deste processo após o que, e de acordo com o previsto no no 2 do artigo 93o do Tratado, adoptará uma decisão final sobre os auxílios em questão


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3088/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Udbygning af Donau

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
application of EU law
environmental protection
protected area
protection of animal life
protection of plant life
watercourse

text: C 135/166 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 14. 5. 1999 − Har Kommissionen kendskab til sådanne projekter? − Er Kommissionen i forbindelse med ajourføringen af de gældende Schengen-bestemmelser stødt på sådanne projekter, og på hvilket stadium befinder de sig? − Hvad kommer projektet konkret til at indeholde? − Hvordan vil man løse problemet med de forskellige praktiske og formelle regler, der findes i medlemsstaterne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin (11. november 1998) 1. -3. Indtil Amsterdam-traktaten, som integrerer Schengen-reglerne i EU, træder i kraft, er Schengen- arbejdet stadig mellemstatsligt, og det er således ikke Kommissionen, der skal give præciseringer om dette arbejde. 4. Med hensyn til retlige og indre anliggender færdiggjorde Rådet juni 1998 arbejdet, som Kommissionen deltog i, med udarbejdelsen af en konvention mellem alle medlemsstaterne, som skal sikre, at færdselsforseelser, der fører til frakendelse af førerretten, og som begås i en anden medlemsstat end den, hvor lovovertræderen er bosat, får virkning i bopælsmedlemsstaten, når lovovertræderen vender hjem. Denne konvention blev vedtaget af Rådet den 17. juni 1998 og skal ratificeres af medlemsstaterne, før den kan træde i kraft. i (1999/C 135/206) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3088/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Udbygning af Donau Kommissionens åbningsskrivelse af 28. oktober 1997 til Forbundsrepublikken Tyskland har tilsyne- ladende været virkningsløs. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe, for at den tyske stat og delstaten Bayern endelig gennemfører de nødvendige bestemmelser om fredet område? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. november 1998) Som det allerede er blevet fremført i Kommissionens besvarelse af skriftlig forespørgsel nr. E-3095/97 fra det ærede medlem (1), har den besluttet at behandle denne sag som led i overtrædelsesprocedurerne med hensyn til den manglende udpegning af særligt beskyttede områder i Tyskland i medfør af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 (2) om beskyttelse af vilde fugle. Det pågældende område, såvel som en række andre områder langs Donau er særligt i søgelyset i forbindelse med denne generelle procedure. I forbindelse med disse overtrædelsesprocedurer har Kommissionen sendt de tyske myndigheder en supplerende åbningsskrivelse. Disse har svaret herpå og samtidig givet en officiel meddelelse om udpegning af en række yderligere områder som særligt beskyttede områder. Da hverken svaret eller udpegningen af yderligere områder anses for at være tilstrækkeligt til at opfylde forpligtelsen i medfør af direktiv 79/409/EØF, har Kommissionen imidlertid besluttet at stile en begrundet udtalelse til Tyskland. (1) EFT C 134 af 30. 4. 1998. (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979


title: QUESTION ECRITE no 3089/98 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. "Blocus" d'un monastère orthodoxe par l'armée turque

eurovoc_concepts:
Orthodoxy
Türkiye
human rights
protection of minorities
religious group
religious institution
vocational education

text: C 96/160 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 4. 1999 RØponse donnØe par M. Mar(cid:237)n au nom de la Commission (29 octobre 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2191/98 de M. Ford (1). (1) JO C 13 du 18. 1. 1999, p. 152. (1999/C 96/233) QUESTION (cid:201)CRITE E-3089/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: «Blocus» d(cid:146)un monastŁre orthodoxe par l(cid:146)armØe turque Mor Gabriel est l(cid:146)un des plus anciens monastŁres orthodoxes au monde. SituØ en Turquie, sa fondation remonte (cid:224) plus de mille six cents ans et l(cid:146)on y enseigne, de nos jours encore, la foi orthodoxe et la langue aramØenne. Il reprØsente aussi le foyer spirituel de trois millions de Syriens orthodoxes. Ces derniers mois, de grands journaux amØricains (dont le Los Angeles Times, dans son Ødition du 21 aoßt 1998) ont rapportØ que l(cid:146)administrateur islamique en charge de la rØgion oø se trouve le monastŁre, M. Fikret G(cid:252)ven, tentait › en usant de divers artifices › de mettre un terme (cid:224) l(cid:146)enseignement dispensØ aux trente Øtudiants qu(cid:146)abrite actuellement l(cid:146)Ødifice. Appliquant la tristement cØlŁbre loi raciste qui interdit l(cid:146)ordination de ressortissants non turcs, les autoritØs d(cid:146)Ankara entendent chasser une fois pour toutes du monastŁre ceux qui y professent la foi chrØtienne. Ces derniers temps, elles viennent d(cid:146)installer dans le village tout proche de Haberli un poste de contr(cid:244)le de l(cid:146)armØe (gardØ par des chars) dont les occupants relŁvent l(cid:146)identitØ des visiteurs du monastŁre. Quel est le point de vue de la Commission sur cette affaire? Comment envisage-t-elle de rØagir, dŁs lors que, manifestement, la Turquie se sent encouragØe par l(cid:146)inertie qu(cid:146)oppose l(cid:146)Union europØenne (cid:224) chaque violation des droits des minoritØs non musulmanes vivant encore sur le territoire turc et en profite pour renchØrir dans ses man(cid:156)uvres d(cid:146)intimidation et de harcŁlement (cid:224) leur encontre? RØponse donnØe par M. van den Broek au nom de la Commission (10 novembre 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2159/98 de Mme Daskalaki (1). (1) JO C 31 du 5. 2. 1999, p. 128. (1999/C 96/234) QUESTION (cid:201)CRITE E-3092/98 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: Retard dans le paiement des fonds du programme Leader 1 Le centre de dØveloppement rural (CEDER) «La Montagne» est une entitØ crØØe dans la commune de Cocentaina (Alicante › Espagne) qui a participØ activement au dØveloppement du programme Leader 1. Par l(cid:146)intermØdiaire de ce centre, diffØrentes subventions ont ØtØ octroyØes pour des projets, dØj(cid:224) conclus, dans les communes rurales voisines. Cependant, malgrØ le temps ØcoulØ depuis l(cid:146)octroi des subventions par le CEDER «La Montagne» en 1994 et la conclusion dØfinitive des projets subventionnØs, la totalitØ des subventions octroyØes n(cid:146)est pas encore parvenue aux bØnØficiaires. Le CEDER «La Montagne» invoque comme motif de ce retard auprŁs des collectivitØs bØnØficiaires le non- versement de la totalitØ des montants qu(cid:146)il aurait dß recevoir de l(cid:146)Union europØenne


title: WRITTEN QUESTION No. 3130/98 by Graham WATSON Licensing medicines for use in animals (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equidae
food inspection
protection of animals
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug
waste

text: 29. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 341/3 (1999/C 341/003) SKRIFTLIG FRÅGA E-3130/98 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Tillstånd för användning av läkemedel på djur EU har fastställt gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung, vilket är nödvändigt för att minska risken för restmängder i näringskedjan. Förordningen skall emellertid tillämpas utan att särskild hänsyn tas till dess följder för hästar. Hästar anses som livsmedels- producerande djur men slaktas sällan i Förenade kungariket i syfte att tjäna som livsmedel. Detta har lett till att man befarar att de tillåtna substanser som används för att bedöva och stilla smärta hos djur kommer att bli ineffektiva, eftersom man inte längre kommer att ha tillgång till de verksamma substanserna. Anser kommissionen att den oro som den brittiska veterinärföreningen upplever är befogad rörande följderna av dessa bestämmelser för hästar? För det fall frågan besvaras jakande, vilka åtgärder planeras för att komma till rätta med denna situation? Kompletterande svar avgivet på kommissionens vägnar av Franz Fischler (6 april 1999) Kommissionen hänvisar ledamoten till svar på skriftlig fråga E-0041/99 från Philippe De Coene (1). (1) EGT C 297, 15. 10. 1999. (1999/C 341/004) SKRIFTLIG FRÅGA E-3349/98 från Gianni Tamino (V) till kommissionen (16 november 1998) Angående: Läkemedlet Viagra Europa har reagerat starkt på den rapport som den tyska tidningen ”Bild” publicerade den 13 oktober 1998 om djurförsök på hundar i Sandwich i Storbritannien i samband med framställningen av Pfizers läkemedel Viagra. 1. Har kommissionen i samband med att preparatet godkändes, genom sina enheter eller europeiska läkemedelsmyndigheten, informerats om att djur har använts i samband med framställningen av Viagra samt vilka och hur många djur rör det sig om? Vad anser kommissionen om att djur avlivats i samband med att denna typ av läkemedel framtagits, 2. särskilt mot bakgrund av EU:s strävan efter att minska antalet experiment av denna typ? Kompletterande svar från Martin Bangemann på kommissionens vägnar (15 mars 1999) Som komplement till det svar som gavs den 21 december 1998 kan kommissionen nu tillhandahålla följande uppgifter: De uppgifter som publicerats i den europeiska pressen, bland annat i tidningen Bild, grundar sig på en artikel i Sunday Mirror som handlade om experiment som utförts med hundar i Storbritannien, i regionen Sandwichs laboratorium, i samband med utsläppandet på marknaden av läkemedlet Viagra. Sammanlagt skall tretton hundar ha använts i de djurförsök som artikeln handlar om. För alla läkemedel gäller att vissa undersökningar, som är nödvändiga för att läkemedlet skall kunna ges till människor utan risker, bara kan göras med hjälp av djurförsök. Detta överensstämmer med bilagan till rådets direktiv 75/318/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om analytiska, farmakologiska, toxikologiska och kliniska normer och prövningsplaner för undersökning av farmaceutiska


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3124/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Oligopoler og mælkemarkedet i Italien

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/49 Den tidsplan for udvælgelsesproceduren, som er blevet fastlagt for programmerne vedrørende uddan- 3. nelsesophold og udvekslinger under område I, gør det muligt for unge, der følger en etårig grunduddannelse, at deltage i et Leonardo da Vinci-program af kortere varighed. Det er således muligt at indgive ansøgninger, før grunduddannelseskurserne er begyndt. Erfaringsmæssigt benytter arrangørerne sig af denne mulighed. 4. I forbindelse med Leonardo da Vinci-programmet er der indført en decentral forvaltning af mobilitets- programmerne under område I i (for øjeblikket) 24 lande. Dette decentrale system har nu gennem en årrække fungeret udmærket. Der er ikke tale om, at det fungerer som et mellemled i forvaltningen, men det er de nationale koordineringsinstanser selv, der har ansvaret for at forvalte mobilitetsprogrammerne. I Kommissionens forslag om iværksættelse af anden fase af Leonardo da Vinci-programmet fra og med år 2000 indgår et forslag om en yderligere forenkling og decentralisering af aktionerne og forvaltningen af programmet for at lette adgangen hertil. (1999/C 297/064) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3124/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Oligopoler og mælkemarkedet i Italien Det ser ud til, at mælkemarkedet i Italien er domineret af et oligopol bestående af to eller tre store navne. Ved privatiseringen af de kommunale mælkecentraler lykkedes det for disse få navne at fremvise meget høje tal, som det var umuligt at konkurrere med for de konkurrerende landbrugsproducentsammenslutninger. I forbindelse med en mælkecentral i Norditalien blev der betalt mere end tre gange mindsteprisen. Det er indlysende, at de, der kommer til at betale, er forbrugerne, som kommer til at betale det hvide ud af øjnene for såkaldt kvalitetsmælk, selv om kvalitetsforskellen ikke retfærdiggør prisforskellen. Vil Kommissionen oplyse følgende: 1. Er den orienteret om denne situation? 2. Kan den uddybe dette markeds dynamik og kontrollere muligheden for en reel konkurrence? 3. Hvorledes kan man i en situation med oligopol varetage forbrugernes interesser i forbindelse med anvendelsen af et uundværligt hovednæringsmiddel? 4. Kan Kommissionen bekræfte, om den har foretaget en kontrol i forbindelse med erhvervelsen af mælkecentralen i Rom? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert (20. november 1998) 1. - 3. Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den ikke har kendskab til, at virksomheder på det italienske mælkemarked skulle have udvist en adfærd, der falder ind under anvendelsesområdet for EF- traktatens artikel 85 eller 86. I den forbindelse skal Kommissionen understrege, at en oligopolsituation ikke i sig selv er i strid med EF-traktatens artikel 85 eller 86. Den kan derfor kun skride til handling på et oligopolistisk marked, dersom den er i besiddelse af oplysninger om virksomhedsadfærd, der er i strid med artikel 85 og 86. 4. Kommissionen skal oplyse det ærede medlem om, at den den 25. marts 1998 besluttede at indlede den i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for den støtte, der er ydet til fordel for Roms centralmejeris drift og privatisering. På indeværende tidspunkt gennemgår Kommissionen de bemærkninger, der er modtaget som led i proceduren. Efter at have analyseret samtlige bemærkninger vil Kommissionen i overensstemmelse med den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure træffe endelig beslutning om den pågældende støtte