title: Protokol o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području turizma – Protokol o turizmu

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

text: L_2005337HR. 01004301. xml 11/Sv. 37 HR Službeni list Europske unije 191 22005A1222(03) L 337/43 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE PROTOKOL o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području turizma Protokol o turizmu Preambula SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, FRANCUSKA REPUBLIKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, i EUROPSKA ZAJEDNICA, U SKLADU sa svojom zadaćom provođenja sveobuhvatne politike za zaštitu i održivi razvoj alpske regije koja proizlazi iz Konvencije o zaštiti Alpa (Alpska konvencija) od 7. studenoga 1991. , U SKLADU sa svojim obvezama na temelju članka 2. stavaka 2. i 3. Alpske konvencije, ŽELEĆI uskladiti gospodarske interese i zahtjeve vezane uz zaštitu okoliša te uspostaviti održivi razvoj, SVJESNE da su Alpe životni i gospodarski prostor lokalnog stanovništva, UVJERENE da lokalnom stanovništvu treba omogućiti da samo razvije svoj plan socijalnog, kulturnog i gospodarskog razvoja i sudjeluje u njegovoj provedbi unutar postojećeg institucionalnog okvira, UZIMAJUĆI U OBZIR da u našoj urbanoj civilizaciji postoji sve veća potreba za raznolikim turizmom i aktivnostima za slobodno vrijeme koje su primjerene današnjem načinu života, UZIMAJUĆI U OBZIR da su Alpe jedno od najvažnijih turističkih i rekreacijskih područja u Europi zbog široke ponude rekreacijskih aktivnosti, bogatstva i raznovrsnosti krajolika i raznolikosti ekosustava, te da se zaštita alpske regije treba proširiti i izvan nacionalnih okvira, UZIMAJUĆI U OBZIR da značajan udio stanovništva pojedinih ugovornih stranaka živi u Alpama i da je turizam u alpskoj regiji područje javnog interesa s obzirom da pomaže u očuvanju trajne naseljenosti, UZIMAJUĆI U OBZIR da se planinski turizam suočava s konkurencijom u globalnom kontekstu i da značajno doprinosi gospodarskim rezultatima alpske regije, S OBZIROM NA TO da se nedavni trendovi kreću u smjeru veće usklađenosti između turizma i okoliša; kod gostiju, to je rastuće zanimanje za privlačno prirodno okruženje koje je zaštićeno i ljeti i zimi, a kod lokalnih donositelja odluka briga kako bi se turističke destinacije učinile više ekološki prihvatljivima, S OBZIROM NA TO da se u alpskoj regiji mora posvetiti individualna pozornost ograničenjima ekosustava svake lokacije vezanima uz prilagodbu, te da je svaki ekosustav potrebno cijeniti zbog njegovih osobitosti, S OBZIROM NA TO da prirodno i kulturno naslijeđe te krajolici predstavljaju ključne temelje turizma u Alpama, SVJESNE da su prirodne, kulturalne, gospodarske i institucionalne razlike značajne za alpske države uzrokovale njihov neovisan razvoj, dovodeći do nastanka vrlo raznolikih turističkih objekata, koji ne smiju biti standardizirani na međunarodnoj razini, nego trebaju postati ishodište raznolikih, ali komplementarnih turističkih aktivnosti; SVJESNE potrebe za održivim razvojem u turističkoj industriji koji bi se temeljio na razvoju prirodnog naslijeđa i pružanju vrhunskih usluga, s obzirom na to da većina alpskih regija ovisi o turizmu, koji je također i izvor dohotka lokalnog stanovništva, SVJESNE da je primjereno poticati izletnike da poštuju prirodu, omogućiti im bolje razumijevanje ljudi koji žive i rade u turističkim odredištima i stvoriti im najbolje moguće uvjete kako bi istinski otkrili raznolikost prirode u alpskoj regiji, SVJESNE da su profesionalne turističke organizacije i regionalne i lokalne vlasti odgovorne za uspostavu načina poboljšanja proizvodnih struktura i njihove učinkovitosti u sklopu definiranog okvira za alpsku regiju, ŽELEĆI doprinijeti održivom razvoju u Alpama potičući ekološki prihvatljiv turizam, koji je također nužan temelj životnog standarda i gospodarstva lokalnih stanovnika, UVJERENE da se određeni problemi mogu riješiti samo u prekograničnim okvirima, što zahtijeva poduzimanje zajedničkih mjera alpskih država, SPORAZUMJELE SU SE: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Cilj Cilj ovog Protokola je doprinijeti održivom razvoju u alpskoj regiji u sklopu postojećeg institucionalnog okvira, potičući ekološki prihvatljiv turizam putem posebnih mjera i preporuka koje uzimaju u obzir interese lokalnog stanovništva i turista. Članak 2. Međunarodna suradnja 1. Ugovorne stranke poduzimaju aktivnosti kako bi uklonile prepreke međunarodnoj suradnji između regionalnih i lokalnih tijela u alpskoj regiji i kako bi promovirale suradnju na odgovarajućoj teritorijalnoj razini u svrhu rješavanja zajedničkih problema. 2. Ugovorne stranke potiču čvršću međunarodnu suradnju između odgovarajućih nadležnih tijela. Posebno osiguravaju razvoj prekograničnih područja tako da usklađuju ekološki prihvatljive aktivnosti vezane uz turizam i provođenje slobodnog vremena. 3. Kada lokalna i regionalna tijela ne mogu provoditi mjere jer su one u državnoj ili međunarodnoj nadležnosti, mora im se pružiti prilika da učinkovito zastupaju interese stanovništva. Članak 3. Ugrađivanje ciljeva u druge politike Ugovorne stranke se obvezuju da će voditi računa o ciljevima ovog Protokola i u okviru svojih drugih politika, posebno u područjima regionalnog planiranja, prometa, poljoprivrede, šumarstva, zaštite okoliša i prirode, te opskrbe vodom i energijom, s ciljem smanjenja bilo kakvih negativnih ili proturječnih učinaka. Članak 4. Sudjelovanje regionalnih i lokalnih tijela 1. Svaka ugovorna stranka unutar svog institucionalnog okvira definira najbolju razinu koordinacije i suradnje između institucija i izravno uključenih regionalnih tijela kako bi potaknula solidarnu odgovornost, posebno kako bi iskoristila i razvila sinergije u primjeni politika turizma i provedbi mjera na temelju tih politika. 2. Izravno uključena regionalna i lokalna tijela sudjeluju u različitim fazama pripreme i provedbe tih politika i mjera, u okviru svoje nadležnosti i unutar postojećeg institucionalnog okvira. POGLAVLJE II. POSEBNE MJERE Članak 5. Upravljanje turizmom 1. Ugovorne stranke se obvezuju da će jednako brinuti za održivi razvoj i ekološki prihvatljiv turizam. U tu svrhu podupiru pripremu i provedbu smjernica, razvojnih programa i sektorskih planova koji uzimaju u obzir ciljeve ovog Protokola i koje pokreću nadležna tijela na najprimjerenijoj razini. 2. Ove mjere omogućuju procjenu i usporedbu prednosti i nedostataka planiranog razvoja, posebno s obzirom na: (a) socioekonomske posljedice za lokalno stanovništvo; (b) posljedice za tlo, vodu, zrak, prirodnu ravnotežu i krajolik, uzimajući pritom u obzir posebne ekološke podatke, prirodna bogatstva i ograničenja ekosustava vezana uz prilagodbu; (c) posljedice za javne financije. Članak 6. Smjernice za razvoj turizma 1. Ugovorne stranke prilikom razvoja turizma vode računa o pitanjima kao što su očuvanje prirode i krajolika. Obvezuju se da će promicati, u najvećoj mogućoj mjeri, projekte koji unapređuju krajolik i koji su prihvatljivi za okoliš. 2. Usvajaju održivu politiku kojom će ekološki prihvatljiv turizam u Alpama učiniti konkurentnijim i na taj način ostvariti važan doprinos socioekonomskom razvoju alpske regije. Prednost se daje mjerama koje promiču inovacije i raznolikost u turizmu. 3. Ugovorne stranke jamče da će u područjima koja privlače velik broj turista biti postignuta ravnoteža između intenzivnih i ekstenzivnih oblika turizma. 4. Prilikom utvrđivanja poticaja, potrebno je udovoljiti sljedećim zahtjevima: (a) za intenzivni turizam, prilagodba postojećih turističkih objekata i opreme kako bi udovoljili zahtjevima vezanim uz zaštitu okoliša i razvoj novih objekata koji su u skladu s ciljevima ovog Protokola; (b) za ekstenzivni turizam, nastavak razvoja ekološki prihvatljivog turizma i promicanje prirodnog i kulturnog naslijeđa turističkih područja. Članak 7. Istraživanja kvalitete 1. Ugovorne stranke usvajaju politiku trajnog i sustavnog istraživanja kvalitete turizma u cijeloj alpskoj regiji, uzimajući u obzir zahtjeve vezane uz zaštitu okoliša. 2. One potiču razmjenu iskustava i provedbu zajedničkih akcijskih planova, nastojeći poboljšati kakvoću posebno u: (a) razvoju objekata i turističkih atrakcija u krajoliku i prirodnom okruženju; (b) urbanom razvoju i arhitekturi (nove građevine i seoski restorani); (c) smještajnim objektima i ponudi turističkih usluga; (d) raznolikosti turizma u alpskoj regiji, promičući kulturne aktivnosti u različitim predmetnim područjima. Članak 8. Usmjeravanje turističkih tokova Ugovorne stranke potiču usmjeravanje turističkih tokova, posebno u zaštićenim područjima, organizirajući način da se turisti ravnomjerno rasporede i smjeste kako bi se zajamčila održivost tih područja. Članak 9. Prirodna ograničenja razvoja Ugovorne stranke brinu da razvoj turizma bude prilagođen specifičnom okolišu i dostupnim resursima predmetnog područja ili regije. Primjereno je izraditi prethodnu procjenu za projekte za koje je vjerojatno da će imati značajan utjecaj na okoliš, u sklopu postojećeg institucionalnog okvira, koja će biti uzeta u obzir prilikom donošenja odluka. Članak 10. Područja tišine Ugovorne stranke se obvezuju, sukladno svojim zakonima i ekološkim kriterijima, da će uspostaviti označena područja tišine u kojima se neće razvijati turistički objekti. Članak 11. Politika smještaja Ugovorne stranke razvijaju politike smještaja, uzimajući u obzir raspoloživost prostora i dajući prioritet komercijalnom smještaju, obnovi i korištenju postojećih zgrada, te modernizaciji i poboljšanju kvalitete postojećeg smještaja. Članak 12. Žičare 1. Ugovorne stranke se obvezuju da će, u okviru nacionalnih postupaka odobrenja za žičare, provoditi politiku koja osim gospodarskih i sigurnosnih zahtjeva poštuje i ekološke zahtjeve i krajolik. 2. Uvjet za izdavanje novih odobrenja za žičare i koncesija bit će rastavljanje i uklanjanje žičara koje više nisu u upotrebi, te povratak prirodi područja koja se više ne koriste, dajući prioritet autohtonim biljnim vrstama. Članak 13. Promet i prijevoz turista 1. Ugovorne stranke potiču mjere za smanjenje ovisnosti o motornim vozilima u turističkim naseljima. 2. Nadalje, oni promiču privatne i javne inicijative za poboljšanje pristupa turističkim naseljima i turističkim krajevima javnim prijevozom, te potiču turiste da koriste te usluge. Članak 14. Posebne tehnike razvoja 1. Ugovorne stranke jamče da se razvoj, održavanje i korištenje skijaških staza stapa s prirodnim okruženjem što je više moguće, uzimajući u obzir prirodnu ravnotežu i osjetljivost biotopa. 2. Potrebno je u što je većoj mogućoj mjeri izbjeći razvoj koji utječe na krajolik, a kada to prirodni uvjeti dopuste, razvijena područja trebaju biti ponovno zasađena, dajući prioritet autohtonim biljnim vrstama. Nacionalno zakonodavstvo može odobriti upotrebu umjetnog snijega tijekom hladnih sezona specifično za svaku lokaciju, posebno kako bi se ogoljena područja učinila sigurnijima, te ako hidrološki, klimatski i ekološki uvjeti lokacije to dopuštaju. Članak 15. Sportske aktivnosti 1. Ugovorne stranke se obvezuju da će definirati politiku kontrole sportskih aktivnosti na otvorenom, posebno u zaštićenim područjima, kako bi se izbjeglo nanošenje štete okolišu. Ta kontrola može značiti i zabranu određene aktivnosti ako je potrebno. 2. Ugovorne stranke se obvezuju ograničiti u što je većoj mogućoj mjeri, a ako je potrebno i zabraniti, sportske aktivnosti u kojima se koriste motorna vozila izvan područja koja su za to odredila nadležna tijela. Članak 16. Spuštanje iz zraka Ugovorne stranke se obvezuju ograničiti u što je većoj mogućoj mjeri, a ako je potrebno i zabraniti, spuštanje iz zraka izvan uzletišta u svrhu sportskih aktivnosti. Članak 17. Razvoj gospodarski slabih područja i lokalnih i regionalnih tijela Preporučuje se da ugovorne stranke istraže rješenja prilagođena pojedinoj teritorijalnoj razini kojima će se promicati uravnotežen razvoj gospodarski slabih regija te lokalnih i regionalnih vlasti. Članak 18. Raspoređivanje odmora 1. Ugovorne stranke nastoje što učinkovitije rasporediti potražnju za turističkim kapacitetima u pogledu vremena i mjesta. 2. U tu svrhu, potrebno je podržati suradnju između država vezano uz raspoređivanje odmora i ispitivanje mogućnosti produljenja sezone odmora. Članak 19. Poticanje inovacija Preporučuje se da ugovorne stranke razviju poticajne mjere kojima će potaknuti provedbu ciljeva ovog Protokola. U tu svrhu one će posebno ispitati organizaciju natjecanja alpskih država s ciljem nagrađivanja inovativnih turističkih inicijativa i proizvoda koji poštuju ciljeve ovog Protokola. Članak 20. Suradnja turizma, poljoprivrede, šumarstva i obrtništva Ugovorne stranke podržavaju suradnju turizma, poljoprivrede, šumarstva i obrtništva. Posebno potiču kombinacije aktivnosti koje stvaraju radna mjesta u kontekstu održivog razvoja. Članak 21. Dodatne mjere Osim mjera predviđenih u ovom Protokolu, ugovorne stranke mogu poduzeti dodatne mjere kako bi promovirale održivi turizam. POGLAVLJE III. ISTRAŽIVANJE, OSPOSOBLJAVANAJE I OBAVJEŠĆIVANJE Članak 22. Istraživanje i motrenje 1. Ugovorne stranke u bliskoj suradnji potiču i usklađuju istraživanja i sustavno motrenje važne za poboljšanje razumijevanja odnosa između turizma i okoliša u Alpama te analizu budućeg razvoja. 2. Ugovorne stranke osiguravaju da se nacionalni rezultati istraživanja i sustavnog motrenja integriraju u zajednički sustav trajnog motrenja i obavješćivanja te da se učine dostupnima javnosti unutar postojećeg institucionalnog okvira. 3. Ugovorne stranke se obvezuju dijeliti informacije o vlastitim iskustvima važnima za provedbu mjera i preporuka iz ovog Protokola te prikupljanje vrijednih informacija s obzirom na kvalitativni razvoj turizma. Članak 23. Osposobljavanje i obavješćivanje 1. Ugovorne stranke potiču temeljno i daljnje osposobljavanje i obavješćivanje javnosti o ciljevima, mjerama i provedbi ovog Protokola. 2. Preporučuje se da ugovorne stranke uključe poznavanje prirode i okoliša u strukovno osposobljavanje za poslove koji su neposredno ili posredno povezani s turizmom. Mogu se uvesti nove vrste osposobljavanja koje povezuju turizam i okoliš. Na primjer: — „voditelji aktivnosti u prirodi”, — „suradnici za poboljšanje kvalitete turističkih odredišta”, — „turistički pomoćnici osobama s invaliditetom”. POGLAVLJE IV. PROVEDBA, PRAĆENJE I OCJENJIVANJE Članak 24. Provedba Ugovorne se stranke obvezuju poduzeti sve potrebne mjere unutar postojećeg institucionalnog okvira kako bi osigurale provedbu ovog Protokola. Članak 25. Praćenje poštovanja obveza 1. Ugovorne stranke redovito izvješćuju Stalni odbor o mjerama koje su poduzele na temelju ovog Protokola. Izvješća također obuhvaćaju podatke o učinkovitosti poduzetih mjera. Alpska konferencija određuje dinamiku dostave tih izvješća. 2. Stalni odbor ispituje ta izvješća kako bi osigurao da ugovorne stranke ispunjavaju svoje obveze na temelju ovog Protokola. On od ugovornih stranaka također može zatražiti dodatne podatke ili se poslužiti drugim izvorima informacija. 3. Stalni odbor sastavlja izvješće o poštovanju obveza iz Protokola i dostavlja ga Alpskoj konferenciji. 4. Alpska konferencija prima izvješće na znanje. Ona može donijeti odgovarajuće preporuke ako smatra da obveze nisu ispunjene. Članak 26. Ocjenjivanje učinkovitosti odredaba 1. Ugovorne stranke redovito ispituju i ocjenjuju učinkovitost odredaba ovog Protokola. One razmatraju donošenje odgovarajućih izmjena Protokola, ako je to potrebno kako bi se ostvarili ciljevi. 2. Regionalna i lokalna tijela sudjeluju u tom ocjenjivanju unutar postojećeg institucionalnog okvira. Može se provesti savjetovanje s nevladinim organizacijama koje djeluju u tom području. POGLAVLJE V. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 27. Odnos između Alpske konvencije i Protokola 1. Ovaj Protokol predstavlja protokol Alpskoj konvenciji u smislu njezinoga članka 2. i svih ostalih relevantnih članaka Konvencije. 2. Samo ugovorne stranke Alpske konvencije mogu postati stranke ovog Protokola. Svako otkazivanje Alpske konvencije povlači za sobom otkazivanje ovog Protokola. 3. Ako Alpska konferencija raspravlja o pitanjima koja se tiču ovog Protokola, samo ugovorne stranke Protokola mogu sudjelovati u glasovanju. Članak 28. Potpisivanje i ratifikacija 1. Ovaj je Protokol otvoren za potpisivanje državama potpisnicama Alpske konvencije i Europskoj zajednici 16. listopada 1998. te od 16. studenoga 1998. u Republici Austriji kao depozitaru. 2. Ovaj Protokol stupa na snagu za ugovorne stranke koje su dale suglasnost da ih se njime obveže tri mjeseca nakon što tri države polože svoje instrumente ratifikacije, prihvaćanja ili odobravanja. 3. Za stranke koje svoju suglasnost da ih se obveže Protokolom daju nakon toga, Protokol stupa na snagu tri mjeseca nakon polaganja instrumenta ratifikacije, prihvaćanja, odnosno odobravanja. U slučaju izmjena Protokola, sve nove ugovorne stranke koje pristupe Protokolu nakon njihovoga stupanja na snagu postaju ugovorne stranke Protokola, kako je izmijenjen. Članak 29. Pisane obavijesti Depozitar u vezi s ovim Protokolom obavješćuje svaku državu iz preambule i Europsku zajednicu o: (a) svim potpisima; (b) polaganju svih instrumenata ratifikacije, prihvaćanja i odobravanja; (c) svim datumima stupanja na snagu; (d) svim izjavama ugovornih stranaka i potpisnica; (e) svim otkazima ugovornih stranaka, uključujući dan stupanja na snagu. U potvrdu toga, dolje potpisani, koji su za to valjano ovlašteni, potpisali su ovaj Protokol. Sastavljeno u Bledu, 16. listopada 1998. na francuskom, njemačkom, slovenskom i talijanskom jeziku, s tim da su sva četiri teksta jednako vjerodostojna i da je izvornik pohranjen u Austrijskom državnom arhivu. Depozitar šalje ovjereni primjerak svakoj državi potpisnici


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3087/98 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Classificazione dell'aglio orsino e dei prodotti da esso ottenuti

eurovoc_concepts:
bulb vegetable
foodstuff
labelling
medicinal product
pharmaceutical product

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3108/98 by Hilde HAWLICEK to the Commission. Tourism in the developing countries: safeguarding an important source of income

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
developing countries
economic development
environmental protection
market access
social development
sustainable development
tourism

formats: html pdf print

text: C 118/180 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 29. 4. 1999 Kysynkin neuvostolta, voiko vapaassa markkinatalousj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) kuka tahansa j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) vapaasti ammatti- ja harrastelijaurheilutoimintaa sek(cid:228) suunnitellusti ett(cid:228) satunnaisesti (asiahan on t(cid:228)ysin toisin Italian CONI:n hallitsemassa monopolij(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228), mink(cid:228) ohella on huomioitava my(cid:246)s kyseiselle liitolle my(cid:246)nnetyt monen miljardin liiran suuruiset raha-avustukset)? Vastaus (7. joulukuuta 1998) Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty toimielinten v(cid:228)linen toimivallan jako huomioon ottaen neuvosto voi vain ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) kysymys kuuluu komission toimivaltaan erityisesti EY-sopimuksen 89 ja 90 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. (1999/C 118/231) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3103/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Manchester Unitedin ostaminen Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Rupert Murdoch osti Manchester United -jalkapalloseuran, voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) yritykset est(cid:228)(cid:228) televisioyhti(cid:246)it(cid:228) (muita kuin Murdochin omistamia) hankkimasta ottelujen tv-oikeuksia olisivat 86 artiklan vastaisia? Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 86 artiklassa kiellet(cid:228)(cid:228)n yhden tai useamman yrityksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246) yhteismarkkinoilla tai niiden merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla, jos se on omiaan vaikuttamaan j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. Perustamissopimuksen 86 artiklan soveltaminen yksitt(cid:228)istapauksiin riippuu kuitenkin asiaan liittyvien oikeudellisten ja taloudellisten olosuhteiden arvioinnista, jonka perusteella p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228)(cid:228)n erityisesti, onko yrityksell(cid:228) tosiasiallisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema markkinoilla ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se t(cid:228)t(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaansa v(cid:228)(cid:228)rin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei viel(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa voida arvioida, rikkooko BSkyB:n mahdollinen tuleva toiminta Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 86 artiklaa › siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) BSkyB:n Manchester United -jalkapalloseurasta tekem(cid:228) tarjous hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n ja kauppa t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) asetetut ehdot. (1999/C 118/232) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3108/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hilde Hawlicek (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Matkailu kehitysmaissa › t(cid:228)rke(cid:228)n tulonl(cid:228)hteen turvaaminen Matkailu on monelle kehitysmaalle p(cid:228)(cid:228)tulonl(cid:228)hde. Samanaikaisesti tuovat huonosti suunnitellut matkai- luhankkeet usein mukanaan haitallisia seurauksia kehitysmaille sosiaalisella ja ekologisella alueella. Onko Euroopan unionissa aiottu edesauttaa sosiaalisesti ja ekologisesti j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) matkailua kolmannessa maailmassa?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3141/98 dos Deputados Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO à Comissão. Situação no Haiti

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Haiti
access to the courts
courts and tribunals
democratisation
human rights
political crisis
the EU's international role
turnout of voters


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3007/98 dell'on. Umberto BOSSI al Consiglio. Proposta italiana di promuovere assunzioni senza contributi per il Sud

eurovoc_concepts:
Italy
aid to undertakings
application of EU law
job creation
regional aid
restriction on competition
social-security contribution
tax exemption

text: C 118/176 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 3. Secondo la dichiarazione dell(cid:146)Austria e del Lussemburgo, le norme di valutazione che si applicano ai «servizi di interesse economico generale» di istituti di credito di diritto pubblico in Germania sono applicabili anche agli enti creditizi con analoga struttura organizzativa in Austria ed in Lussemburgo. 4. Una dichiarazione del Consiglio o di uno Stato membro non pu(cid:242) modificare il trattato CE o la sua applicabilit(cid:224) in singoli Stati membri. Di conseguenza, eventuali compensazioni per la fornitura di «servizi di interesse economico generale» devono essere valutate alla luce di quanto previsto all(cid:146)articolo 90 (2) del trattato CE. (1999/C 118/224) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3002/98 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Proposte di direttiva ritirate Il Presidente della Commissione, Santer, avrebbe sottolineato nella discussione avviata da Kohl e Chirac sulla sussidiariet(cid:224) e i pericoli della centralizzazione, che l(cid:146)attuale Commissione UE ha ritirato, dall(cid:146)assunzione delle sue funzioni nel 1995, 140 proposte di direttiva (APA 647 del 16. 6. 1998/19:40). In tali circostanze, pu(cid:242) la Commissione: › confermare tali informazioni e, qualora siano esatte, › fornire un elenco preciso delle proposte in questione indicando, ove possibile, per quale motivo sono state ritirate? Risposta data dal sig. Santer a nome della Commissione (20 novembre 1998) La Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare che dal 1995 essa ha ritirato 143 proposte che non presentavano piø un carattere di attualit(cid:224), e in particolare 61 nel 1995, 48 nel 1996, 34 nel 1997. La Commissione precisa che non si tratta unicamente di proposte di direttiva, ma di proposte in generale. Il motivo del ritiro Ł in taluni casi, il fatto che le proposte risultano superate per ragioni obiettive (quando vi Ł stato un cambiamento della situazione giuridica, economica o politica che le aveva motivate o quando l(cid:146)obiettivo della proposta Ł stato raggiunto con altri mezzi), in altri il fatto che la Commissione segue ormai un(cid:146)impostazione diversa (per esempio quando una nuova proposta Ł stata gi(cid:224) presentata o Ł in preparazione). L(cid:146)elenco dettagliato delle proposte viene normalmente regolarmente trasmesso al Parlamento. In particolare, l(cid:146)elenco del 1995 Ł stato trasmesso il 14 novembre 1995 (1), quello del 1996 il 21 novembre 1996 (2) e quello del 1997 il 4 febbraio 1998 (3). (1) GU C 344 del 22. 12. 1995. (2) GU C 2 del 4. 1. 1997. (3) GU C 40 del 7. 2. 1998. (1999/C 118/225) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3007/98 di Umberto Bossi (NI) al Consiglio (16 ottobre 1998) Oggetto: Proposta italiana di promuovere assunzioni senza contributi per il Sud Il governo italiano ha recentemente lanciato la proposta di promuovere le assunzioni nel meridione d(cid:146)Italia mediante l(cid:146)esenzione dal pagamento dei contributi da parte delle aziende di tale area, senza informarsi preventivamente presso le autorit(cid:224) comunitarie sulla legittimit(cid:224) di tale provvedimento, come era gi(cid:224) accaduto nel 1995 col varo dei «contratti di formazione lavoro». A causa di tale omissione venne allora aperta una procedura di infrazione nei confronti dell(cid:146)Italia per violazione delle norme comunitarie sull(cid:146)antitrust, conclusasi con la richiesta del rimborso da parte delle imprese di tutti i benefici percepiti dal 1995


title: WRITTEN QUESTION No. 3138/98 by Giuseppe RAUTI to the Commission. Mismanagement of vocational training funds

eurovoc_concepts:
Basilicata
fund (EU)
management
petition
use of aid
vocational training

text: 15. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 297/51 (1999/C 297/066) WRITTEN QUESTION E-3138/98 by Giuseppe Rauti (NI) to the Commission (16 October 1998) Subject: Mismanagement of vocational training funds Dr Giovanni De Blasiis, in charge of the legal department of Basilicata regional council, has lodged a petition on misuse of Community funds earmarked for vocational training, which was entered in the general register as No 47/96. On 26 June 1996 Parliament’s Committee on Petitions deemed the matters raised to be admissible, therefore began consideration of the petition and decided to ask the Commission to take a stance on the various aspects of the problem. What action does the Commission intend to take? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (16 December 1998) In response to a request for information from the petitions committee concerning petition No 47/96 by Dr Giovanni De Blasiis, the Commission transmitted a reply to the committee on 12 November 1996. The petition was discussed at a meeting of the petitions committee on 17-18 March 1997 and closed. (1999/C 297/067) WRITTEN QUESTION E-3143/98 by Joaquín Sisó Cruellas (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: International literacy day The international literacy day was celebrated on 8 September. This day was designated by the UN and Unesco with the aim of raising the awareness of the international community and ensuring that a commitment is entered into on a global scale with regard to education and development. Despite this, it is estimated that in the year 2005 there will be 870 million illiterate people over the age of 15. Similarly, according to data supplied by the Spanish national statistics institute, there are over a million illiterate people in Spain of which 960 000 are women and 380 000 are men. In this connection, could the Commission answer the following two questions: 9 Can the Commission say how many people in the European Union are illiterate and provide a breakdown both by gender and as a percentage of the population of each Member State? 9 What specific actions are being pursued by the Union to end illiteracy? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (27 November 1998) On 14 May 1987 the Council and Ministers of Education adopted conclusions concerning a European programme to step up action against illiteracy. Illiteracy was regarded as being attributable to a series of mutually sustaining causes, in addition to school-linked factors: social, geographic, medical, psychological factors, as well as a lack of correspondence between educational requirements and those of the languages used by the media, including the languages of information processing. It was also considered that compulsory schooling alone was incapable of eradicating illiteracy and that initiatives should be taken as part of an overall strategy to both prevent illiteracy in schools and improve literacy among adults


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3118/98 von Winifred EWING an die Kommission. Schiffsmodernisierung und -umbauten

eurovoc_concepts:
State aid
control of State aid
industrial reorganisation
modernisation aid
shipbuilding
vessel

text: 14. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 135/169 Die deutsche Regelung betreffend die Urlaubs- und Lohnausgleichskasse ist nach Maßgabe der vorge- nannten Bestimmungen zu prüfen. Ein deutsches Arbeitsgericht legte dem Gerichtshof im Februar 1998 ein Ersuchen um eine Vorabentscheidung in dieser Angelegenheit vor. Auch sind bei der Kommission zahlreiche Beschwerden von Unternehmen anderer Mitgliedstaaten eingegangen (aus Luxembuurg liegt bisher noch keine Beschwerde vor). Da die deutschen Behörden nicht beabsichtigen, die Anwendung der Regelung bis zu einer Vorabentscheidung auszusetzen, hat die Kommission das Verfahren nach Artikel 169 EG-Vertrag eingeleitet, um der Sache nachzugehen. (1) ABl. L 18 vom 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3118/98 von Winifred Ewing (ARE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Schiffsmodernisierung und -umbauten Kann die Kommission mitteilen, welche Beträge für Schiffsmodernisierung und -umbauten von den Mitgliedstaaten vorgestreckt worden sind? Welche Staaten haben Vorschüsse geleistet? Welche Beträge wurden hierfür aufgewandt und wie viele Fahrzeuge waren betroffen? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (13. November 1998) Die Ausarbeitung des Berichts gemäß Artikel 11 der Richtlinie 90/684/EWG des Rates vom 21. Dezember 1990 über Beihilfen für den Schiffbau (1) hat ergeben, daß in den vergangenen Jahren vier Mitgliedstaaten (Dänemark, Deutschland, Italien und Spanien) Verträge über den Umbau von Schiffen (also die Durch- führung grundlegender Veränderungen) staatlich unterstützt haben. Die neuesten verfügbaren Gesamtzahlen belaufen sich für 1995 auf 23 Umbauverträge mit einem Wert von insgesamt 231,2 Mio. ECU, die mit 10,3 Mio. ECU bezuschußt wurden, und für 1996 auf 29 Umbauverträge mit einem Gesamtwert von 484,9 Mio. ECU, die mit 19,3 Mio. ECU bezuschußt wurden. Die Beihilfen machen rund 4,5 % des Vertragswerts aus, die von der Kommission zugelassene Höchst- grenze. (1) ABl. L 380 vom 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3123/98 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Definition von Abfall Wie die Zeitung Sole 24 Ore von Mittwoch, 16. September 1998 berichtet, hat die Kommission „das konfuse europäische Sptektrum“ bei der Auslegung der Begriffsbestimmung von „Abfall“ revolutioniert. Insbesondere werden die von der Kommission ermittelten „neuen Prinzipien“ erwähnt, die damit „die Debatte“ über diesen komplexen Sachverhalt „neu eröffnet“ hat. Kann die Kommission präzisieren, um welche neuen Prinzipien es sich handelt, die diesen 1. Sachverhalt revolutionieren?


title: Протокол за прилагане на Алпийската конвенция от 1991 година в областта на туризма Протокол за туризма

text: 256 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 22005A1222(03) 22. 12. 2005 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ L 337/43 за прилагане на Алпийската конвенция от 1991 година в областта на туризма ПРОТОКОЛ Протокол за туризма Преамбюл ФЕДЕРАЛНА РЕПУБЛИКА ГЕРМАНИЯ, РЕПУБЛИКА АВСТРИЯ, ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА, ИТАЛИАНСКАТА РЕПУБЛИКА, КНЯЖЕСТВО ЛИХТЕНЩАЙН, КНЯЖЕСТВО МОНАКО, РЕПУБЛИКА СЛОВЕНИЯ, ШВЕЙЦАРСКАТА КОНФЕДЕРАЦИЯ, и ЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ, В СЪОТВЕТСТВИЕ със своята задача, произтичаща от Конвенцията за опазването на Алпите (Алпийската конвенция) от 7 ноември 1991 г. , за преследване на всеобхватна политика за опазване и устойчиво развитие на региона на Алпите; В СЪОТВЕТСТВИЕ със своето задължение съгласно член 2, параграфи 2 и 3 от Алпийската конвенция; В ЖЕЛАНИЕТО СИ да хармонизират икономическите интереси и екологичните изисквания и да поставят начало на едно дълготрайно развитие, КАТО ОСЪЗНАВАТ, че Алпите са среда на живот и икономическа дейност за местното население; КАТО СА УБЕДЕНИ, че местното население трябва да е в състояние да определи свой собствен план за социално, културно и икономическо развитие и да взема участие в неговото реализиране в съществуващата понастоящем институционална рамка; КАТО ОТЧИТАТ, че в нашата урбанизирана цивилизация е налице все по-належаща нужда от разнообразен туризъм и начини на отдих, които да са подходящи за днешния начин на живот; КАТО ОТЧИТАТ, че Алпите остават една от най-важните области за туризъм и отдих в Европа поради широката предлагана гама от дейности за отдих и почивка, богатото ландшафтно разнообразие и различни екосистеми, както и че опазването на алпийския регион следва да върви по посока извън националните рамки; КАТО ОТЧИТАТ, че що се отнася до някои договарящи се страни, значителна част от тяхното население живее в Алпите, както и че туризмът в алпийския регион е от обществен интерес, при положение че спомага за поддържането на постоянно население; 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 257 КАТО ОТЧИТАТ, че планинският туризъм е изправен пред конкуренция предвид нарастващия глобален контекст и че планинският туризъм допринася значително за икономическата ефективност на алпийския регион; КАТО ОТЧИТАТ, че в последно време се проявяват тенденции на движение към по-отчетлива хармония между туризма и околната среда; че от страна на клиентите се проявява увеличаващ се интерес към привлекателни природни гледки и околности, които са защитени както през лятото, така и през зимата, а по отношение на местните управници се проявява грижа, насочена към постигането на все по-екологични туристически дестинации; КАТО ОТЧИТАТ, че в алпийския регион трябва да се обърне отделно внимание на способността за адаптиране на екосистемата на всяка местност, като всяка екосистема трябва да се оценява заради специфичните ѝ(cid:65) характеристики; КАТО ОТЧИТАТ, че природното и културното наследство заедно с природните забележителности представляват съществена част от туризма в Алпите; КАТО ОСЪЗНАВАТ, че алпийските държави се характеризират с природни, културни, стопански и институционални различия, които са причина за тяхното самостоятелно развитие, довело до изграждането и развитието на най-разнообразна база за туризъм и отдих, която, намирайки се далече от все по-нарастващата стандартизация в световен мащаб, би следвало да е източник както на разнообразни, така и на допълващи се помежду си туристически дейности; КАТО ОСЪЗНАВАТ за необходимостта от стабилно развитие на туристическия отрасъл, което да се основава върху развитието на природното наследство и предлагането на висококачествени услуги, при положение че повечето алпийски региони зависят от туризма, който, освен това, е източник на поминък за местното население; КАТО ОСЪЗНАВАТ, че е подходящо почиващите да се насърчават по посока уважаване на природата, да проявяват по-голямо разбиране по отношение на хората, живеещи и работещи по туристическите дестинации, както и да създават най-добрите възможни условия тези почиващи да откриват истинското разнообразие на природата в алпийския регион; КАТО ОСЪЗНАВАТ, че отговорност на професионалните туристически организации и регионалните и местните власти, в определената за алпийския регион рамка, е да осигурят средства за подобряване на производствените структури и тяхната ефективност; В ЖЕЛАНИЕТО СИ да съдействат за стабилното развитие на Алпите, като насърчават екологичния туризъм, който, освен това, представлява и важна основа за жизнения стандарт и икономиката на местното население; КАТО СА УБЕДЕНИ, че някои проблеми могат да се разрешават само в трансграничната рамка и изискват съвместни мерки от страна на алпийските държави, СЕ ДОГОВОРИХА ЗА СЛЕДНОТО: ГЛАВА I ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ Член 1 Цел в алпийския регион, Целта на настоящия протокол е да съдейства за стабилното развитие съществуващата понастоящем институционална рамка, чрез насърчаване на екологичния туризъм посредством конкретни мерки и препоръки, които обхващат интересите както на местното население, така и на туристите. съобразно местните власти в алпийския регион и да подкрепят сътрудничест- вото на подходящо териториално ниво с цел намиране на разумни решения за общите проблеми. 2. Договарящите се страни насърчават по-задълбоченото между- народно сътрудничество между съответните компетентни органи. В частност, те обезпечават развитието на трансграничните области чрез координиране на екологични дейности в сферата на туризма и отдиха. Член 2 Международно сътрудничество 1. Договарящите се страни се задължават да премахнат бариерите пред международното сътрудничество между регионалните и 3. В случаите, в които местните и регионалните власти не са в състояние да реализират дадени мерки, тъй като същите представ- ляват въпроси от национална или международна компетенция, трябва да им се даде възможност за реално представителство на интересите на населението. 258 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 Член 3 Обхващане на целите в други политики б) последствията за почвата, водите, въздуха, природния баланс и извънградската среда, като се взимат предвид конкретните данни за екологията, природните ресурси и ограниченията пред способността на екосистемите за адаптиране; Договарящите се страни се задължават да вземат предвид целите на настоящия протокол и в останалите си политики, като в частност това се отнася за регионалното планиране, транспорта, селското стопанство, горското стопанство, защитата и опазването на околната среда и природата, както и за водоснабдяването и енергоснабдяването, с цел намаляване на каквито и да е негативни или противоречиви резултати. Член 4 Участие на регионалните и местните власти 1. Всяка една от договарящите се страни, в пределите на своята институционална рамка, определя най-доброто равнище на коор- динация и сътрудничество между институциите и пряко заинтересуваните регионални власти с оглед насърчаване солидарната отговорност и по-специално експлоатирането и раз- работването на синергичния подход при прилагането на енергийната политика в алпийския регион и реализирането на съответните мерки. 2. В рамките на своята компетенция и в пределите на съществу- ващата институционална рамка пряко заинтересуваните регио- нални и местни власти са страни по различните етапи на подго- товка и реализация на политиката и мерките. ГЛАВА II КОНКРЕТНИ МЕРКИ Член 5 Управление на туризма в) последствията за обществените финанси. Член 6 Насоки за развитие на туризма 1. При развиване на туризма договарящите се страни взимат предвид такива въпроси като опазването на природата и извънградската среда. По възможност те се задължават да подкре- пят проекти, които дават тласък на развитието на извънградската среда и същевременно са приемливи от екологична гледна точка. 2. Те приемат стабилна политика за издигането на екологичния туризъм в Алпите на равнището на по-конкурентоспособен отра- съл, като по този начин те правят своя значителен принос към социално-икономическото развитие на алпийския регион. Пре- димство получават мерките в подкрепа на иновациите и разнооб- разието в туризма. 3. Договарящите се страни обезпечават закрепването на равнове- сие между интензивните и екстензивните форми на туризъм в зоните, привличащи голям брой туристи. 4. След създаването на стимули следва да се посрещнат следните изисквания: а) при интензивния туризъм — адаптиране на съществуващата туристическа база и оборудване за посрещане на екологичните изисквания и развитието на нова база, съответстваща на целите на настоящия протокол; б) при екстензивния туризъм — приемственост или развитие на екологичния туризъм и пропагандиране на природното и културното наследство на туристическите обекти. 1. Договарящите се страни се задължават да съчетават стабилно развитие с екологичен туризъм. За тази цел те подкрепят подго- товката и изпълнението на насоките, програмите за развитие и сек- торните планове, които включват целите от настоящия протокол и които се подемат от компетентните органи на най-подходящо ниво. 2. Тези мерки ще позволят осъществяването на оценка и сравне- ние на предимствата и недостатъците на планираното развитие и, в частност, по отношение на следното: а) социално-икономическите последствия за местното население; Член 7 Изследвания на качеството 1. Договарящите се страни приемат политика на непрекъснати и системни изследвания на качеството на туризма из целия алпийски регион, като взимат предвид екологичните изисквания. 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 259 2. Те насърчават обмяната на опит и реализирането на съвместни планове за действие като преследват повишаване на качеството, особено в: както и на модернизирането и подобряване качеството на съществуващата леглова база. а) развитието на местата за отдих и култура в извънградската среда и естествените зони; б) развитието на града и градската и селска архитектура (нови сгради и възстановяване на селата); в) леглова база и цяла гама туристически услуги; г) разнообразие на туризма в алпийския регион, наред с пропагандиране на културни мероприятия в различните турис- тически обекти. Член 8 Контролиране на туристическите потоци се страни Договарящите на туристическите потоци, по-специално в защитените зони, като организират начин за равномерното разпределяне и настаняване на туристите с цел гарантиране трайното развитие в тези зони. контролирането насърчават Член 9 Естествени ограничения пред развитието Договарящите се страни обезпечават пригаждането на развитието на туризма към конкретната среда и наличните ресурси в съответните зони или региони. Подходящо е да се направи предварителна оценка на проектите, за които съществува вероятност да окажат отчетливо влияние върху околната среда, въз основа на наличната институционална рамка, която се взима предвид при изработването на решения. Член 10 Тихи зони В съответствие със своите закони и екологични критерии договарящите се страни се задължават да създадат определени тихи зони, на територията на които няма да се развиват туристически обекти. Член 12 Ски-лифтове 1. В рамките на вътрешнодържавните процедури за разрешаване на ски-лифтовете договарящите се страни се задължават да реализират политика, която излиза извън икономическите и свър- заните с безопасността нужди, като дава отговор на екологичните изисквания за опазване на околната среда. 2. Както новите разрешения за работа на ски-лифтове, така и концесиите ще се дават при условие че се демонтират и премахват амортизираните и остарелите ски-лифтове, а зоните на такива лифтове, които повече не се използват за тези цели, се възстановя- ват и връщат в естествения природен ландшафт като предимство се дава за засаждане на местни растителни видове. Член 13 Туристопоток и транспорт 1. Договарящите се страни мерки, насочени към намаляване зависимостта от моторни превозни средства в туристическите курорти. 2. Освен това, те подкрепят и пропагандират както частните, така и публичните инициативи, насочени към подобряване достъпа на публичен транспорт до курорти и туристически обекти, като насърчават туристите да използват такива услуги. Член 14 Специфични методи за развитие 1. Ски-писти 1. При развитието, поддръжката и използването на ски-пистите договарящите се страни обезпечават сливането на същите с природните околности във възможно най-висока степен, като взе- мат предвид природния баланс и биотопната чувствителност. 2. Строителството, засягащо естествения ландшафт, следва да се избягва във възможно най-голяма степен, като ако природните условия позволяват, застроените площи следва да се засадят отново, като предимство се дава на местни растителни видове. Член 11 Политика по отношение на легловата база 2. Снеговални машини Договарящите се страни разработват политика по отношение на легловата база като взимат предвид малкото налични места и дават настаняване, предимство възстановяване и използване на съществуващия сграден фонд, търговския принцип на на По време на специфичните за всяка местност студени сезони националното законодателство може да позволява използването на изкуствен сняг, особено за създаване на по-безопасни условия в изложените на студа области, а също и ако хидроложките, климатични и екологични условия позволяват такова използване. 260 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 Член 15 Спортни дейности тази цел, в частност, те ще проучат осъществяването на алпийска конкуренция с оглед даване на възнаграждения за иновационни туристически инициативи и продукти, които спазват целите на настоящия протокол. 1. Договарящите се страни се задължават да определят своята политика по отношение контролиране на спортните дейности на открито, особено в защитените зони, с цел предотвратяване щетите върху околната среда. Такъв контрол може да обхваща налагане на забрана за провеждане на дадено мероприятие, ако това е наложително. 2. Договарящите се страни се задължават във възможно най- голяма степен да ограничават спортни дейности с използване на моторизирани средства извън зоните, определени от компетен- тните органи. Член 16 Приземяване Договарящите се страни се задължават във възможно най-голяма степен да ограничават, а при необходимост и да забраняват приземяването извън площадките, пригодени за спортни изяви. Член 20 Сътрудничество между туризма, селското стопанство, горското стопанство и занаятите Договарящите се страни подкрепят сътрудничеството между туризма, селското стопанство, горското стопанство и занаятите. По-специално те насърчават съчетанията на дейности, които създават заетост в контекста на стабилно развитие. Член 21 Допълнителни мерки Договарящите се страни могат да вземат допълнителни мерки в подкрепа на стабилността на туристическия отрасъл, освен мерките, предвидени в настоящия протокол. Член 17 Развитие на икономически слабите региони и местните и регионалните власти ГЛАВА III Препоръчва се договарящите се страни да проучат решения, адаптирани към съответното териториално ниво, насочени към подкрепа на балансираното развитие на икономически слабите региони и местните и регионалните власти. НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКА ДЕЙНОСТ, ОБУЧЕНИЕ И ИНФОРМАЦИЯ Член 18 Научноизследователска дейност и наблюдение Член 22 Сменен режим на почивките 1. Договарящите се страни полагат усилия да разпределят търсе- нето на туристическите курорти по по-ефективен начин по отно- шение на време и място. 2. За тази цел е подходящо да се подкрепи сътрудничеството между държавите в областта на сменния режим на почивките и експериментирането с удължаване сезона на почивките. Член 19 Насърчаване на нововъведенията Препоръчва се договарящите се страни да разработят стимули за насърчаване реализирането на целите от настоящия протокол. За 1. Договарящите се страни са в тясно сътрудничество в подкрепа и хармонизиране на научноизследователските проекти и програ- мите за системно наблюдение и контрол, които са насочени към подобряване разбирането на връзката между туристическия отра- съл и околната среда в Алпите, като наред с това анализират и бъдещото развитие. 2. Договарящите се страни обезпечават вътрешнодържавните резултати от научноизследователските дейности системното наблюдение да бъдат включени в обща система за постоянно наблюдение и информация и достъпността на тези резултати за обществеността в зависимост от съществуващата институционална рамка. 3. Договарящите се страни се задължават да обменят информация за придобития от тях опит, свързан с прилагането на мерките и препоръките от настоящия протокол и със събирането на ценна информация относно качественото развитие на туристическия отрасъл. 11/т. 43 BG Официален вестник на Европейския съюз 261 Член 23 Обучение и информация връзка с настоящия протокол. Постоянният комитет може да изиска допълнителна информация от засегнатите договарящи се страни или да потърси такава от други източници. се 1. Договарящите и по-нататъшното обучение, както и информирането на обществе- ността по отношение на целите, мерките и изпълнението на нас- тоящия протокол. подкрепят основното страни 2. Препоръчва се договарящите се страни да включат предметите „Естествознание“ и „Опазване на околната среда“ в професионал- ното обучение за пряко свързаните с туризма професии. Възможно е въвеждането на нови видове обучение, съвместяващи туризма и околната среда, например: — „ръководители на природосъобразни дейности“, — „служители-отговорници за осигуряване качеството на курортите“, — „асистенти за хора с увреждания, заети в туристическия отра- съл“. ГЛАВА IV ПРИЛАГАНЕ, НАБЛЮДЕНИЕ, КОНТРОЛ И ОЦЕНКА 3. Постоянният комитет съставя доклад по изпълнението задъл- женията на договарящите се страни, произтичащи от протокола, който се изпраща на вниманието на Алпийската конференция. 4. Алпийската Конференция разглежда този доклад. Ако констатира, че задълженията не са изпълнени, може да приеме препоръки. Член 26 Оценка ефективността на разпоредбите 1. Договарящите се страни редовно проучват и оценяват ефектив- ността на разпоредбите от настоящия протокол. Те разглеждат приемането на евентуални подходящи изменения на настоящия протокол с цел постигане на поставените цели. 2. Регионалните и местните власти се свързват с този процес на оценяване посредством съществуващата институционална рамка. Могат да се консултират и неправителствените организации, дей- стващи в тази област. Член 24 Прилагане ГЛАВА V ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ Договарящите се страни се задължават да обезпечат прилагането на настоящия протокол, като вземат всички необходими мерки в пределите на съществуващата понастоящем институционална рамка. Член 25 Наблюдение и контрол върху изпълнението на задълженията 1. Договарящите се страни редовно докладват на Постоянния комитет относно мерките, предприети в съответствие с настоящия протокол. Освен това, в докладите се отразява и ефективността на взетите мерки. Алпийската Конференция определя интервалите, на които следва да се предават тези доклади. 2. Постоянният комитет проучва тези доклади с цел гарантиране, че договарящите се страни са изпълнили своите задължения във Член 27 Връзки между Алпийската конвенция и протокола 1. Настоящият протокол представлява протокол към Алпийската конвенция по смисъла на член 2 от нея и всички други релевантни членове от Конвенцията. 2. Само договарящите се страни по Алпийската конвенция могат да стават страни по настоящия протокол. Всяко денонсиране на Алпийската конвенция представлява същевременно денонсиране и на настоящия протокол. 3. В случаите, в които в Алпийската Конференция се обсъждат въпроси, свързани с настоящия протокол, в гласуването могат да вземат участие само договарящите се страни по настоящия прото- кол. 262 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 43 Член 28 а) всеки подпис, Подписване и ратифициране б) депозирането на всеки инструмент за ратифициране, приемане 1. Настоящият протокол е отворен за подписване от страните, подписали Алпийската конвенция, и от Европейската общност на 16 октомври 1998 г. и от 16 ноември 1998 г. в Република Австрия в качеството ѝ(cid:65) на депозитар. 2. Настоящият протокол влиза в сила в договарящите се страни, които са изразили своето съгласие същият да бъде задължителен на тяхна територия, три месеца след датата, на която три държави са депозирали своя инструмент за ратифициране, приемане или одобрение. 3. За страните, които изразят своето съгласие протоколът да бъде задължителен на тяхна територия на по-късна дата, протоколът влиза в сила три месеца след депозирането на инструмента за ратифициране, приемане или одобрение. След влизане в сила на изменение на протокола, всяка нова договаряща се страна става страна по протокола във вида му след внасянето на съответните изменения. или одобрение, в) всяка дата на влизане в сила, г) всяка декларация, направена от договаряща се или подписала страна, д) всяко денонсиране, придружено с уведомление от договаряща се страна, включително датата, считано от която същото става валидно. В свидетелство на което долуподписаните, разполагащи със съответните пълномощия за това, подписаха настоящия протокол. Член 29 Уведомления По отношение на настоящия протокол депозитарят уведомява всяка държава, упомената в преамбюла към него, и Европейската общност относно: Съставено в град Блед на 16 октомври 1998 година на немски, френски, италиански и словенски език, като четирите текста са еднакво автентични, а оригиналният текст е депозиран за съхранение в Австрийския държавен архив. Депозитарят изпраща заверено копие на всяка подписала държава


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3007/98 del Umberto BOSSI al Consejo. Propuesta italiana de promover la contratación exenta de cotizaciones en el Sur

text: C 118/176 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 4. 1999 3. La Declaraci(cid:243)n de Austria y Luxemburgo sostiene que las normas de evaluaci(cid:243)n aplicadas a los «servicios de interØs econ(cid:243)mico general» de los institutos de crØdito alemanes de derecho pœblico son tambiØn aplicables a las instituciones austr(cid:237)acas y luxemburguesas de este tipo. 4. Una declaraci(cid:243)n del Consejo o de un Estado miembro no puede alterar el Tratado CE o su aplicabilidad en cada Estado miembro. Por tanto, las posibles facilidades de compensaci(cid:243)n para la prestaci(cid:243)n de «servicios de interØs econ(cid:243)mico general» deben evaluarse con arreglo a lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:237)culo 90 del Tratado CE. (1999/C 118/224) PREGUNTA ESCRITA E-3002/98 de Gerhard Hager (NI) a la Comisi(cid:243)n (8 de octubre de 1998) Asunto: Retirada de propuestas de directiva Al parecer, el Presidente de la Comisi(cid:243)n, Sr. Santer, subray(cid:243), en el debate iniciado por los Sres. Kohl y Chirac sobre la subsidiariedad y los peligros de un debate centralista, que desde su entrada en funciones en 1995, la actual Comisi(cid:243)n de la UE ha retirado 140 propuestas de directiva (APA) 647 de 16. 6. 1998/19:40). › ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n esta informaci(cid:243)n? › En caso afirmativo, ¿puede presentar una lista con cada una de las propuestas y, si es posible, explicar por quØ las retir(cid:243)? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de noviembre de 1998) La Comisi(cid:243)n informa a Su Seæor(cid:237)a que desde 1995 ha retirado 143 propuestas que ya no eran de actualidad y, concretamente, 61 en 1995, 48 en 1996 y 34 en 1997. La Comisi(cid:243)n precisa que no s(cid:243)lo se trata de propuestas de directiva sino de propuestas en general. En algunos casos, dichas propuestas son obsoletas por razones objetivas (cuando se produce algœn cambio en la situaci(cid:243)n jur(cid:237)dica, econ(cid:243)mica o pol(cid:237)tica que las justific(cid:243) o cuando el objetivo que persegu(cid:237)a una propuesta se logr(cid:243) por otros medios) y, en otros, porque la Comisi(cid:243)n ha cambiado de enfoque (como, por ejemplo, cuando una nueva propuesta ya ha sido presentada previamente o estÆ en preparaci(cid:243)n). La lista detallada de estas propuestas se transmite, por supuesto, al Parlamento. La lista de 1995 se transmiti(cid:243) el 14 de noviembre de 1995 (1), la de 1996 el 21 de noviembre de 1996 (2) y la de 1997 el 4 de febrero de 1998 (3). (1) DO C 344 de 22. 12. 1995. (2) DO C 2 de 4. 1. 1997. (3) DO C 40 de 7. 2. 1998. (1999/C 118/225) PREGUNTA ESCRITA E-3007/98 de Umberto Bossi (NI) al Consejo (16 de octubre de 1998) Asunto: Propuesta italiana de promover la contrataci(cid:243)n exenta de cotizaciones en el Sur El Gobierno italiano ha presentado recientemente una propuesta para promover la contrataci(cid:243)n en el Sur de Italia mediante la exenci(cid:243)n del pago de las cotizaciones para las empresas de la regi(cid:243)n, sin consultar previamente a las autoridades comunitarias sobre la legalidad de dicha medida, como ya sucedi(cid:243) en 1995 con los «contratos de formaci(cid:243)n laboral». Por esa omisi(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n inco(cid:243) un procedimiento contra Italia por incumplimiento de la normativa comunitaria sobre monopolios, que concluy(cid:243) con la solicitud de reembolso por parte de las empresas de todos los beneficios percibidos desde 1995


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3129/98 af Brigitte LANGENHAGEN til Kommissionen. Konkurrenceforvridninger ved indkøb af hestekød

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
Germany
agricultural product
agro-industry
aid system
horsemeat
purchase price
restriction on competition

text: C 297/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 15. 10. 1999 (1999/C 297/065) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3129/98 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Konkurrenceforvridninger ved indkøb af hestekød Det forlyder, at der i det nordtyske område optræder væsentlige prisforskelle ved indkøb af hestekød mellem tyske indkøbere på den ene side og franske, belgiske og italienske indkøbere på den anden. Kan Kommissionen bekræfte, at der i forbindelse med indkøb af hestekød er tale om sådanne konkurrence- forvridninger mellem medlemsstaterne? Skyldes dette EU-subventioner? Er sådanne konkurrenceforvridninger i overensstemmelse med den fælles landbrugspolitik? Er nationale støtteordninger tilladt på dette område? Hvilke muligheder er der i henhold til EU’s politik for at begrænse transport af levende dyr til et minimum? Bliver en iværksætter, der investerer i slagtnings-, udskærings- og forarbejdningsvirksomhed af EU anset for berettiget til at modtage støtte? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. november 1998) Hestekød til menneskeføde er ikke omfattet af en fælles markedsordning på fællesskabsniveau. Under henvisning til Rådets forordning nr. 26 af 4. april 1962 (1) er det i EF-traktaten kun bestemmelserne i artikel 93, stk. 1 og 3, første punktum, der finder anvendelse på den støtte, der ydes til produktion af eller handel med de varer, der er anført i bilag II i traktaten, der ikke er omfattet af en fælles markedsordning. Dette betyder, at selvom medlemsstaterne er forpligtede til at underrette Kommissionen om enhver påtænkt ændring af støtteforanstaltninger, er Kommissionens beføjelse begrænsede til at fremsætte bemærkninger om de pågældende støtteforanstaltninger. Kommissionen har ikke beføjelser til at iværksætte en formel undersøgelse af de pågældende støtteforanstaltninger i henhold til artikel 93, stk. 2, og kan heller ikke vedtage en beslutning om, at støtteforanstaltningerne er uforenelige med fællesmarkedet, fordi de giver anledning til konkurrence- forvridning. Der findes på fællesskabsplan ikke nogen retsakter om dyrevelfærd, der fordrer, at transporten af levende dyr begrænses til et minimum. Fællesskabsretsakter om beskyttelse af dyr under transport fastsætter kun, på hvilke betingelser dyr må transporteres. Disse betingelser kan dog i praksis føre til en begrænsning af antallet af dyr, der inden for Fællesskabet transporteres på afstande, hvor transporttiden overstiger 8 timer. Investeringerne skal Rådets forordning (EF) 951/97 af 20. maj 1997 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (2) giver EF-støtte til dem, der foretager investeringer i forbindelse med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. imødekomme de målsætninger, der er anført i forordningen og skal, i princippet, gælde de varer, der er opført i EF-traktatens bilag II. Ydermere må det sikres, at basisproduktproducenterne får passende og vedvarende del i de økonomiske fordele af støtteak- tionen. Idet heste og hestekød er opført i dette bilag, er virksomhed relateret til slagtning, udskæring og forarbejdning af heste og hestekød berettiget til at modtage støtte. Foranstaltningerne iværksættes via programmer, der forelægges af medlemsstaterne, og som godkendes af Kommissionen ved begyndelsen af programperioden 1994-1999. Gennemførelsen af programmerne og særligt udvælgelse af investeringsob- jekter er medlemsstaternes ansvar. (1) (2) EFT 30 af 20. 4. 1962. EFT L 142 af 2. 6. 1997


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3150/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Fuentes renovables de energía y parques eólicos

eurovoc_concepts:
clean technology
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
industrial project
noise pollution
project evaluation
renewable energy
wind energy

text: 14. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 135/173 Teniendo en cuenta los fondos relativamente limitados de que se dispone, la Comisión debe seleccionar sectores en que la ayuda pueda ser eficaz. Dado que la asistencia material a gran escala al sector de la salud pública en su conjunto es, por desgracia, un objetivo poco realista y que sobrepasa los recursos disponibles, la Comisión ha decidido concentrar su labor en los sectores mencionados anteriormente. En la actualidad, la Comisión está estudiando si es viable ampliar sus programas de tratamiento de la tuberculosis, que es en estos momentos una de las prioridades de salud pública más urgentes. (1999/C 135/215) PREGUNTA ESCRITA E-3148/98 de Rainer Wieland (PPE) al Consejo (19 de octubre de 1998) Asunto: Propuesta de directiva relativa a la prohibición de la publicidad sobre los automóviles y otros bienes ¿Es cierto que el Consejo, según varios artículos aparecidos en la prensa (por ejemplo, «Bild am Sonntag» de 19 de julio de 1998), está examinando la posibilidad de prohibir o limitar la publicidad sobre los vehículos de motor? En caso afirmativo, ¿de qué naturaleza son estas reflexiones y qué medidas planea el Consejo? ¿Está examinando también el Consejo la posibilidad de prohibir la publicidad de otros productos o servicios? En caso afirmativo, ¿de qué naturaleza son estas reflexiones y qué medidas planea el Consejo? Respuesta (20 y 21 de diciembre de 1998) La Comisión no ha presentado al Consejo hasta la fecha propuesta de Directiva alguna en la que se prevea una prohibición o una limitación de la publicidad sobre los vehículos de motor. Como bien sabe Su Señoría, los códigos de conducta que se aplican voluntariamente en algunos Estados miembros fomentan que las agencias de publicidad y la industria del automóvil limiten los mensajes publicitarios que se considera incitan a conductas peligrosas por parte de los automovilistas. El Consejo no tiene conocimiento de posibles iniciativas de la Comisión dirigidas a introducir un código de este tipo a escala comunitaria o a fortiori, a proponer disposiciones de carácter obligatorio. (1999/C 135/216) PREGUNTA ESCRITA E-3150/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Fuentes renovables de energía y parques eólicos Los parques eólicos contribuyen eficazmente a la producción de formas limpias de energía. La explotación del potencial eólico de una región mediante la creación de parques eólicos no debe ir en perjuicio del ambiente natural y urbano. En muchos casos, no obstante, se intentan construir parques eólicos en ubicaciones en las que existen viviendas unifamiliares o de vacaciones, lo que produce la alteración paisajística del entorno y la posible creación de ruido derivada del funcionamiento de los generadores eólicos. ¿Qué medidas piensa tomar la Comisión para que los Estados miembros se comprometan, a la hora de crear parques eólicos, a evitar las consecuencias negativas de la degradación medioambiental derivadas de la instalación indiscriminada de generadores eólicos?


title: WRITTEN QUESTION No. 3109/98 by Ingo FRIEDRICH to the Commission. Book entitled 'Konservatismus und Rechtradikalismus' ('Conservatism and right- wing radicalism')

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
EU programme
cultural pluralism
extreme left
extreme right
publication
racism
xenophobia
young person

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/47 (1999/C 297/061) SKRIFTLIG FRÅGA E-3082/98 från José Pomés Ruiz (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Tillämpning av rådets förordning (EEG) 3696/93 Med tanke på betydelsen av rådets förordning (EEG) 3696/93 (1), som innebär en harmonisering av kriterierna för den statistiska indelningen av produkter efter näringsgren (CPA) inom EU, skulle jag vilja veta följande: I vilken utsträckning tillämpas denna förordning av de olika medlemsstaterna? Har kommissionen beslutat om något slags uppföljning eller kontroll av att förordningen faktiskt tillämpas? Har kommissionen fått kännedom om att några brott mot förordningens bestämmelser skulle ha begåtts i medlemsstaterna? Vilka påföljder har detta i så fall lett till? (1) EGT L 342, 31. 12. 1993, s. 1. Svar från Yves-Thibault de Silguy på kommissionens vägnar (24 november 1998) I rådets förordning (EEG) 3696/93 av den 29 oktober 1993 om den statistiska indelningen av produkter efter näringsgren (CPA) förordning (EG) 1232/98 (1), fastställdes ett ramprogram som skall se till att klassificeringen är jämförbar mellan medlemsstater och gemenskapen och främja nationell statistik och gemenskapsstatistik. genom kommissionens inom Europeiska gemenskapen, ändrad I och med förordningen medges att medlemsstater som så önskar kan använda en nationell klassificering som härrör från CPA. Nio medlemsstater (Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Finland och Sverige) har utvecklat nationella produktindelningar kopplade till CPA. Sex medlemsstater (Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Luxemburg och Storbritannien) ansvarar för att tillämpningen inom branscherna är harmoniserad med CPA. Kommissionen övervakar utvecklingen genom Kommittén för ett statistiskt program (SPC) som upprättades genom artikel 4 i förordningen. Ytterligare en granskning planeras under 1999 som ett led i förfarandet för nästa uppdatering av CPA år 2002. (1) EGT L 177, 22. 6. 1998. (1999/C 297/062) SKRIFTLIG FRÅGA E-3109/98 från Ingo Friedrich (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Boken Konservatism och högerradikalism Stämmer det att kommissionen har finansierat eller gett stöd till boken Konservatism och högerradikalism (”Konservatismus und Rechtsradikalismus”) med förord av Emil Carlebach, ledamot av tyska kommunist- partiets, DKP:s, styrelse, och av Peter Gingold? Om ja, varför finansierar kommissionen dessa odemokratiska vänsterradikala författare? Svar från Edith Cresson på kommissionens vägnar (2 december 1998) Programmet Ungdom för Europa ger ungdomar möjlighet att utforma projekt på lokal nivå. Detta ger dem värdefulla erfarenheter av att arbeta på eget initiativ (åtgärd A. II. 1 i Ungdom för Europa)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3145/98 von Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM Möglichkeit der Zielgruppen, auf die Durchführung der Austauschprogramme der Kommission einzuwirken

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
aid recipient
application of EU law
comitology
educational exchange
traineeship
use of aid
vocational training
young person


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 2236/98 z dnia 16 października 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 296/96 w sprawie danych przekazywanych przez Państwa Członkowskie oraz miesięcznego księgowania wydatków finansowanych przez Sekcję Gwarancji Europejskiego Funduszu Orientacji i Gwarancji Rolnej (EFOGR), uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2776/88

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
euro
exchange rate
exchange transaction
national currency
payment

text: 03/t. 24 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 49 31998R2236 17. 10. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 281/9 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 2236/98 z dnia 16 października 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 296/96 w sprawie danych przekazywanych przez Państwa Członkowskie oraz miesięcznego księgowania wydatków finansowanych przez Sekcję Gwarancji Europejskiego Funduszu Orientacji i Gwarancji Rolnej (EFOGR), uchylające rozporządzenie (EWG) nr 2776/88 KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, Artykuł 1 uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 729/70 z dnia 21 kwietnia 1970 r. w sprawie finansowania wspólnej polityki rolnej (1), rozporządzeniem (WE) nr 1287/95 (2), w szczególności jego art. 4 i 5, zmienione ostatnio a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzenie Rady (WE) nr 974/98 z dnia 3 maja 1998 r. w sprawie wprowadzenia euro (3), przewiduje w art. 2, że od dnia 1 stycznia 1999 r. walutą uczestniczących Państw Członkow- skich jest euro; stosownie do tego należy zmienić rozporządzenie Komisji (WE) nr 296/96 (4), zmienione rozporządzeniem (WE) nr 1391/97 (5), wskazując, że zaliczki na księgowanie wydatków ustalane są i wypłacane w euro Państwom Członkowskim, które przyjęły euro; zaliczki należne do wypłaty na początku stycznia 1999 r. dotyczą wydatków dokonanych między dniem 16 października a dniem 30 listopada 1998 r. ; zaliczki te powinny zostać wypłacone na rzecz Państw Członkowskich uczestniczących po raz ostatni w jednostkach waluty krajowej; w przypadku Państw Członkowskich nieuczestniczących wypłata zaliczek w euro prowadziłaby do tego, że przejmo- wałyby one różnice w kursach wymiany między dziesiątym dniem miesiąca n + 1 a trzecim dniem roboczym miesiąca n + 2; przejęcie różnic w kursie wymiany stanowiłoby nowy element w porównaniu z systemem stosowanym dotychczas; w rezultacie właściwe jest przewidzenie szczególnych środków dla tych Państw Członkowskich, które unikają wszystkich różnic w porównaniu z kwotami faktycznie wydanymi; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Europejskiego Funduszu Orientacji i Gwarancji Rolnej, (1) Dz. U. L 94 z 28. 4. 1970, str. 13. (2) Dz. U. L 125 z 8. 6. 1995, str. 1. (3) Dz. U. L 139 z 11. 5. 1998, str. 1. (4) Dz. U. L 39 z 17. 2. 1996, str. 5. (5) Dz. U. L 190 z 19. 7. 1997, str. 20. W rozporządzeniu (WE) nr 296/96 wprowadza się następujące zmiany: 1) w art. 3 dodaje się ust. 8, 9, 10 i 11 w brzmieniu: „8. a) Państwa Członkowskie, które przyjęły euro, mogą wybrać w okresie przejściowym, określonym w art. 1 tiret szóste rozporządzenia (WE) nr 974/98 prowadzenie rachunkowości na poziomie agencji płatniczej: — tylko w euro, — w euro dla płatności dokonanych w euro i w jednostkach waluty krajowej dla płatności, doko- nywanych w jednostkach waluty krajowej, — lub tylko w jednostkach waluty krajowej. b) Wybór waluty dla księgowości a także deklaracji, które uczestniczące Państwa Członkowskie mają dostarczać EFOGR, musi być utrzymany przez cały rok budżetowy. Jednakże w przypadku pierwszego roku stosowania wybór ten stosuje się począwszy od dnia 1 stycznia 1999 r. c) Ten sam wybór musi być utrzymany w przypadku deklaracji sporządzonych na podstawie procedury rozliczania rachunków. 9. a) Agencje płatnicze Państw Członkowskich, które nie przyjęły euro, muszą prowadzić odrębne rachunki zgodnie z walutą, w której dokonano płatności na rzecz beneficjentów. Ta sama odrębność musi być zachowana w przypadku deklaracji sporządzonych w związku z procedurą rozliczania rachunków. b) Jednakże jeśli agencja płatnicza Państwa Członkow- skiego nieuczestniczącego może przeliczyć na walutę krajową kwoty wypłacone na rzecz beneficjentów w euro po kursie walutowym stosowanym w dniu płatności, pełna rachunkowość takiej agencji płatni- czej może być prowadzona w walucie krajowej. Zwroty, tam gdzie wystąpią, kwot wypłaconych w euro muszą odpowiadać walucie krajowej zaksięgo- wanej w dniu płatności. Jeśli zgodnie z ust. 8 i 9 agencje płatnicze Państwa 10. Członkowskiego mogą wybierać między euro, jednostką waluty krajowej i walutą krajową do prowadzenia swojej rachunkowości, nie są one wszystkie zobowiązane do doko- nania tego samego wyboru. 11. Powiadomienia określone w art. 3 ustala się w walucie lub walutach, w których prowadzona jest rachunko- wość. ”; 50 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 24 2) w art. 4 dodaje się ust. 1a w brzmieniu: na Zaliczki „1a. Gwarancja są: a) ustalane i wypłacane w euro na rzecz uczestniczących księgowanie wydatków EFOGR- Państw Członkowskich; b) dla Państw Członkowskich nieuczestniczących ustalane i wypłacane: — w euro dla płatności dokonanych przez Państwo Członkowskie w euro, — w walucie krajowej dla płatności dokonanych przez Państwo Członkowskie w walucie krajowej. Jednakże jeśli przeliczenia na walutę krajową płatności w euro dokonuje się po kursie wymiany stosowanym w dniu płatności na rzecz beneficjenta (przewidziane w art. 3 ust. 9 lit. b)), zaliczki odnoszące się do tych płatności w euro mogą być również dokonywane w walucie krajowej; c) w jednostkach waluty krajowej lub w walucie krajowej na wydatki dokonane przez Państwa Członkowskie uczestniczące i nieuczestniczące między dniem 16 października a dniem 30 listopada 1998 r. ” Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 stycznia 1999 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 16 października 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: Regolamento (CE) n. 2241/98 della Commissione del 16 ottobre 1998 che fissa l'importo massimo dell'aiuto per il burro concentrato per la 190a gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CEE) n. 429/90

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
concentrated product

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/25 REGOLAMENTO (CE) N. 2241/98 DELLA COMMISSIONE del 16 ottobre 1998 che fissa l’importo massimo dell’aiuto per il burro concentrato per la 190a gara particolare effettuata nell’ambito della gara permanente di cui al regolamento (CEE) n. 429/90 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 relativo all’organizzazione comune dei giugno 1968, mercati nel settore del lattiero- latte e dei prodotti caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1587/96 (2), in particolare l’articolo 7 bis, paragrafo 3, considerando che, a norma del regolamento (CEE) n. 429/ 90 della Commissione, del 20 febbraio 1990, relativo alla concessione tramite gara di un aiuto per il burro concen- trato destinato al consumo diretto nella Comunit(cid:133) (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 417/98 (4), gli organismi di intervento istituiscono una gara perma- nente per la concessione di un aiuto per il burro concen- trato; che, a norma dell’articolo 6 del citato regolamento, alla luce delle offerte ricevute per ciascuna gara partico- lare, si procede alla fissazione di un importo massimo dell’aiuto per il burro concentrato avente tenore minimo di grassi pari al 96 %, ovvero si decide di non dare seguito alla gara; che occorre di conseguenza stabilire l’importo della cauzione di destinazione; considerando che (cid:138) opportuno fissare, in ragione delle offerte ricevute, l’importo massimo dell’arrivo dell’aiuto al livello sotto indicato e di determinare in conseguenza la cauzione dei destinazione; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la 190a gara particolare effettuata nell’ambito della gara permanente istituita dal regolamento (CEE) n. 429/ 90, l’importo della cauzione della destinazione sono fissati come segue: l’importo massimo dell’aiuto e — importo massimo dell’aiuto: — cauzione della destinazione: 134 ecu/100 kg, 148 ecu/100 kg. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 17 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 45 del 21. 2. 1990, pag. 8. (4) GU L 52 del 21. 2. 1998, pag. 18


title: QUESTION ECRITE no 3204/98 de Anita POLLACK à la Commission. Incitation au meurtre au Pakistan

eurovoc_concepts:
Pakistan
crime against individuals
diplomatic representation
human rights
political press
the EU's international role

text: C 135/176 Journal officiel des Communautés européennes FR 14. 5. 1999 Par ailleurs, les partenariats pour l’adhésion fixent un certain nombre de priorités à respecter à moyen terme par les PECO dans le domaine de l’emploi et des affaires sociales. L’allocation de crédits est notamment liée au respect de ces priorités. 2. et 3. La Commission n’a pas connaissance de programmes ou de projets individuels PHARE qui violeraient l’acquis social de la Communauté. Dans toute éventualité de cette nature qu’elle observerait ou qui lui serait signalée, la Commission ne manquerait pas de remédier sans retard à une telle situation par les moyens appropriés. (1999/C 135/220) QUESTION ÉCRITE E-3190/98 posée par Arthur Newens (PSE) à la Commission (27 octobre 1998) Objet: Échanges commerciaux entre l’Union européenne et certains pays asiatiques La Commission peut-elle chiffrer les modifications intervenues, au cours des trois dernières années, dans l’ensemble des importations et des exportations de l’Union européenne en provenance et à destination de chacun des pays suivants: Thaïlande, Indonésie, Malaysia, Singapour, Taiwan, Hong-Kong, République populaire de Chine et Japon? Peut-elle également ventiler les importations et les exportations entre les différents États membres et les pays précités? Réponse donnée par M. de Silguy au nom de la Commission (7 décembre 1998) La Commission renvoie l’Honorable Parlementaire à la publication d’Eurostat «Le commerce extérieur et le commerce intra-Union européenne − Statistiques mensuelles» (pages 42-43 et 88-95) (1). (1) Eurostat 10/1998-6B. (1999/C 135/221) QUESTION ÉCRITE P-3204/98 posée par Anita Pollack (PSE) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Incitation au meurtre au Pakistan La Commission européenne a-t-elle l’intention de faire part de sa profonde inquiétude au gouvernement du Pakistan à la suite de la publication dans le journal «Juraat» d’une annonce au nom de militants ecclésiastiques, qui proposent des sommes d’argent considérables pour le meurtre de Salman Rushdie, Mirza Tahir, Gohar Shahi et Janti Lal? Une telle action − incitation au meurtre − constituerait un crime dans n’importe lequel des États membres de l’Union européenne et le gouvernement du Pakistan doit empêcher la publication de telles annonces si cet État veut être considéré comme un pays civilisé et respectueux du droit. Réponse donnée par M. Marín au nom de la Commission (13 novembre 1998) La Commission partage la préoccupation de l’Honorable Parlementaire au sujet de cette affaire, dont elle n’avait pas connaissance


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3091/98 dell'on. Joan VALLVÉ alla Commissione. La Dichiarazione universali dei diritti linguistici

eurovoc_concepts:
EU financing
cultural heritage
linguistics
minority language
non-governmental organisation
project evaluation
regional language
translation

text: 21. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 207/27 (1999/C 207/034) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3090/98 di Richard Howitt (PSE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Previsto impianto di trattamento delle acque residue «N-Viro» a Stambridge Può la Commissione esaminare se il procedimento per la produzione di concime «N-Viro» presenta pericoli per la salute pubblica e far sapere se tale prodotto è stato sperimentato ed è risultato sicuro per l’impiego in agricoltura? La società Anglian Water ha proposto di costruire, nella circoscrizione dell’interrogante, un nuovo impianto per il trattamento delle acque residue che utilizzerà tale procedimento e, naturalmente, si nutrono preoccupazioni riguardo a un prodotto di cui si sa poco e che potrebbe risultare pericoloso per la salute pubblica. Potrebbe inoltre la Commissione comunicare se tale procedimento N-Viro è utilizzato in altri paesi europei? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (21 gennaio 1999) Il trattamento delle acque reflue urbane, imposto dalla direttiva 91/271/CEE (1) del Consiglio, del 21 maggio 1991, modificata dalla direttiva 98/15/CE (2) della Commissione, del 27 febbraio 1998, produce fanghi di depurazione. L’articolo 14 della direttiva 91/271/CEE precisa che questi fanghi devono essere riutilizzati ogniqualvolta ciò risulti appropriato. In merito, la direttiva 86/278/CEE (3) del Consiglio, del 12 giugno 1986, concernente la protezione dell’ambiente, e in particolare del suolo, nell’utilizzazione dei fanghi di depurazione in agricoltura, prevede all’articolo 6 che i fanghi devono essere trattati prima di essere utilizzati in agricoltura. Questo trattamento ha lo scopo di ridurre il carattere fermentescibile dei fanghi, nonché i rischi per la salute umana e per l’ambiente. Il trattamento consiste in particolare nell’eliminazione dei microrganismi patogeni eventualmente contenuti nei fanghi di depurazione. Occorre osservare che, sempre all’articolo 6, si precisa che l’utilizzazione dei fanghi non trattati può essere autorizzata in caso di iniezione o interramento nel suolo. Sempreché sia garantito un livello sufficiente di innocuità per quanto concerne organismi patogeni e microcontaminanti (in particolare metalli pesanti), i fanghi di depurazione possono presentare un effettivo interesse per taluni terreni agricoli dato il loro valore per l’emendamento organico e il loro apporto fertilizzante. Il procedimento N-Viro citato dall’onorevole parlamentare sembra essere un procedimento di trattamento dei fanghi di depurazione. La Commissione sta attualmente raccogliendo informazioni su questo procedimento per verificare se esso permette di raggiungere gli obiettivi sopra evocati. (1) GU L 135 del 30. 5. 1991. (2) GU L 67 del 7. 3. 1998. (3) GU L 181 del 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3091/98 di Joan Vallvé (ELDR) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: La Dichiarazione universali dei diritti linguistici Il 6 giugno 1996 è stata approvata, a Barcellona, la Dichiarazione universale dei diritti linguistici nell’ambito della Conferenza mondiale dei diritti linguistici, su iniziativa del Comitato di traduzioni e diritti linguistici del PEN Club Internacional e del Ciemen (Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions) con l’appoggio morale e tecnico dell’UNESCO. L’obiettivo principale di tale Dichiarazione, frutto del lavoro di varie ONG e di esperti in temi linguistici e che ha ricevuto l’appoggio di molte personalità internazionali di vari settori, è di promuovere il rispetto e il pieno sviluppo di tutte le lingue, nonché preservare la diversità linguistica mondiale. Tenendo conto di quanto sopra esposto, può dire la Commissione se intende appoggiare la suddetta Dichiarazione al fine di garantire il diritto di tutti a conservare e promuovere la propria lingua?


title: WRITTEN QUESTION No. 3092/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS to the Commission. Delay in the payment of funds under the Leader I programme (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU initiative
Spain
economic support
payment
report
rural community
rural development