title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/78/EK irányelve (1998. október 27.) a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről

text: 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 151 31998L0078 L 330/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 12. 5. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 98/78/EK IRÁNYELVE (1998. október 27. ) a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (2) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189b. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelő- en (3), (1) mivel az életbiztosítás körén kívül a közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó tör- vényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehan- golásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv (4) és a közvetlen életbiztosítási tevékenység meg- kezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és szóló, közigazgatási 1979. március 5-i 79/267/EGK első tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a biztosítóintézetek szavatoló tőkével rendel- kezzenek; rendelkezések összehangolásáról (1) HL C 341. , 1995. 12. 19. , 16. o. és HL C 108. , 1998. 4. 7. , 48. o. (2) HL C 174. , 1996. 6. 17. , 16. o. (3) Az Európai Parlament 1997. október 23-i véleménye (HL C 339. , 1997. 11. 10. , 136. o. ), a Tanács 1998. március 30-i közös álláspontja (HL C 204. , 1998. 6. 30. , 1. o. ), az Európai Parlament 1998. szeptem- ber 16-i határozata (HL C 313. , 1998. 10. 12. ) és a Tanács 1998. októ- ber 13-i határozata. a 73/239/EGK és mivel az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezé- a sek összehangolásáról szóló, 88/357/EGK irányelvet módosító, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (6) és a közvetlen életbizto- sításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, a 79/267/EGK és a 90/619/EGK irányelvet módosító, 1992. november 10-i 92/96/EGK tanácsi irányelv (7) értelmében a biztosítási tevékenység megkezdése és folytatása annak a tagállamnak a hatóságai által kibocsátott egységes hivatalos engedélytől függ, amelyben a biztosítóintézet létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkezik (saját tagállam); mivel ez az enge- dély jogosítja fel a vállalkozást, hogy biztosítási tevékeny- séget folytasson a Közösség egész területén vagy a letele- pedés, vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján; mivel a saját tagállamok illetékes hatóságai felelősek a biztosító- intézetek pénzügyi helyzetének figyelemmel kíséréséért, ideértve azok fizetőképességét is; (3) tenniük a biztosítóintézetet mivel a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegé- szítő felügyeletére vonatkozó intézkedéseknek lehetővé kell felügyelő hatóságok részére, hogy azok pénzügyi helyzetéről megalapozottabb véleményt alkossanak; mivel a kiegészítő felügyeletnek azokat a vállalkozásokat is számításba kell vennie, amelyek a Közösség irányelveinek értelmében jelenleg nem állnak felügyelet alatt; mivel ez az irányelv nem jelenti azt, hogy a tagállamok kötelesek ezeknek a vállalkozásoknak az egyedi felügyeletére; (4) HL L 228. , 1973. 8. 16. , 3. o. Legutóbb a 95/26/EK irányelvvel módo- (6) HL L 228. , 1992. 8. 11. , 1. o. A 95/26/EK irányelvvel módosított sított irányelv (HL L 168. , 1995. 7. 18. , 7. o. ). irányelv. (5) HL L 63. , 1979. 3. 13. , 1. o. Legutóbb a 95/26/EK irányelvvel módo- (7) HL L 360. , 1992. 12. 9. , 1. o. A 95/26/EK irányelvvel módosított sított irányelv. irányelv. 152 (4) (5) (6) (7) (8) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet mivel a biztosítóintézetek a közös biztosítási piacon egy- másnak közvetlen piaci versenytársai, ezért a tőkekövetel- ményekre vonatkozó szabályoknak megegyezőknek kell lenniük; mivel az ilyen célú kiegészítő felügyelet meghatá- rozására alkalmazott követelményeket nem szabad kizáró- lag a tagállamok belátására bízni; mivel a közös alapszabá- lyok elfogadása a Közösség érdekeit szolgálja annyiban, hogy megakadályozza a piaci verseny torzulását; mivel a tagállamok törvényi rendelkezései közötti eltéréseket ki kell küszöbölni azokra a prudenciális szabályokra vonat- kozóan, amelyek hatálya kiterjed a biztosítási csoportok tagjait képező biztosítóintézetekre; (9) mivel a biztosítási holdingtársaság, a viszontbiztosító- intézet vagy harmadik ország biztosítóintézete kapcsolódó biztosítási leányvállalatának fizetőképességére hatással lehetnek annak a csoportnak a pénzügyi erőforrásai, amelyben a biztosítóintézet részt vesz, és a pénzügyi erő- források csoporton belüli elosztása is befolyásolhatja a fizetőképességet; mivel az illetékes hatóságok részére biz- tosítani kell a kiegészítő felügyelet gyakorlásának, valamint megfelelő intézkedések meghozatalának lehetőségét a annak fizetőképessége biztosítóintézet veszélybe került vagy veszélybe kerülhet; szintjén, ha mivel az elfogadott megközelítés abban áll, hogy olyan mértékű harmonizációt kell megvalósítani, amely ezen a téren a prudenciális ellenőrző rendszerek kölcsönös elis- meréséhez lényeges, szükséges és elegendő; mivel ennek az irányelvnek különösen az a célja, hogy a biztosított szemé- lyek érdekeit védje; (10) mivel biztosítani kell, hogy az illetékes hatóságok a kiegé- szítő felügyelet gyakorlásához szükséges összes informá- cióhoz hozzájussanak; mivel meg kell teremteni a biztosí- tóintézetek felügyeletéért felelős hatóságok, valamint az előbb említett hatóságok és más pénzügyi szektorok felü- gyeletéért felelős hatóságok közötti együttműködést; mivel az irányelv egyes rendelkezései minimumkövetelmé- nyeket határoznak meg; mivel a saját tagállam szigorúbb szabályokat határozhat meg azokra a biztosítóintézetekre nézve, amelyeknek a tagállam saját illetékes hatóságai enge- délyt adtak; (11) mivel a csoporton belüli ügyletek hatással lehetnek a biztosítóintézet pénzügyi helyzetére; mivel az illetékes hatóságok részére lehetővé kell tenni, hogy a csoporton belül végzett bizonyos fajta ügyletek felett általános fel- ügyeletet gyakorolhassanak, és hogy megfelelő intézkedé- seket hozhassanak a biztosítóintézet szintjén, ha annak fizetőképessége veszélybe került vagy veszélybe kerülhet, mivel ez az irányelv minden olyan biztosítótársaság kiegé- szítő felügyeletét előírja, amely legalább egy biztosítóin- tézet, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik ország biztosítóintézetének részesedő vállalkozása, valamint eltérő szabályok alapján minden olyan biztosítótársaság kiegészítő felügyeletét előírja, amelynek az anyavállalata viszontbiztosító-intézet, biztosítási harmadik ország biztosítóintézete vagy vegyes tevékeny- ségű biztosítási holdingtársaság; mivel az egyes biztosító- intézeteknek az illetékes hatóságok által történő felügye- lete továbbra is a biztosítási felügyelet lényeges alapelve; holdingtársaság, mivel a biztosítási csoportokban részesedő biztosítóin- tézetek módosított fizetőképességi helyzetét meg kell álla- pítani; mivel a Közösségben az illetékes hatóságok eltérő módszereket alkalmaznak a biztosítóintézetek pénzügyi helyzetét befolyásoló tényezők figyelembevételére annak tulajdoníthatóan, hogy a biztosítóintézet egy biztosítási csoporthoz tartozik; mivel az irányelv ennek a számítás- nak az elvégzésére három módszert határoz meg; mivel elfogadták azt az alapelvet, hogy ezek a módszerek pru- denciálisan azonosak; ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: a) biztosítóintézet: olyan vállalkozás, amely a 73/239/EGK irány- elv 6. cikkének vagy a 79/267/EGK irányelv 6. cikkének meg- felelően hivatalos engedéllyel rendelkezik; b) harmadik ország biztosítóintézete: olyan vállalkozás, amelynek a 73/239/EGK irányelv 6. cikkének vagy a 79/267/EGK irány- elv 6. cikkének megfelelően engedélyre lenne szüksége, ha a Közösségben bejegyzett székhellyel rendelkezne; c) viszontbiztosító-intézet: olyan vállalkozás, amely különbözik a biztosítóintézettől vagy a harmadik ország biztosítóintézeté- től, és amelynek fő tevékenysége abban áll, hogy vállalja a biztosítóintézet, harmadik ország biztosítóintézete vagy egyéb viszontbiztosító-intézet által átengedett kockázatokat; 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 153 d) anyavállalat: a 83/349/EGK irányelv (1) 1. cikke értelmében meghatározott anyavállalat, valamint minden olyan vállalko- zás, amely az illetékes hatóságok véleménye szerint ténylege- sen meghatározó befolyást gyakorol más vállalkozásokra; 2. cikk A biztosítóintézetek kiegészítő felügyeletének alkalmazási esetei e) leányvállalat: a 83/349/EGK irányelv 1. cikke értelmében meghatározott leányvállalat, valamint minden olyan vállalko- zás, amely felett az illetékes hatóságok véleménye szerint az anyavállalat ténylegesen meghatározó befolyást gyakorol. A fiókintézetek összes fiókintézete is annak az anyavállalat fió- kintézetének számít, amely a fiókintézetek élén áll; (1) A biztosítóintézetek felügyeletének szabályait meghatározó 73/239/EGK és 79/267/EGK irányelv rendelkezésein túlmenően a tagállamok minden olyan biztosítóintézet felett felügyeletet gya- biztosítóintézetben, korolnak, viszontbiztosító-intézetben vagy harmadik ország biztosítóinté- zetében részesedő vállalkozás, az 5. , 6. , 8. és 9. cikkben szabályo- zott módon kiegészítve. legalább amely egy f) részesedés: a 78/660/EGK irányelv (2) 17. cikke első mondatá- nak értelmében meghatározott részesedés vagy a vállalkozás szavazati jogának vagy tőkéjének legalább 20 %-ával való köz- vetlen vagy közvetett rendelkezés; (2) Minden olyan biztosítóintézet, amelynek az anyavállalata biz- tosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik ország biztosítóintézete, az 5. cikk (2) bekezdésében, valamint a 6. , 8. és 10. cikkben előírt módon történő kiegészítő felügyelet alatt áll. g) részesedő vállalkozás: olyan vállalkozás, amely vagy anyaválla- lat, vagy olyan vállalkozás, amely részesedéssel rendelkezik; (3) Minden olyan biztosítóintézet, amelynek az anyavállalata vegyes tevékenységű biztosítási holdingtársaság, az 5. cikk (2) bekezdésében, valamint a 6. és 8. cikkben előírt módon történő kiegészítő felügyelet alatt áll. h) kapcsolt vállalkozás: vagy egy leányvállalat, vagy olyan egyéb vállalkozás, amelyben részesedéssel rendelkeznek; 3. cikk i) biztosítási holdingtársaság: olyan anyavállalat, amelynek a fő üzleti tevékenysége abban áll, hogy olyan leányvállalatban sze- rezzen részesedést vagy rendelkezzen részesedéssel, amelyek kizárólag vagy elsősorban biztosítóintézetek, viszontbiztosító- intézetek vagy harmadik ország biztosítóintézetei, amelyek közül legalább egy leányvállalatnak biztosítóintézetnek kell lennie; A kiegészítő felügyelet hatásköre (1) A 2. cikknek megfelelően a kiegészítő felügyelet gyakorlása semmilyen szempontból nem jelenti azt, hogy az illetékes ható- ságoknak harmadik ország biztosítóintézetével, biztosítási holdingtársasággal, vegyes tevékenységű biztosítási holdingtársa- sággal vagy viszontbiztosító-intézettel kapcsolatban egyedi fel- ügyeletet kell gyakorolniuk. (2) A kiegészítő felügyelet az 5. , 6. , 8. , 9. és 10. cikkben említett j) vegyes tevékenységű biztosítási holdingtársaság: olyan anyaválla- lat, amely nem biztosítóintézet, harmadik ország biztosítóin- tézete, viszontbiztosító-intézet vagy biztosítási holdingtársa- legalább egy ság, és amelynek a leányvállalatai között biztosítóintézet van; – biztosítóintézetek kapcsolt vállalkozásait, – biztosítóintézetben részesedő vállalkozásokat, – biztosítóintézetben részesedő vállalkozás kapcsolt vállalkozá- k) illetékes hatóságok: azok a nemzeti hatóságok, amelyeket tör- vény vagy rendelet biztosítóintézetek felügyeletére hatalmaz fel. sait veszi figyelembe. (1) A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontján alapuló konszo- lidált beszámolókról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv (HL L 193. , 1983. 7. 18. , 1. o. ). Legutóbb az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. jogi (2) A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontján alapuló, a megha- tározott szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv (HL L 222. , 1978. 8. 14. , 11. o. ). Legutóbb az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. formájú társaságok éves beszámolóiról (3) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy – az I. melléklet 2. 5. pontja és a II. melléklet 4. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül – nem veszik figyelembe a 2. cikkben említett kiegészítő felügye- let során azokat a vállalkozásokat, amelyek bejegyzett székhelye harmadik országban van, amennyiben a szükséges információ átadása jogi akadályokba ütközik. Továbbá a kiegészítő felügyelet gyakorlásáért felelős illetékes hatóságok az alább felsorolt esetekben eseti alapon úgy dönthet- nek, hogy a 2. cikkben említett kiegészítő felügyelet során bizo- nyos vállalkozásokat nem vesznek figyelembe: 154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet – ha az adott vállalkozásnak a biztosítóintézetek kiegészítő fel- ügyelete célkitűzéseit illetően elhanyagolható a jelentősége, – ha a vállalkozás pénzügyi helyzetének a figyelembevétele a biztosítóintézetek kiegészítő felügyelete célkitűzéseit illetően nem lenne megfelelő, vagy félrevezető lenne. 6. cikk Az információhoz való hozzáférés 4. cikk A kiegészítő felügyelet gyakorlására kijelölt illetékes hatóságok (1) A kiegészítő felügyeletet annak a tagállamnak az illetékes hatóságai gyakorolják, amelyben a biztosítóintézet a 73/239/EGK irányelv 6. cikke vagy a 79/267/EGK irányelv 6. cikke értelmében megkapta a hivatalos engedélyt. (2) Ha a két vagy több tagállamban engedélyezett biztosítóin- tézetnek ugyanaz a biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító- intézet, harmadik ország biztosítóintézete vagy vegyes tevékeny- ségű biztosítási holdingtársaság az anyavállalata, az érintett tagállam illetékes hatóságai megállapodást köthetnek arról, hogy melyikük felel a kiegészítő felügyelet gyakorlásáért. (3) Amenyiben a tagállamban több hatóság felel a biztosítási és viszontbiztosítási vállalkozások prudenciális felügyeletéért, az illető tagállam teszi meg a szükséges intézkedéseket a hatóságok közötti koordináció megszervezésére. 5. cikk Az információ rendelkezésre állása és jellege (1) A tagállamok előírják, hogy a kiegészítő felügyelet gyakorlá- sáért felelős illetékes hatóságaik minden olyan információhoz hozzáférnek, amely az ilyen kiegészítő felügyeletre kötelezett biztosítóintézet felügyeletéhez szükséges. Az illetékes hatóságok a szükséges információ megszerzése érdekében csak akkor fordul- hatnak közvetlenül a 3. cikk (2) bekezdésében említett vállalko- zásokhoz, ha a biztosítóintézettől megkérték az információt, de azt nem kapták meg. (2) A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságaik területü- kön belül saját maguk vagy az erre a célra kijelölt személyek közvetítésével – a kiegészítő felügyeletre kötelezett biztosítóintézetnél, – a biztosítóintézet leányvállalatainál, – a biztosítóintézet anyavállalatainál, – a biztosítóintézet anyavállalatának leányvállalatainál elvégzik az (1) bekezdésben említett információ helyszíni ellenőr- zését. (3) Amennyiben e cikk alkalmazása során valamely tagállam ille- tékes hatósága egyes esetekben ellenőrizni kívánja a másik tagál- lamban található olyan vállalkozásra vonatkozó fontos informá- ciót, amely kiegészítő felügyeletre kötelezett kapcsolódó biztosítóintézet, leányvállalat, anyavállalat vagy a biztosítóintézet anyavállalatának leányvállalata, fel kell kérnie a másik tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzés elvégeztetésére. Az ilyen felkérés- sel megkeresett hatóságnak hatásköre keretein belül saját magá- nak kell elvégeznie az ellenőrzést, vagy lehetővé kell tennie, hogy a felkérő hatóság vagy egy könyvvizsgáló vagy szakértő elvégezze azt. (1) A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok követeljék meg a kiegészítő felügyelet hatálya alá tartozó összes biztosítóin- tézettől, hogy a kiegészítő felügyelet céljaival kapcsolatos adatok és információk benyújtására megfelelő belső ellenőrzési mecha- nizmussal rendelkezzen. 7. cikk Az illetékes hatóságok közötti együttműködés (2) A tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket annak biztosí- tására, hogy jogrendszerükön belül ne legyenek olyan jogi akadá- lyok, amelyek a kiegészítő felügyeletre kötelezett vállalkozásokat és azok kapcsolt vállalkozásait, valamint a részesedő vállalkozá- sokat megakadályozhatják abban, hogy egymás között a kiegé- szítő felügyelet céljaira vonatkozó információkat kicseréljék. (1) Ha a különböző tagállamokban alapított biztosítóintézetek közvetlenül vagy közvetetten kapcsolt vállalkozások, vagy közös részesedő vállalkozással rendelkeznek, az összes tagállam illeté- kes hatósága felkérésre átad egymásnak minden olyan vonatkozó információt, amely az irányelv alapján a felügyelet gyakorlását lehetővé teszi vagy megkönnyíti, és saját kezdeményezésére átadja azokat az információkat, amelyek véleménye szerint lényegesek lehetnek a többi illetékes hatóság számára. 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 155 (2) Ha egy biztosítóintézet és vagy a 77/780/EGK irányelvben (1) meghatározott hitelintézet, vagy a 93/22/EGK irányelvben (2) meghatározott befektetési cég, vagy mindkettő közvetlenül vagy közvetetten kapcsolt vállalkozások vagy közös részesedő vállal- kozással rendelkeznek, az illetékes hatóságok és a többi ilyen vál- lalkozás felügyeletéért közösen felelős hatóság szorosan együtt- működnek. Saját felelősségük sérelme nélkül – különösen az irányelv keretében – ezek a hatóságok átadják egymásnak azokat az információkat, amelyek megkönnyíthetik feladatuk ellátását. (3) Az irányelv alapján kapott információ és különösen az irány- elvben előírt, az illetékes hatóságok közötti információcsere a 92/49/EGK irányelv 16. cikkében és a 92/96/EGK irányelv 15. cikkében meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség alá tar- tozik. Ezek az ügyletek különösen a – kölcsönökre, – garanciákra és mérlegen kívüli ügyletekre, – engedélyezhető szavatolótőke-elemekre, – befektetésekre, – viszontbiztosítási tevékenységekre, – költségmegosztási megállapodásokra vonatkoznak. 8. cikk Csoporton belüli ügyletek (1) A tagállamok előírják, hogy az illetékes hatóságok általános felügyeletet gyakoroljanak a: a) biztosítóintézet és: i. a biztosítóintézet kapcsolt vállalkozása; ii. a biztosítóintézetben részesedő vállalkozás; (2) E célból a tagállamok megkövetelik, hogy a biztosítóintézetek a jelentős ügyletek legalább évenkénti beszámolóját adják át az illetékes hatóságoknak az (1) bekezdésben előírtak szerint. Amennyiben ennek az információnak az alapján úgy tűnik, hogy a biztosítóintézet fizetőképessége veszélyben van vagy veszélybe kerülhet, az illetékes hatóság a biztosítóintézet szintjén megteszi a megfelelő intézkedéseket. 9. cikk Módosított szavatolótőke-követelmény iii. a biztosítóintézetben részesedő vállalkozás kapcsolt vállal- kozása (1) A tagállamok a 2. cikk (1) bekezdésében említett esetben meg- követelik, hogy a módosított szavatolótőke-számítás elvégzése az I. mellékletnek megfelelően megtörténjen. közötti ügyletek felett, valamint b) a biztosítóintézet és (2) Az (1) bekezdésben említett számítás az összes kapcsolt vál- lalkozást, részesedő vállalkozást vagy a részesedő vállalkozás kap- csolt vállalkozását magában foglalja. i. a biztosítóintézetben vagy annak kapcsolt vállalkozásában; ii. a biztosítóintézetben részesedő vállalkozásban; (3) Ha az (1) bekezdésben említett számítás szerint a módosított szavatoló tőke negatív, az illetékes hatóságok a kérdéses biztosí- tóintézet szintjén megteszik a megfelelő intézkedéseket. iii. a biztosítóintézetben részesedő vállalkozás kapcsolt vállal- kozásában részesedéssel rendelkező természetes személy közötti ügyle- tek felett. (1) A hitelintézetek üzleti tevékenységének megkezdésére és gyakorlá- sára vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1977. december 12-i 77/780/EGK első irányelv (HL L 322. , 1977. 12. 17. , 30. o. ). Legutóbb a tanácsi 96/13/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 66. , 1996. 3. 16. , 15. o. ). (2) Az értékpapírok terén végzett befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv (HL L 141. , 1993. 6. 11. , 27. o. ). Legutóbb a 97/9/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 84. , 1997. 3. 26. , 22. o. ). 10. cikk Viszontbiztosító-intézetek, biztosítási holdingtársaságok és harmadik ország biztosítóintézetei (1) A tagállamok a 2. cikk (2) bekezdésében említett esetben meg- követelik, hogy a kiegészítő felügyelet módszerét a II. melléklet szerint alkalmazzák. (2) A számítás a 2. cikk (2) bekezdésében említett esetben a biz- tosítási holdingtársaság összes a viszontbiztosító-intézetet vagy harmadik ország biztosítóintézetét magában foglalja a II. mellékletben előírt módon. vállalkozását, kapcsolt 156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet (3) Ha ennek a számításnak az alapján az illetékes hatóságok arra jutnak, hogy a holding biztosítótársaság, a viszontbiztosító- intézet vagy harmadik ország biztosítóintézet biztosítási leányvál- lalatának a fizetőképessége veszélybe került vagy veszélybe kerül- het, az érintett biztosítóintézet szintjén megteszik a megfelelő intézkedéseket. (5) A Bizottság legkésőbb 2006. január 1-jén jelentést nyújt be a Biztosítási Bizottságnak az irányelv alkalmazásáról és szükség ese- tén a további harmonizáció szükségességéről. 11. cikk Végrehajtás (1) A tagállamok legkésőbb 2000. június 5-ig elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. (2) A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben említett ren- delkezéseket először a 2001. január 1-jén kezdődő pénzügyi év elszámolásának ellenőrzésekor vagy a 2001. naptári év folyamán kell alkalmazni. (3) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (4) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 12. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba. 13. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Luxembourgban, 1998. október 27-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök J. M. GIL-ROBLES E. HOSTASCH 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 157 I. MELLÉKLET A BIZTOSÍTÓINTÉZETEK MÓDOSÍTOTT SZAVATOLÓ TŐKÉJÉNEK SZÁMÍTÁSA 1. A SZÁMÍTÁSI MÓDSZER KIVÁLASZTÁSA ÉS AZ ÁLTALÁNOS ALAPELVEK A. A tagállamok előírják, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében említett biztosítóintézetek módosított szavatoló tőkéjének a kiszámítása a 3. pontban leírt valamelyik módszernek megfelelően történjen. A tagállamok azonban előírhatják az illetékes hatóságoknak, hogy a 3. pontban meghatározott, a tagállamok által választott módszer helyett másik, a 3. pontban meghatározott módszer alkalmazását engedélyezzék vagy előírják. B. Arányosság A biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének kiszámítása során figyelembe kell venni a részesedő vállalkozásnak a kapcsolt vállalkozásaiban meglévő arányos részesedését. Az „arányos részesedés” a 3. pontban meghatározott 1. vagy 2. módszer alkalmazása esetén a közvetlenül vagy közvetetten birtokolt jegyzett tőke arányát, vagy a 3. pontban meghatározott 3. módszer esetén a konszolidált elszámolások megállapításakor használt százalékos arányt jelenti. Azonban bármelyik módszert is használják, ha szavatolótőke-hiánya van, a leányvállalat teljes szavatolótőke-hiányát figyelembe kell venni. a kapcsolt vállalkozás leányvállalat, és Azonban ha az illetékes hatóságok véleménye szerint a tőkerészesedéssel rendelkező anyavállalat felelőssége szigorúan és egyértelműen erre a tőkerészesedésre korlátozódik, az illetékes hatóságok engedélyezhetik, hogy a leányvállalat szavatolótőke-hiányát arányossági alapon vegyék figyelembe. C. A szavatolótőke-elemek kétszeri felhasználásának figyelmen kívül hagyása C. 1. A s z a v a t o l ó t ő k e e l e m e i n e k á l t a l á n o s k e z e l é s e A biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének számítási módszerétől függetlenül figyelmen kívül kell hagyni azoknak az elemeknek a kétszeri felhasználását, amelyek a különböző biztosítóintézetek között a szavatoló tőke fedezeteként engedélyezhetők, és amelyeket a számításoknál figyelembe vettek. Ebből a célból a biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének kiszámításakor, és ha a 3. pontban meghatározott módszerek nem írják elő, az alábbi összegeket kell figyelmen kívül hagyni: – – – a biztosítóintézet bármely eszközének olyan értéke, amely a biztosítóintézet egyik kapcsolódó biztosítóintézetének engedélyezhető szavatolótőke-elemeinek finanszírozását képviseli, a biztosítóintézet kapcsolódó biztosítóintézete bármely eszközének értéke, amely a biztosítóintézet engedélyezhető szavatolótőke-elemeinek finanszírozását képviseli, a biztosítóintézet kapcsolódó biztosítóintézete bármely eszközének értéke, amely a biztosítóintézet bármely másik kapcsolódó biztosítóintézetének engedélyezhető szavatolótőke-elemeinek finanszírozását képviseli. C. 2. A z e g y e s e l e m e k k e z e l é s e A C. 1. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül: – – a biztosítóintézetnek annál a kapcsolódó életbiztosító-intézetnél keletkező nyereségtartaléka és jövőbeli nyeresége, amelyre a módosított szavatoló tőke kiszámolása történik, és a biztosítóintézet olyan kapcsolódó biztosítóintézetének jegyzett, de be nem fizetett részvénytőkéje, amelyre a módosított fizetőképesség kiszámolása történik 158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet számítás során csak annyiban vehető figyelembe, amennyiben a kapcsolt vállalkozás a szavatolótőke-követelményének fedezésére engedélyezhető. A számításból azonban teljesen ki kell zárni minden olyan jegyzett, de be nem fizetett tőkét, amely a részesedő vállalkozás részéről lehetséges kötelezettséget jelent. A számításból szintén ki kell zárni a részesedő biztosítóintézet olyan jegyzett, de be nem fizetett tőkéjét, amely a kapcsolódó biztosítóintézet részéről lehetséges kötelezettséget jelent. Ki kell zárni a számításból a kapcsolódó biztosítóintézet olyan jegyzett, de be nem fizetett tőkéjét, amely ugyanannak a részesedő biztosítóintézetnek egy másik kapcsolódó biztosítóintézete részéről lehetséges kötelezettséget jelent. C. 3. Á t r u h á z h a t ó s á g Ha az illetékes hatóságok úgy vélik, hogy a kapcsolódó biztosítóintézet engedélyezhető szavatoló tőkéjének a C. 2. szakaszban nem szereplő egyes olyan elemei, amelyek nem állnak ténylegesen rendelkezésre az olyan részesedő biztosítóintézet szavatolótőke-követelményeinek a fedezésére, amelyre vonatkozóan a módosított fizetőképesség számítása történik, ezek az elemek a számítás során csak annyiban vehetők figyelembe, amennyiben a kapcsolt vállalkozás szavatolótőke-követelményének fedezésére engedélyezhetők. C. 4. A C. 2. és C. 3. szakaszban említett elemek összege nem lépheti túl a kapcsolódó biztosítóintézet szavatolótőke-követelményét. D. A csoporton belüli tőkeképzés figyelmen kívül hagyása A módosított szavatoló tőke számításakor nem vehetők figyelembe azok az engedélyezhető szavatolótőke-elemek, amelyek a biztosítóintézet és: – a kapcsolt vállalkozás, – a részesedő vállalkozás, – a részesedő vállalkozásának másik kapcsolt vállalkozása közötti kölcsönös finanszírozásból származnak. Továbbá nem vehetők figyelembe a biztosítóintézet kapcsolódó biztosítóintézetének azon engedélyezhető szavatolótőke-elemei, amelyekre a módosított szavatoló tőke számítása történik, ha a kérdéses elem a biztosítóintézetnek egy másik kapcsolt vállalkozásával történő kölcsönös finanszírozásából származik. A kölcsönös finanszírozás különösen akkor áll fenn, amikor a biztosítóintézet vagy annak egyik kapcsolt vállalkozása részesedéssel rendelkezik egy olyan vállalkozásban, vagy kölcsönt nyújt annak a vállalkozásnak, vállalkozás szavatolótőke-követelményeinek fedezeteként engedélyezhető elemmel. közvetetten közvetlenül rendelkezik amely vagy első az E. Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a módosított szavatoló tőke számítása a biztosítóintézetek szavatoló tőkéjének számításáról szóló 73/239/EGK és a 79/267/EGK irányelvben szabályozott gyakorisággal történjen. A források és eszközök értékét a 73/239/EGK, a 79/267/EGK és a 91/674/EGK irányelv (1) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően állapítják meg. 2. A SZÁMÍTÁSI MÓDSZEREK ALKALMAZÁSA 2. 1. Kapcsolódó biztosítóintézetek A módosított szavatoló tőke számítása a mellékletben meghatározott általános alapelveknek és módszereknek megfelelően történik. (1) A biztosítók éves és összevont (konszolidált) éves pénzügyi beszámolóiról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK tanácsi irányelv (HL L 374. , 1991. 12. 31. , 7. o. ). 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159 Ha a biztosítóintézet több kapcsolódó biztosítóintézettel rendelkezik, a módosított szavatolótőke számítása az összes módszer esetén az összes ilyen kapcsolódó biztosítóintézet egyesítésével történik. Egymást követő részesedések esetén (például ha a biztosítóintézet egy olyan másik biztosítóintézet részesedő vállalkozása, amely egyben egy biztosítóintézet részesedő vállalkozása) a módosított szavatolótőke-számítás szintjén történik, amely legalább egy kapcsolódó minden egyes olyan részesedő biztosítóintézet biztosítóintézettel rendelkezik. A tagállamok lemondhatnak a biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéje számításáról: – ha a vállalkozás egy olyan másik biztosítóintézet kapcsolt vállalkozása, amely ugyanabban a tagállamban rendelkezik engedéllyel, és ezt a kapcsolt vállalkozást figyelembe veszik a részesedő biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéje számításakor, vagy – ha a biztosítóintézet vagy egy biztosítási holdingtársaság, vagy egy viszontbiztosító-intézet kapcsolt vállalkozása, amelynek bejegyzett székhelye ugyanabban a tagállamban van, mint a biztosítóintézeté, és mind a holding biztosítótársaságot, mind a viszontbiztosító-intézetet és a kapcsolódó biztosítóintézetet figyelembe veszik az elvégzett számítás során. A tagállamok a biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének a számításáról akkor is lemondhatnak, ha az kapcsolódó egy másik biztosítóintézet, biztosítóintézete, amelynek bejegyzett székhelye másik tagállamban található, és ha az érintett tagállamok illetékes hatóságai megegyeztek abban, hogy az utóbbi tagállam illetékes hatóságának megadják a kiegészítő felügyelet gyakorlásának a jogát. vagy biztosítási holdingtársaság viszontbiztosító-intézet A lemondónyilatkozat mindegyik esetben csak akkor adható meg, ha az illetékes hatóságok meggyőződtek arról, hogy a számítással érintett biztosítóintézetek engedélyezhető szavatolótőke-elemeit megfelelően megosztották az említett vállalkozások között. A tagállamok előírhatják, hogy ha a kapcsolódó biztosítóintézet bejegyzett székhelye nem abban a tagállamban található, mint azé a biztosítóintézeté, amelyre vonatkozóan a módosított szavatolótőke-számítás elvégzése megtörténik, a kapcsolt vállalkozásra vonatkozó számítás a szavatolótőke-helyzetet a másik tagállam illetékes hatóságainak értékelése szerint veszi figyelembe. 2. 2. Kapcsolódó viszontbiztosító-intézetek olyan biztosítóintézet módosított Az egy viszontbiztosító-intézetben részesedő vállalkozás: e kapcsolódó viszontbiztosító-intézetet a mellékletben leírt általános alapelveket és módszereket alkalmazva – kizárólag a számítás céljából – kapcsolódó biztosítóintézetként kell kezelni. számítása tőkéjének szavatoló esetén, amely a a kapcsolódó célból mindegyik viszontbiztosító-intézetre Ebből fiktív szavatolótőke-követelményt állapítanak meg ugyanazoknak a szabályoknak az alapján, mint amelyeket a 73/239/EGK irányelv 16. cikkének (2)–(5) bekezdése vagy a 79/267/EGK irányelv 19. cikke ír elő. Azonban ha e szabályok alkalmazása jelentős nehézségekbe ütközik, az illetékes hatóságok engedélyezhetik, hogy a fiktív szavatolótőke-követelmény kiszámítása a 73/239/EGK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében rögzítettek szerinti fiktív engedélyezhetőtőke-elemként, mint amelyeket a 73/239/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése és a 79/267/EGK irányelv 18. cikke tartalmaz. Az eszközök és források értékének megállapítása ugyanazoknak a szabályoknak megfelelően történik, mint amelyeket az említett irányelvek és a 91/674/EGK irányelv szabályoz. történjen. Ugyanazokat vonatkozóan eredmény elismerni elemeket alapján első kell egy az 2. 3. Közvetítő biztosítási holdingtársaságok A közvetítő biztosítási holdingtársaság helyzetét veszik figyelembe az olyan biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének a számításakor, amely biztosítóintézetben, kapcsolódó viszontbiztosító-intézetben vagy harmadik ország biztosítóintézetében biztosítási holdingtársaság útján részesedéssel rendelkezik. Az e mellékletben leírt általános alapelveknek és módszereknek megfelelve – kizárólag a számítás céljából – a biztosítási holdingtársaságot úgy kell kezelni, mintha nulla szavatolótőke-követelményre kötelezett biztosítóintézet lenne, és ugyanolyan feltételektől függne, mint amelyeket a 73/239/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése vagy a 79/267/EGK irányelv 18. cikke szabályoz az engedélyezhető szavatolótőke-elemek szempontjából. 160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet 2. 4. Harmadik országban székhellyel rendelkező kapcsolódó biztosítási vagy viszontbiztosító-intézetek A. Harmadik országbeli kapcsolódó biztosítóintézetek Az olyan biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének a számításakor, amely harmadik ország biztosítóintézetében részesedő vállalkozás, a harmadik ország biztosítóintézetét a mellékletben leírt általános alapelveket és módszereket alkalmazva, kizárólag e számítás céljából, a kapcsolódó biztosítóintézethez hasonlóan kell kezelni. Ha azonban az a harmadik ország, amelyben ez a vállalkozás bejegyzett székhellyel rendelkezik, a tevékenység folytatását engedélyhez köti, illetve a 73/239/EGK irányelvben vagy a 79/267/EGK irányelvben szabályozott szavatolótőke-követelményhez legalább hasonló előírásokat alkalmaz a szavatoló tőke tekintetében, a fedezeti elemeket is figyelembe véve, a tagállamok előírhatják, hogy a számítás a kérdéses harmadik ország által szabályozott módon vegye figyelembe a vállalkozás tekintetében a szavatolótőke-követelményt és az annak fedezeteként engedélyezhető elemeket. B. Harmadik országbeli kapcsolódó viszontbiztosító-intézetek A 2. 2. szakasztól eltekintve, az olyan biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének a számításakor, amely harmadik országban székhellyel rendelkező viszontbiztosító-intézetben részesedő vállalkozás, és ugyanazok a feltételek vonatkoznak rá, mint a fenti A. pontban említettek, a tagállamok előírhatják, hogy a számítás a kérdéses harmadik ország által szabályozott módon vegye figyelembe a vállalkozás tekintetében a saját tőke követelményét és az annak kielégítésére figyelembe vehető elemeket. Amennyiben ennek a harmadik országnak csak a biztosítóintézetei függnek ezektől a rendelkezésektől, a kapcsolódó viszontbiztosító-intézetre vonatkozó fiktív sajáttőke-követelmény és az e fiktív követelmény kielégítésére alkalmazható elemeket úgy lehet számításba venni, mintha a kérdéses vállalkozás ennek a harmadik országnak a kapcsolódó biztosítóintézete lenne. 2. 5. A szükséges információ hiánya Ha az illetékes hatóságok részére a módosított fizetőképesség számításához szükséges információ bármilyen okból nem hozzáférhető arra a biztosítóintézetre vonatkozóan, amelynek kapcsolt vállalkozása valamelyik tagállamban vagy harmadik országban rendelkezik bejegyzett székhellyel, ennek a vállalkozásnak a részesedő biztosítóintézetben szerepeltetett könyv szerinti értékét le kell vonni a módosított engedélyezhető szavatolótőke-elemekből. Ebben az esetben az ilyen részesedéssel kapcsolatos nem realizált nyereség nem ismerhető el a módosított engedélyezhető szavatoló tőke elemeként. 3. SZÁMÍTÁSI MÓDSZEREK 1. módszer: Levonásos és összesítő módszer A részesedő biztosítóintézet módosított fizetőképességi helyzete: i. a) a részesedő biztosítóintézet engedélyezhető szavatolótőke-elemeinek; és b) a kapcsolódó biztosítóintézet engedélyezhető szavatolótőke-elemeiben a részesedő biztosítási társaság arányos részesedésének összege; és ii. a) a kapcsolódó biztosítóintézetnek a részesedő biztosítóintézetében meglévő könyv szerinti értékének; b) a részesedő biztosítási társaság szavatolótőke-követelményének; és c) a kapcsolódó biztosítóintézet szavatolótőke-követelménye arányos részesedésének összege közötti különbség. 06/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161 Ha a kapcsolódó biztosítóintézetben való részesedést részben vagy egészben közvetett tulajdon alkotja, a ii. a) tétel magában foglalja ennek a közvetett tulajdonnak az értékét, figyelembe véve a releváns egymást követő érdekeltségeket; és az i. b) tétel és a ii. c) tétel magában foglalja a kapcsolódó biztosítóintézet engedélyezhető szavatolótőke-elemeinek, illetve a szavatolótőke-követelménynek megfelelő arányos részesedést. 2. módszer: Követelmény-levonásos módszer A részesedő biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéje: i. a részesedő biztosítóintézet szavatolótőke-követelményére figyelembe vehető elemek összegének; és ii. a) a részesedő biztosítóintézet szavatolótőke-követelményének; és b) a kapcsolódó biztosítóintézet szavatolótőke-követelménye arányos részesedése összegének a különbsége. Az engedélyezhető szavatolótőke-elemek értékelésekor az irányelv értelmezésében a részesedések értékelése „equity”-módszerrel történik a 78/660/EGK irányelv 59. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott lehetőségnek megfelelően. 3. módszer: Konszolidált beszámolón alapuló módszer A részesedő biztosítóintézet módosított szavatoló tőkéjének számítása a konszolidált pénzügyi beszámoló alapján történik. A részesedő vállalkozás módosított szavatoló tőkéje: a konszolidált adatok alapján számított engedélyezhető szavatolótőke-elemek és (a) vagy a konszolidált pénzügyi beszámoló készítéséhez alkalmazott százalékos részesedés alapján a részesedő biztosítóintézet szavatolótőke-követelményének és a kapcsolódó biztosítóintézet szavatolótőke-követelménye arányos részesedésének az összege, (b) vagy a konszolidált adatok alapján számított szavatolótőke-követelmény közötti különbség. A 73/239/EGK, a 79/267/EGK és a 91/674/EGK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni az engedélyezhető szavatolótőke-elemek és a konszolidált adatokon alapuló szavatolótőke-követelmény kiszámításánál. 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/3. kötet II. MELLÉKLET KIEGÉSZÍTŐ FELÜGYELET AZOKRA A BIZTOSÍTÓINTÉZETEKRE VONATKOZÓAN, AMELYEK BIZTOSÍTÁSI HOLDINGTÁRSASÁG, VISZONTBIZTOSÍTÓ-INTÉZET VAGY HARMADIK ORSZÁG BIZTOSÍTÓINTÉZETÉNEK A LEÁNYVÁLLALATAI 1. Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a mellékletben leírt módszert összehangolt módon alkalmazzák a 2. cikk (2) bekezdésében említett, különböző tagállamokban alapított két vagy több olyan biztosítóintézet esetében, amelyek biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik ország biztosítóintézetének leányvállalatai. Az illetékes hatóságok olyan gyakorisággal végzik a kiegészítő felügyeletet, ahogyan azt a 73/239/EGK és a 79/267/EGK irányelv a biztosítóintézetek szavatolótőke-számítása esetére meghatározza. 2. A tagállamok lemondhatnak a biztosítóintézetekre vonatkozó, ebben a mellékletben előírt számításról, – ha az érintett biztosítóintézet egy másik biztosítóintézet kapcsolt vállalkozása, és ha azt az ebben a mellékletben előírt, a másik vállalkozással kapcsolatban elvégzett számítása során figyelembe veszik, – ha az érintett biztosítóintézet és az ugyanabban a tagállamban engedélyezett egy vagy több biztosítóintézetnek az anyavállalata ugyanaz a biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik országbeli biztosítóintézet, és a biztosítási társaságot az ebben a mellékletben előírt, valamelyik másik anyavállalattal kapcsolatban elvégzett számítása során figyelembe veszik, – ha az érintett biztosítóintézetnek és egy másik tagállamban engedélyezett egy vagy több biztosítóintézetnek az anyavállalata ugyanaz a biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik országbeli biztosítóintézet, és a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően olyan megállapodás jött létre, amely a melléklet tárgyát képező kiegészítő felügyelet gyakorlásának jogát egy másik tagállam felügyelő hatóságának adja meg. Egymást követő részesedések esetén (pl. olyan biztosítási holdingtársaság vagy viszontbiztosító-intézet esetén, amelynek tulajdonosa egy másik biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik országbeli biztosítóintézet) a tagállamok a mellékletben előírt számításokat csak a biztosítóintézet olyan utolsó anyavállalatának a szintjén alkalmazhatják, amely biztosítási holdingtársaság, viszontbiztosító-intézet vagy harmadik országbeli biztosítóintézet. 3. Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az I. mellékletben leírtakhoz hasonló számításokat a biztosítási holdingtársaság, a viszontbiztosító-intézet vagy harmadik ország biztosítóintézete szintjén elvégzik. A hasonlóság abban áll, hogy az I. mellékletben leírt általános alapelveket és módszereket a biztosítási holdingtársaság, a viszontbiztosító-intézet vagy harmadik országbeli biztosítóintézet szintjén kell alkalmazni. Kizárólag ennek a számításnak a céljából az anyavállalatot úgy kell kezelni, mintha olyan biztosítóintézet lenne, amely, – ha biztosítási holdingtársaságról van szó, nulla szavatolótőke-követelmény vonatkozik rá, – ha viszontbiztosító-intézetről van szó, az I. melléklet 2. 2. szakaszában, vagy ha harmadik országban bejegyzett székhellyel rendelkező viszontbiztosító-intézetről van szó, az I. melléklet 2. 4. szakasza B. pontjában előírt fiktív szavatolótőke-követelmény vonatkozik rá, – ha harmadik országbeli biztosítóintézetről van szó, az I. melléklet 2. 4. szakasza A. pontjában szabályozott alapelveknek megfelelően meghatározott szavatolótőke-követelmény vonatkozik rá, és ugyanolyan feltételek vonatkoznak rá, mint amelyeket a 73/239/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése vagy a 79/267/EGK irányelv 18. cikke az engedélyezhető szavatolótőke-elemek tekintetében megállapít. 4. A szükséges információ hiánya Ha az illetékes hatóságok részére bármilyen okból az e mellékletben előírt számításhoz szükséges információ hozzáférhetetlen arra a vállalkozásra vonatkozóan, amelynek kapcsolt vállalkozása valamelyik tagállamban vagy harmadik országban rendelkezik bejegyzett székhellyel, ennek a vállalkozásnak a részesedő biztosítóintézetben szerepeltetett könyv szerinti értékét le kell vonni a mellékletben előírt számításra figyelembe vehető elemekből. Ebben az esetben az ilyen részesedéssel kapcsolatos nem realizált nyereség nem alkalmazható a számításra alkalmazható elemként


title: Regulamento (CE) nº 2318/98 da Comissão de 27 de Outubro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1761/98 e eleva a 71 000 toneladas o concurso permanente para a exportação de sorgo detido pelo organismo de intervenção francês

eurovoc_concepts:
France
award of contract
export
intervention agency
quantitative restriction
sorghum

formats: pdf print

text: L 289/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 28. 10. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2318/98 DA COMISS(cid:212)O de 27 de Outubro de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1761/98 e eleva a 71 000 toneladas o concurso permanente para a exporta(cid:135)(cid:209)o de sorgo detido pelo organismo de interven(cid:135)(cid:209)o franc(cid:136)s A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o seu artigo 5º, Considerando que o Regulamento (CEE) nº 2131/93 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2193/96 (4), fixa os processos e as condi(cid:135)(cid:210)es de coloca(cid:135)(cid:209)o (cid:133) venda dos cereais detidos pelos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o; Considerando que o Regulamento (CE) nº 1761/98 da Comiss(cid:209)o (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2043/98 (6) abriu um concurso permanente para a exporta(cid:135)(cid:209)o de 64 000 toneladas de sorgo detido pelo organismo de interven(cid:135)(cid:209)o franc(cid:136)s; que a Fran(cid:135)a informou a Comiss(cid:209)o da inten(cid:135)(cid:209)o do seu orga- nismo de interven(cid:135)(cid:209)o de proceder a um aumento de 7 000 toneladas da quantidade posta a concurso com vista (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; que (cid:130) conveniente elevar a 71 000 toneladas a quantidade global posta em concurso permanente para a exporta(cid:135)(cid:209)o de sorgo detido pelo organismo de interven(cid:135)(cid:209)o franc(cid:136)s; stock; que (cid:130) conveniente, por isso, nomeadamente, alterar o anexo I do Regulamento (CE) nº 1761/98; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 1761/98 (cid:130) alterado do seguinte modo: 1. O artigo 2º passa a ter a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «Artigo 2º 1. O concurso refere-se a uma quantidade m(cid:145)xima de 71 000 toneladas de sorgo a exportar para todos os pa(cid:146)ses terceiros. 2. As regi(cid:210)es nas quais as 71 000 toneladas de sorgo est(cid:209)o armazenadas s(cid:209)o as mencionadas no anexo I. »; 2. O anexo I (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regula- mento. Artigo 2º Considerando que, tendo em conta o aumento das quanti- dades postas em concurso, se tornou necess(cid:145)rio fazer modifica(cid:135)(cid:210)es na lista das regi(cid:210)es e das quantidades em O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 27 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 191 de 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 293 de 16. 11. 1996, p. 1. (5) JO L 221 de 8. 8. 1998, p. 18. (6) JO L 263 de 26. 9. 1998, p. 15. 28. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 289/19 ANEXO «ANEXO I Local de armazenagem Quantidades (em toneladas) R(cid:130)gion Sud-Ouest (Bordeaux-Toulouse) R(cid:130)gion Sud-Est (Lyon-Montpellier) 51 200 19 800»


title: WRITTEN QUESTION No. 3171/98 by Marlies MOSIEK-URBAHN EU aid for Hesse from the Social Fund and Regional Fund (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
Hesse
aid recipient
economic development
exchange of information
financial aid
regional development
use of aid

formats: html pdf print

text: C 325/2 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 (1999/C 325/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3171/98 esittäjä(t): Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Hessenin osavaltiolle maksettava EU:n tuki sosiaali- ja aluerahastosta Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat EU:n antamaa taloudellista tukea Hessenin osavaltion taloudellista ja alueellista kehitystä varten: 1. Miten paljon tämä alue sai rakennetukea EU:lta vuonna 1997, rahastoittain ja yhteisöaloitteittain eriteltynä? 2. Miten suuri osuus tästä tuesta myönnettiin maatalousalalle? 3. Miten monta työpaikkaa Hessenin osavaltiossa luotiin EU:n taloudelliseen ja alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen avulla vuonna 1997? 4. Miten paljon vastaavat alueet yhteisön muissa jäsenvaltioissa saivat EU:n rakennetukea? 5. Miten monta työpaikkaa vastaavilla alueilla yhteisön muissa jäsenvaltioissa luotiin EU:n taloudelliseen ja alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen avulla vuonna 1997? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (1. maaliskuuta 1999) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1999/C 325/003) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3175/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 1998) Aihe: Zoonoosidirektiivi Jäsenvaltioiden oli määrä ryhtyä zoonoosidirektiivin mukaisiin lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin toimiin 1. 9. 1997 mennessä. Mitkä jäsenvaltiot ovat ryhtyneet vaadittuihin toimiin ennen määräaikaa tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? Komission piti antaa neuvostolle 1. marraskuuta 1997 kertomus zoonoosien vastaisen taistelun aiheuttamista toimenpiteistä. Miksi komissio ei ole täyttänyt velvollisuuttaan tässä asiassa? Koska komissio aikoo esittää edellä mainitun kertomuksen ja ehdotuksen? Jäsenvaltioiden oli määrä toteuttaa zoonoosidirektiivin mukaiset vähimmäistoimet 1. 1. 1998 mennessä. Mitkä jäsenvaltiot ovat täyttäneet tämän vaatimuksen tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? tai aikovat Jäsenvaltioiden oli 1. 3. 1998 mennessä määrä antaa komissiolle selvitys kansallisista toimista, jotka ne ovat toteuttaneet tämän vaatimuksen tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? toteuttaa zoonoosikontrollin osalta. Mitkä jäsenvaltiot ovat täyttäneet


title: WRITTEN QUESTION No. 3188/98 by Arthur NEWENS to the Commission. Humanitarian aid to the Sudan

eurovoc_concepts:
EU financing
European Union
Sudan
financial aid
humanitarian aid

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/55 Menettelyt uuden henkilöstön palkkaamiseksi on aloitettu, ja siipikarja-alasta on tarkoitus muodostaa yksi elintarvike- ja eläinlääkintäviraston painopistealueista. Komissio antaa kysyjälle lisätietoja tarvittaessa. (1) EYVL L 62, 15. 3. 1993. (1999/C 297/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3188/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Humanitaarinen apu Sudanille Voisiko komissio kertoa, kuinka paljon humanitaarista ja muuta EU:n apua on annettu Sudanille vuosittain viimeisten viiden vuoden aikana ja antaa kuluvaa vuotta koskevan arvion? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1998) Sudanille annettiin humanitaarista apua yhteensä 115,64 miljoonaa ecua viimeisten viiden vuoden aikana. Eri vuosina apua annettiin seuraavasti: vuonna 1994 26,11 miljoonaa ecua, vuonna 1995 21,40 miljoonaa ecua, vuonna 1996 17,38 miljoonaa ecua, vuonna 1997 18,95 miljoonaa ecua ja vuonna 1998 (lokakuuhun mennessä) 31,80 miljoonaa ecua. Näihin lukuihin ei sisälly humanitaarista apua Sudaniin ja Somaliaan ilmateitse kuljettavan alueellisen ilmakuljetuspalvelu ”ECHO-flight”:n kustannukset. Ilmakuljetuspalvelun Sudanin-toiminnan kustannukset ovat noin 2,5 miljoonaa ecua vuosittain. Humanitaarisen avun lisäksi komissio myönsi yhteisrahoitusta kansalaisjärjestöille eri vuosina seuraavasti: 441 824 ecua vuonna 1994, 550 835 ecua vuonna 1995, 619 208 ecua vuonna 1996, 978 809 ecua vuonna 1997 ja (arviolta) 651 589 ecua vuonna 1998. Ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseen annettiin 74 500 ecua vuonna 1996 ja (arviolta) 663 990 ecua vuonna 1998. Elintarvikeapuna tai elintarviketurvana annettiin 12,07 miljoonaa ecua vuonna 1994, 7,53 miljoonaa ecua vuonna 1995, 3,80 miljoonaa ecua vuonna 1996, 2 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja (arviolta) 39 miljoonaa ecua vuonna 1998. (1999/C 297/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3193/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Kauppa Turkin kanssa Voisiko komissio esittää yksityiskohtaisia lukuja määrällisistä muutoksista kaupassa, jota on käyty koko EU:n ja Turkin ja EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin välillä tulliliiton tultua voimaan? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Tulliliiton tultua voimaan kauppavaihto yhteisön ja Turkin välillä on kasvanut huomattavasti. Kaupan määrä kasvoi vuoden 1995 22 000 miljoonasta ecusta 28 000 miljoonaan ecuun vuonna 1997. Yhteisön kaupan ylijäämä kasvoi tänä kautena. Kauppatase, joka oli noin 4 000 miljoonaa ecua vuonna 1995, kasvoi 8 000 miljoonaan ecuun vuonna 1996 ja ylitti 10 000 miljoonaa ecua vuonna 1997. Tämä kehitys heijastuu yhteisön jäsenvaltioiden ja Turkin kahdenvälisen kaupan tasoon


title: Regolamento (CE) n. 2317/98 della Commissione del 27 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1667/98 e che porta a 126 559 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento svedese

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency
quantitative restriction

text: L 289/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2317/98 DELLA COMMISSIONE del 27 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1667/98 e che porta a 126 559 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’organismo d’intervento svedese LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, considerando che il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2193/96 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d’inter- vento; considerando che il regolamento (CE) n. 1667/98 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2043/98 (6), ha indetto una gara permanente per l’esportazione di 108 187 tonnellate di orzo detenuto dall’organismo d’intervento svedese, che la Svezia ha reso nota alla Commissione l’intenzione del proprio orga- nismo d’intervento di procedere ad un aumento di 18 372 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione; che (cid:138) opportuno portare a 126 559 tonnel- late il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’organismo d’inter- vento svedese; immagazzinati; che occorre quindi modificare l’allegato I del regolamento (CE) n. 1667/98; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 1667/98 (cid:138) modificato come segue: 1) Il testo dell’articolo 2 (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 1. La gara concerne un quantitativo massimo di 126 559 tonnellate di orzo che possono essere espor- tate verso tutti i paesi terzi eccettuati gli Stati Uniti d’America, il Canada e il Messico. 2. Le regioni nelle quali (cid:138) immagazzinato il quanti- tativo di 126 559 tonnellate di orzo figurano nell’alle- gato I. » 2) L’allegato I (cid:138) sostituito dall’allegato del presente rego- lamento. Articolo 2 considerando che, tenuto conto dell’aumento dei quanti- tativi oggetto della gara, (cid:138) necessario apportare talune modifiche all’elenco delle regioni e dei quantitativi Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 293 del 16. 11. 1996, pag. 1. (5) GU L 211 del 29. 7. 1998, pag. 17. (6) GU L 263 del 26. 9. 1998, pag. 15. 28. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 289/17 ALLEGATO «ALLEGATO I Localit(cid:133) di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Stallarholmen Motala R(cid:148)k Gamleby (cid:142)ttersta Broddbo 1 Velanda Hova Br(cid:132)nnarp Helsingborg Djur(cid:148)n 2 062 2 807 4 994 2 835 7 584 5 997 7 645 12 981 2 624 37 526 39 504»


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3168/98 dell'on. Luciano VECCHI alla Commissione. Interventi umanitari ECHO in Corea del Nord

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
European Commission
North Korea
aid system
economic recession
humanitarian aid
international aid
non-governmental organisation

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3169/98 by Antonio TAJANI to the Commission. Libyan military attack on Italian fishing-boat

eurovoc_concepts:
Italy
Libya
armed forces
fishing area
fishing vessel
international law
international waters
military intervention

text: C 118/184 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 4. 1999 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Martin Bangemann (11 november 1998) Kommissionen har inlett en detaljerad unders(cid:246)kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1999/C 118/237) SKRIFTLIG FR¯GA E-3144/98 fr(cid:229)n Roberto Mezzaroma (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: F(cid:246)rbindelser med Sydafrika N(cid:228)r det g(cid:228)ller de politiska och ekonomiska f(cid:246)rbindelserna med Sydafrika ombeds kommissionen svara p(cid:229) f(cid:246)ljande: Av vilken typ och hur omfattande (cid:228)r de planerade eller p(cid:229)g(cid:229)ende programmen; inom vilka tidsramar skall de genomf(cid:246)ras; hur stora (cid:228)r de belopp som har anslagits eller kommer att ansl(cid:229)s inom en definierad tidsfrist; hur sker den politiska, ekonomiska och tekniska f(cid:246)rvaltningen av programmen i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras s(cid:228)rskilda egenskaper; vilka f(cid:246)retag eller konsortier skall enligt planerna g(cid:246)ras delaktiga i programmen eller har redan uppmanats att delta; vilka uppgifter har kommissionen r(cid:246)rande de ansvariga personerna och deras befattningar? Svar fr(cid:229)n Joªo de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 november 1998) Kommissionen s(cid:228)nder en kopia av (cid:229)rsrapporten fr(cid:229)n Europeiska programmet f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) (1996 och 1997) direkt till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren och parlamentets generalsekre- tariat. Denna rapport och dess bilagor (r(cid:228)ttslig grund, fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande program, listor (cid:246)ver tilldelade kontrakt) inneh(cid:229)ller den information som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren beg(cid:228)r. En lista (cid:246)ver program som kommer att inledas under 1998 s(cid:228)nds ocks(cid:229) direkt till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren och parlamentets generalsekretariat. En lista (cid:246)ver de tj(cid:228)nstem(cid:228)n som (cid:228)r direkt inblandade i genomf(cid:246)randet av EPRD i Pretoria och Bryssel s(cid:228)nds direkt till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren och parlamentets generalsekretariat. (1999/C 118/238) SKRIFTLIG FR¯GA E-3169/98 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE) till kommissionen (27 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Libyska milit(cid:228)rangrepp mot en italiensk fiskeb(cid:229)t Torsdagen den 24 september, p(cid:229) internationellt vatten i Stora syrten, attackerades det italienska fiskefartyget Orchidea av en libysk milit(cid:228)rmotorb(cid:229)t med eldvapen, varp(cid:229) fartyget rammades. Attacken ledde till fartygs(cid:228)garen Rosario Magiottas d(cid:246)d. Vad avser kommissionen att g(cid:246)ra f(cid:246)r att skydda italienska fiskare och gemenskapsfiskare i Medelhavet d(cid:228)r angreppen blir allt fler och d(cid:228)r de nordafrikanska kuststaterna allt oftare kr(cid:228)nker internationell r(cid:228)tt?


title: Acervo de Schengen - Decisión del Comité ejecutivo de 27 de octubre de 1998 relativa a la adopción de un plan de acción contra la inmigración ilegal [SCH/Com-ex (98) 37 def. 2]

eurovoc_concepts:
border control
cooperation policy
migration control


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2314/98 av den 27 oktober 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 28. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 289/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2314/98 av den 27 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1498/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 289/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 10. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 27 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 060 204 999 052 999 052 999 052 388 524 528 999 052 400 999 060 064 388 400 404 800 999 052 064 400 720 728 999 80,7 70,4 75,5 73,5 73,5 93,4 93,4 57,6 62,1 27,8 44,8 48,1 132,1 237,1 184,6 32,1 41,1 35,0 76,4 62,7 156,9 67,4 100,6 60,2 84,3 97,9 126,7 93,9 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: QUESTION ECRITE no 3168/98 de Luciano VECCHI à la Commission. Interventions humanitaires de ECHO en Corée du nord