title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3171/98 του Marlies MOSIEK-URBAHN προς την Επ τροπή. Κοινοτικές ενισχύσεις από το Κοινωνικό Ταμείο και το Ταμείο Περιφερειακής Ανάπτυξης προς το ομόσπονδο κράτος της Έσσης

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
European Social Fund
Germany
aid to agriculture
economic development
regional development

text: 8. 4. 1999 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 96/163 Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (06 Noembri·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh R-2587/98 toy k. von Habsburg (1). (1) ble·pe seli·da 118. (1999/C 96/237) GRAPTH ERVTHSH P-3161/98 ypobolh· : Antonio Tajani (PPE) prow thn Epitroph· (12 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Binteopaixni·dia kai prostasi·a tvn dikaivma·tvn toy poli·th kai politikoy· hge·th Si·lbio Mperloysko·ni Se polle·w ai·uoysew cyxagvgi·aw gia ne·oyw ypa·rxei binteopaixni·di synagvnismoy· gnv· sevn, aystriakh·w para- gvgh·w (Photo Play 2000 Trivial Pursuit › Fun World › Aystri·a BRUNNENWEG A 4810 G MUNDEN), to opoi·o perie·xei, vw mi·a apo· tiw ervth·seiw: «Poio·w h·tan o prv· tow Italo·w katerga·rhw poy synelh·fuh gia thn Arpaxtoy·polh». Trei·w apo· tiw proteino·menew apanth·seiw ei·nai: Si·lbio Mperloysko·ni, Mpeti·no Kra·ji, Ma·rio Kie·za (h svsth· apa·nthsh). To gnvri·zei ayto· h Epitroph·; Ti skopey·ei na pra·jei h Epitroph· prokeime·noy na aposyruei· apo· thn agora· to paixni·di ayto·, to opoi·o ypoba·llei stoyw ne·oyw thn ide·a o·ti o hge·thw thw italikh·w antipoli·teyshw ei·nai i·svw e·naw katerga·rhw poy e·xei syllhfuei· gia politikh· diafuora·; Den uevrei· h Epitroph· o·ti me ton tro·pon ayto· parabia·zontai ta dikaiv· mata toy eyrvpai·oy poli·th kai politikoy· Si·lbio Mperloysko·ni, toy opoi·oy h politikh· para·tajh diaue·tei tvn polyplhue·sterh, metajy· tvn italikv· n parata·jevn, ekprosv· phsh sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Oktvbri·oy 1998) H Epitroph· uevrei· o·ti h ypo·uesh ayth· den ei·nai thw armodio·thta·w thw. (1999/C 96/238) GRAPTH ERVTHSH E-3171/98 ypobolh· : Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) prow thn Epitroph· (27 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Koinotike·w enisxy·seiw apo· to Koinvniko· Tamei·o kai to Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw prow to omo·spondo kra·tow thw (cid:201)sshw Mporei· h Epitroph· na para·sxei plhrofori·ew sxetika· me thn oikonomikh· kai perifereiakh· eni·sxysh thw (cid:201)sshw apo· pleyra·w thw EE: 1. Poie·w diarurvtike·w pistv· seiw xorhgh·uhkan to 1997 sthn perife·reia, apo· poia· tamei·a kai poie·w koinotike·w prvtoboyli·ew; 2. Poio· pososto· apo· tiw pistv· seiw ayte·w diate·uhke gia th gevrgi·a; 3. Po·sew ue·seiw ergasi·aw dhmioyrgh·uhkan to 1997 me th boh·ueia thw oikonomikh·w kai perifereiakh·w eni·sxyshw sthn (cid:201)ssh; 4. Poie·w diarurvtike·w pistv· seiw xorhgh·uhkan to 1997 se anti·stoixew perife·reiew a·llvn kratv· n melv· n thw Koino·thtaw; 5. Po·sew ue·seiw ergasi·aw dhmioyrgh·uhkan to 1997 me th boh·ueia thw oikonomikh·w kai perifereiakh·w eni·sxyshw se anti·stoixew perife·reiew a·llvn kratv· n melv· n thw Koino·thtaw;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3170/98 do Deputado Wilmya ZIMMERMANN à Comissão. Participação dos países candidatos à adesão em concursos para projectos de obras públicas a partir de 1 de Janeiro de 2000

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU Member State
accession to the European Union
competition law
free movement of workers
invitation to tender
labour law
public works

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3191/98 af Arthur NEWENS til Kommissionen. EU's bistand til landene i det tidligere Sovjetunionen

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
USSR
distribution of aid
extra-EU trade
humanitarian aid
technical cooperation
trading operation

formats: html pdf print

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/103 (1999/C 142/126) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3191/98 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (27. oktober 1998) Om: EU’s bistand til landene i det tidligere Sovjetunionen Vil Kommissionen give en oversigt over den samlede bistand, som EU årligt har ydet til hver enkelt af staterne i det tidligere Sovjetunionen siden dettes opløsning samt en oversigt over de kategorier, inden for hvilke der er ydet bistand? (1999/C 142/127) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3192/98 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (27. oktober 1998) Om: Samhandelen med landene i det tidligere Sovjetunionen Vil Kommissionen oplyse, hvordan samhandelen mellem hver enkelt af staterne i det tidligere Sovjet- unionen og de enkelte EU-medlemsstater har udviklet sig år for år siden Sovjetunionens opløsning? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek på skriftlige forespørgsler E-3191/98 og E-3192/98 (16. december 1998) Siden 1991 har EF via TACIS-programmet ydet især faglig bistand til landene i det tidligere Sovjet- unionen. I 1996 opfyldte også Mongoliet betingelserne for at modtage bistand fra TACIS. Programmet er blevet gennemført ved hjælp af nationale programmer udarbejdet i samråd med de enkelte partnerstater samt via et mellemstatligt program, som skal løse tværnationale spørgsmål såsom miljø. Der er blevet oprettet projekter i en række nøglesektorer. I 1996 blev rådsforordningen om gennemførelsen af TACIS- programmet ændret (Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96 af 25. juni 1996 om bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de nye uafhængige stater og Mongoliet (1)) blandt andet med henblik på at gøre det muligt, i begrænset omfang, at yde bistand i form af investeringer. Dette er foreløbig begrænset til investeringer i mindre infrastruktur i forbindelse med grænsepassagefaciliteter og finansiering af selskabskapital til små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har endvidere reageret på presserende behov i De Nye Uafhængige Stater (NIS) og Mongoliet gennem ydelse af humanitær bistand. Denne bistand beløb sig mellem 1993 og 1997 sig til 313 mio ECU og var især koncentreret om de alvorlige humanitære kriser i følgende tre områder: det sydlige Kaukasus, omfattende Aserbajdsjan, Armenien and Georgien, Tjetjenien i Rusland og Centralasien omfattende Kirgisistan og Tadsjikistan. Pålidelige data for samhandlen med NIS foreligger kun i begrænset omfang. I de første år efter Sovjetunionens sammenbrud forelå der ingen oplysninger om flere af landene. De mest pålidelige og udførlige tal refererer til handlen med Rusland, som er EU’s absolut vigtigste handelspartner i dette område. Rusland tegnede sig for eksempel i 1996 for 81 % af NIS-landenes samlede eksport. For de fleste NIS-landes vedkommende foregik den største del af handelen med andre NIS-lande. Kommission sender det ærede medlem og Parlamentets sekretariat en oversigt over den samlede faglige bistand, der er ydet til hver af de tidligere sovjetrepublikker i forbindelse med TACIS-programmet i perioden 1991-1997, en oversigt over den samlede TACIS-støtte pr. sektor, en oversigt over den humanitære hjælp, der er ydet til hvert land mellem 1991 og 1997, en oversigt over humanitær hjælp per sektor mellem 1991 og 1997, data for samhandelen mellem EU og NUS og for handelsbalancen mellem Rusland og EU. (1) EFT L 165 af 4. 7. 1996


title: Red europa : Familia y trabajo.

eurovoc_concepts:
family policy
information network
organisation of work


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3197/98 dell'on. W.G. van VELZEN alla Commissione. Sviluppo di una Carta europea dell'energia

eurovoc_concepts:
EU Member State
European charter
air quality
energy policy
energy saving
environmental policy
greenhouse gas
prevention of pollution
principle of subsidiarity


title: QUESTION ECRITE no 3170/98 de Wilmya ZIMMERMANN à la Commission. Participation, à partir du 1er janvier 2000, de pays candidats à l'adhésion à des appels d'offres dans le secteur de la construction


title: Acervo de Schengen - Decisión del Grupo central de 27 de octubre de 1998 relativa a la puesta en aplicación del plan de acción sobre adopción de medidas destinadas a combatir la inmigración ilegal [SCH/C (98) 117]

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
exchange of information
illegal migration
migration control


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3196/98 do Deputado Heidi HAUTALA à Comissão. Ordem de prioridades dos motivos das derrogações no âmbito do programa Natura

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
environmental impact
environmental protection
harbour installation
project evaluation
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
regional planning


title: WRITTEN QUESTION No. 3194/98 by Joaquín SISÓ CRUELLAS to the Commission. European Heritage Days

eurovoc_concepts:
EU financing
European symbol
cultural heritage
public awareness campaign

text: C 207/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 7. 1999 Utveckling av antimikrobiell resistens i patogena mikroorganismer är på väg att bli ett mycket allvarligt problem. Ett antal rapporter med likartade slutsatser har offentliggjorts av forskarsamhället och av inter- nationella och nationella organisationer. Av denna anledning har kommissionen bett Vetenskapliga styr- kommittén att undersöka frågan och om det finns ett samband med användningen av antimikrobiella ämnen inom medicin och veterinärmedicin, boskapsskötsel och växtskydd. Kommissionen kommer om det visar sig nödvändigt att föreslå åtgärder med utgångspunkt i detta vetenskapliga yttrande, som bör finnas tillgängligt från april 1999. (1) EGT L 230, 19. 8. 1991. (1999/C 207/047) SKRIFTLIG FRÅGA E-3194/98 från Joaquín Sisó Cruellas (PPE) till kommissionen (27 oktober 1998) Angående: Europeiska kulturarvsdagarna Under den 25 och 26 september firades de europeiska kulturarvsdagarna i 44 länder på den gamla kontinenten. Under dessa dagar lämnades fritt inträde till katedraler där man normalt betalar för ett besök. Avsikten med dessa dagar är att låta medborgarna lära känna det historiska byggnadsarvet samt att försöka skapa en medvetenhet inför nödvändigheten att bevara detsamma. Deltog Europeiska unionen i de europeiska kulturarvsdagarna? Svar från Marcelino Oreja på kommissionens vägnar (14 december 1998) De europeiska kulturarvsdagarna anordnas sedan 1991 på initiativ av Europarådet för att uppmärksamma européerna på dessas kulturarv genom att ge dem gratis tillträde platser och byggnader som normalt inte är öppna för allmänheten. Som ett led i sin kulturpolitiska verksamhet söker kommissionen sprida kunskap om och underlätta allmänhetens tillgång till det europeiska kulturarvet. Sedan flera år tillbaka stöder kommissionen ekonomiskt de europeiska kulturarvsdagarna, eftersom det är ett initiativ med stort genomslag bland allmänheten och en tydlig europeisk profil. Kommissionens bidrag har varit följande: 9 1994: 70 000 ecu 9 1995: 70 000 ecu 9 1996: 70 000 ecu 9 1997: 70 000 ecu 9 1998: 80 000 ecu (under förutsättning att inga ändringar sker under budgetförfarandet och det administrativa förfarandet) (1999/C 207/048) SKRIFTLIG FRÅGA E-3199/98 från Honório Novo (GUE/NGL) till kommissionen (27 oktober 1998) Angående: Undersökning på fiskeriområdet Kommissionen beslutade som bekant för några månader sedan att ställa en rad frågor till olika arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer inom fiskerisektorn i Europeiska unionen. Kan kommissionen därför ge ett formellt svar på följande: 1. 2. Hur många enheter blev kontaktade i varje medlemsstat? Hur många av dessa svarade? Vilka enheter blev kontaktade i Portugal? Vilka av dessa svarade?


title: WRITTEN QUESTION No. 3178/98 by Christian ROVSING to the Commission. Medicine residues in horse meat

eurovoc_concepts:
health control
horsemeat
human nutrition
veterinary drug

text: 8. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 96/165 (1999/C 96/240) WRITTEN QUESTION P-3177/98 by Paul R(cid:252)big (PPE) to the Commission (12 October 1998) Subject: Apprentice bakers and night work Bread production is a very dynamic sector. Customer demand means that bread and pastries must be available as early as 6 a. m. However, Directive 94/33 on the protection of young people at work prohibits young people from working nights between the hours of midnight and 4 a. m. This rule deprives apprentice bakers of an essential part of their training, i. e. the opportunity to learn how to make dough. This situation could be remedied simply by cutting down the night-working ban by one hour. This would put small bakeries, which have traditionally provided most training, in a stronger position to train new apprentices in the future. The level of employment in Europe must be improved, and youth employment in particular. With this consideration in mind, can the Commission envisage reducing the ban on night work by one hour, at least for those sectors which are particularly affected? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (5 November 1998) Council Directive 94/33/EC of 22 June 1994 on the protection of young people at work (1) requires Member States to ensure that employers guarantee young people working conditions which suit their age. As regards night work, Article 9 of the Directive contains a general ban on night work by children and adolescents. However, to take account of the specific nature of certain areas of activity, the Directive allows Member States to authorise, under certain conditions, night-time work by adolescents, although work between midnight and 4. 00 is still prohibited in such cases. The Commission feels that this provision allows Member States to find a balance between the vocational training requirements of adolescents in the bakery industry and the need to protect young people against work liable to be detrimental to their safety, health or physical development. The legislation in force in the Member States would seem to confirm the soundness of this approach. (1) OJ L 216, 22. 6. 1994. (1999/C 96/241) WRITTEN QUESTION E-3178/98 by Christian Rovsing (PPE) to the Commission (27 October 1998) Subject: Medicine residues in horse meat In view of the public concern over medicine residues in foodstuffs and the fact that animals, including racehorses, need to be treated for diseases: 1. What will the Commission do to ensure that MRL (Maximum Residue Limits) are laid down for all essential medicines and that the latter can be afforded by all horse owners? 2. Since professional racehorses receive considerable amounts of medicine during their career, how will the Commission ensure that they do not end up as food?


title: Smernica 98/78/ES európskeho parlamentu a Rady z 27. októbra 1998 o doplnkovom dohľade nad poisťovňami v skupine poisťovní

eurovoc_concepts:
EU control
exchange of information
financial solvency
holding company
insurance company
investment company

text: 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 151 31998L0078 L 330/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 5. 12. 1998 SMERNICA 98/78/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY z 27. októbra 1998 o doplnkovom dohľade nad poisťovňami v skupine poisťovní EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, (2) so zreteľom na Zmluvu o založení európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 57 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), postupujúc v súlade s postupom uvedeným v článku 189b zmlu- vy (3), (1) keďže smernica Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o zosú- ladení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie pria- meho poistenia s výnimkou životného poistenia (4) a smer- nica Rady 79/267/EHS z 5. marca 1979 o zosúladení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie podnikania v oblasti priameho životného poistenia (5), si vyžadujú od poisťovní stanoviť rozpätie solventnosti; v súlade keďže so smernicou Rady 92/49/EHS z 18. júna 1992 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa priameho poistenia s výnimkou životného poistenia a o zmene smerníc 73/239/EHS a 88/357/EHS (6) a doplnení a v súlade so smernicou Rady 92/96/EHS z 10. novem- bra 1992 o koordinácii zákonov, iných právnych predpi- sov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na priame život- ného poistenia, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 79/267/EHS a 90/619/EHS (7) o začatí a vykonávaní pod- nikateľskej činnosti v oblasti poisťovníctva, sú predmetom udelenia jednorázového úradného povolenia orgánmi členského štátu, v ktorom má poisťovňa sídlo (domovský členský štát); keďže takéto povolenie umožní spoločnosti vykonávať podnikateľskú činnosť na území spoločenstva, či už na základe práva na založenie obchodnej spoločno- sti, alebo slobody poskytovania služieb; keďže príslušné orgány domovského členského štátu sú zodpovedné za monitorovanie finančného zdravia poisťovní, vrátane ich solventnosti; (3) sa doplnkového dohľadu keďže opatrenia týkajúce poisťovní v rámci skupiny poisťovní, by mali umožniť orgánom vykonávajúcim dohľad nad poisťovňou, reálnej- šie posúdiť jej finančnú situáciu; keďže doplnkový dohľad by mal vziať do úvahy niektoré spoločnosti, ktoré v súčas- nosti nie sú predmetom dohľadu v súlade so smernicami spoločenstva; keďže táto smernica žiadnym spôsobom nepredpokladá, že by členské štáty mali vykonať dohľad v týchto spoločnostiach individuálne; (1) Ú. v. ES C 341, 19. 12. 1995, s. 16, a Ú. v. ES C 108, 7. 4. 1998, s. 48. (2) Ú. v. ES C 174, 17. 6. 1996, s. 16. (3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 23. októbra 1997 (Ú. v. ES 339, 10. 11. 1997, s. 136), spoločná pozícia Rady z 30. marca 1998 (Ú. v. ES C 204, 30. 6. 1998, s. 1), rozhodnutie Európskeho parla- mentu zo 16. septembra 1998 (Ú. v. ES C 313, 12. 10. 1998) a roz- hodnutie Rady z 13. októbra 1998. (4) Ú. v. ES L 228, 16. 8. 1973, s. 3. Smernica naposledy zmenená a dopl- (6) Ú. v. ES L 228, 11. 8. 1992, s. 1. Smernica zmenená a doplnená smer- nená smernicou 95/26/ES (Ú. v. ES L 168, 18. 7. 1995, s. 7). nicou 95/26/ES. (5) Ú. v. ES L 63, 13. 3. 1979, s. 1. Smernica naposledy zmenená a dopl- (7) Ú. v. ES L 360, 9. 12. 1992, s. 1. Smernica zmenená a doplnená smer- nená smernicou 95/26/ES. nicou 95/26/ES. 152 (4) (5) (6) (7) (8) SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 keďže sa poisťovne na spoločnom poisťovacom trhu zapá- jajú medzi sebou do priamej hospodárskej súťaži, musia byť pravidlá týkajúce sa kapitálových požiadaviek rovnaké; keďže z tohto dôvodu, by kritériá na uplatnenie doplnko- vého dohľadu nemali závisieť výlučne od členských štátov; keďže prijatie jednotných základných pravidiel bude v záujme spoločenstva keďže zabráni nekalej hospodárskej súťaži; keďže je nevyhnutné odstrániť určité rozdiely medzi právom členských štátov, vo vzťahu k pravidlám obozret- ného výkonu činnosti, ktorým poisťovne, ktoré sú súčas- ťou skupiny poisťovní, podliehajú; keďže schválený prístup pozostáva z dosiahnutia takého stupňa harmonizácie, ktorý je nevyhnutný, potrebný a postačujúci na dosiahnutie vzájomného uznania systé- mov obozretnej kontroly v tejto oblasti; keďže cieľom tejto smernice je najmä chrániť záujmy poistencov; krajine, môže byť ovplyvnená finančnými zdrojmi sku- piny, ktorej je súčasťou a rozdelením finančných prostried- kov v rámci skupiny; keďže príslušné orgány by mali dispo- novať prostriedkami na vykonanie doplnkového dohľadu a na prijatie príslušných opatrení na úrovni poisťovne ak je, alebo môže byť jej solventnosť ohrozená; (10) keďže príslušné orgány by mali mať prístup ku všetkým informáciám potrebným pre vykonanie doplnkového dohľadu ; keďže by mala byť vytvorená spolupráca medzi orgánmi poverenými vykonávaním dohľadu nad poisťov- ňami a spolupráca medzi týmito orgánmi a orgánmi, ktoré sú poverené dohľadom nad inými finančnými sektormi; keďže určité ustanovenia tejto smernice definujú mini- málne štandardy; keďže domovský členský štát môže sta- noviť prísnejšie pravidlá pre poisťovne, schválené vlast- nými príslušnými orgánmi; (11) keďže transakcie v rámci skupiny môžu ovplyvniť finančnú situáciu poisťovne; keďže príslušné orgány by mali byť v pozícii, kedy môžu uplatniť všeobecný dohľad nad nie- ktorými typmi operácií v rámci skupiny a prijať primerané opatrenia na úrovni poisťovne, ak je, alebo môže byť jej solventnosť ohrozená, keďže táto smernica upravuje doplnkový dohľad akejkoľ- vek poisťovne, ktorá sa podieľa aspoň na jednej poisťovne, zaisťovne, alebo poisťovne v nečlenskej krajine a v súlade s ďalšími pravidlami, doplnkový dohľad akejkoľvek poisťovne, ktorej materská spoločnosť je holdingová poisťovňa, zaisťovňa, poisťovňa v nečlenskej krajine, alebo holdingová poisťovňa so zmiešanými činnosťami; keďže dohľad príslušných orgánov nad individuálnymi poisťov- ňami zostáva základným princípom dohľadu nad poisťov- ňami; PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Definície keďže je nevyhnutné vypočítať upravenú solventnosť poisťovní, ktoré sú súčasťou skupiny poisťovní; keďže prí- slušné orgány spoločenstva uplatňujú rôzne metódy, ktoré zohľadnia dopad na finančnú situáciu poisťovne v dôsledku toho, že poisťovacia skupina patrí do skupiny poisťovní ; keďže táto smernica určuje tri spôsoby, ktoré ovplyvňujú tento výpočet; keďže je prijatá zásada dôslednej rovnosti týchto metód; (9) keďže solventnosť príbuznej dcérskej poisťovne holdingo- vej poisťovne, zaisťovne, alebo poisťovne v nečlenskej Na účely tejto smernice: a) poisťovňa je spoločnosť, ktorej bolo udelené úradné povolenie v súlade s článkom 6 smernice 73/239/EHS alebo článkom 6 smernice 79/267/EHS; b) poisťovňa v nečlenskej krajine je podnik, ktorý by potreboval povolenie v súlade s článkom 6 smernice 73/239/EHS alebo článkom 6 smernice 79/267/EHS, ak by mala sídlo v spolo- čenstve; c) zaisťovňa je iná spoločnosť ako poisťovňa alebo poisťovňa v nečlenskej krajine, ktorej hlavnou činnosťou je prevzatie rizika, ktoré na ňu preniesla poisťovňa, poisťovňa v nečlenskej krajine alebo iná zaisťovňa; 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 153 d) materský podnik je materský podnik v súlade s významom článku 1 smernice 83/349/EHS (1) a akákoľvek spoločnosť, ktorá podľa úsudku príslušných orgánov efektívne uplatňuje dominantný vplyv na iný podnik; Článok 2 Prípady uplatnenia doplnkového dohľadu nad poisťovňami e) dcérsky podnik je dcérsky podnik v súlade s významom článku 1 smernice 83/349/EHS a akýkoľvek podnik, na ktorú podľa úsudku príslušných orgánov materský podnik efektívne uplat- ňuje dominantný vplyv. Všetky dcérske podniky dcérskeho podniku sa tiež považujú za dcérske podniky materského pod- niku, ktorá je na čele týchto spoločností; f) účasť je účasť v súlade s významom článku 17 prvej vety smer- nice 78/660/EHS (2), alebo priama alebo nepriama držba 20 % a viac hlasovacích práv alebo základného imania spoločnosti; g) podnik s účasťou je podnik, ktorý je buď materským podnikom alebo iným podnikom, ktorý je držiteľom účasti; k dôvažok 1. Na ustanoveniam smernice 73/239/EHS a 79/267/EHS, ktoré stanovujú pravidlá dohľadu nad poisťovňa- mi, členské štáty ustanovia doplnkový dohľad nad akoukoľvek poisťovňou, ktorá je podnikom s účasťou v aspoň jednej poisťovni, zaisťovne alebo poisťovne v nečlenskej krajine, spôso- bom uvedeným v článkoch 5, 6, 8 a 9. 2. Každá poisťovňa, ktorej materským podnikom je holdingová poisťovňa, zaisťovňa, alebo poisťovňa v nečlenskej krajine, pod- lieha doplnkovému dohľadu spôsobom, ktorý je stanovený v člán- koch 5 ods. 2, 6, 8 a 10. 3. Každá poisťovňa, ktorej materským podnikom je zmiešaná holdingová poisťovňa, podlieha doplnkovému dohľadu spôso- bom stanoveným v článkoch 5 ods. 2, 6, a 8. h) prepojený podnik je buď dcérsky podnik, alebo iný pod- nik, na ktorom sa podieľa iný subjekt; Článok 3 Rozsah doplnkového dohľadu i) holdingová poisťovňa je materský podnik, ktorého hlavnou pod- nikateľskou činnosťou je získavanie a držba účasti v dcérskych podnikoch, ak sú tieto dcérske podniky výlučne alebo najmä poisťovňami, zaisťovňami, alebo poisťovňami v nečlenskej krajine, ak je aspoň jedným z týchto dcérskych podnikov je poisťovňa; 1. Výkon doplnkového dohľadu v súlade s článkom 2 v žiadnom prípade neznamená, že príslušné orgány majú zohrávať dohľadnú funkciu jednotlivo vo vzťahu k poisťovni v nečlenskej krajine, hol- dingovej poisťovni, zmiešanej holdingovej poisťovni alebo zaisťovni. j) zmiešaná holdingová poisťovňa je iný materský podnik ako poisťovňa, poisťovňa v nečlenskej krajine, zaisťovňa alebo hol- dingová poisťovňa, z ktorej dcérskych podnikov je aspoň jeden poisťovňou; 2. Doplnkový dohľad zohľadní: — prepojené podniky poisťovne, — podniky s účasťou v poisťovni, k) príslušný orgán je splnomoc- nený zo zákona alebo ným právnym predpisom vykonávať dohľad nad poisťovňami. štátny orgán, ktorý je (1) smernica Rady 83/349/EHS z 13. Siedma júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach, vychádzajúca z článku 54 ods. 3, písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 193, 18. 7. 1983, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená aktom o pristúpení z roku 1994. (2) Štvrtá smernica Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročnej účtovnej závierke niektorých typov obchodných spoločností, vychádza- júca z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 222, 14. 8. 1978, s. 11). Smernica naposledy zmenená a doplnená aktom o pristú- pení z roku 1994. — prepojené podniky podnikov s účasťou v poisťovni, uvedené v článkoch 5, 6, 8, 9 a 10. 3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že v rámci doplnkového dohľadu podľa článku 2 nebudú brať do úvahy spoločnosti, ktoré majú sídlo v nečlenskej krajine, kde existujú právne pre- kážky na prenos potrebných informácií, týmto nie sú dotknuté ustanovenia bodu 2. 5 prílohy I a bodu 4 prílohy II. Príslušné orgány poverené výkonom doplnkového dohľadu môžu ďalej v nižšie uvedených prípadoch rozhodnúť, v závislosti od prí- padu, o tom, že v doplnkovom dohľade podľa článku 2 nezohľad- nia určitý podnik: 154 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 — ak podnik, ktorý by mal byť zahrnutý, má zanedbateľný význam vzhľadom na ciele doplnkového dohľadu nad poisťovňami, — ak by bolo zahrnutie finančnej situácie podniku nevhodné alebo zavádzajúce vzhľadom na ciele doplnkového dohľadu nad poisťovňami. Článok 6 Prístup k informáciám Článok 4 Príslušné orgány vykonávajúce doplnkový dohľad 1. Doplnkový dohľad vykonávajú príslušné orgány členského štátu, v ktorom bolo poisťovni udelené úradné povolenie v súlade s článkom 6 smernice 73/239/EHS alebo článkom 6 smernice 79/267/EHS. 2. Ak boli poisťovniam, ktorých materským podnikom je tá istá holdingová poisťovňa, zaisťovňa, poisťovňa v nečlenskej krajine, alebo holdingová poisťovňa so zmiešanými činnosťami, boli ude- lené povolenia v dvoch alebo viacerých členských štátoch, môžu sa príslušné orgány členských štátov dohodnúť na tom, ktorý z nich bude zodpovedný za výkon doplnkového dohľadu. 3. Ak má členský štát viac ako jeden orgán poverený obozretným dohľadom nad poisťovňami a zaisťovňami, prijme tento členský štát potrebné opatrenia na koordináciu medzi týmito orgánmi. Článok 5 Prístupnosť a kvalita informácií 1. Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány prí- slušné na výkon doplnkového dohľadu mali prístup k akýmkoľ- vek informáciám, ktoré sú potrebné pre účely dohľadu poisťovne, ktorá podlieha doplnkovému dohľadu. Príslušné orgány sa môžu priamo obrátiť na podniky uvedené v článku 3 ods. 2, aby získali potrebné informácie, len ak tieto informácie od poisťovne boli požadované a dovtedy neboli poskytnuté. 2. Členské štáty stanovia, aby na ich území mohli ich príslušné orgány samotné alebo prostredníctvom na tento účel poverených osôb overiť informácie uvedené v odseku 1 priamo na mieste v: — poisťovni, ktorá podlieha doplnkovému dohľadu, — dcérskych podnikoch tejto poisťovne, — materských podnikoch tejto poisťovne, — v dcérskych podnikoch materského podniku tejto poisťovne. 3. Ak chcú príslušné orgány jedného členského štátu pri uplat- ňovaní tohto článku overiť v určitých prípadoch dôležité infor- mácie týkajúce sa podniku nachádzajúcom sa v inom členskom štáte, ktorý je prepojenou poisťovňou, dcérskym podnikom, materským podnikom alebo dcérskym podnikom materského podniku poisťovne, ktorá podlieha doplnkovému dohľadu , potom musia požiadať príslušné orgány druhého členského štá- tu, aby túto kontrolu vykonali. Dožiadané orgány splnia túto žia- dosť v súlade s právnymi predpismi svojho štátu a buď vykonajú kontrolu sami, alebo umožnia dožadujúcim orgánom vykonať kontrolu, alebo umožnia, aby ju vykonal audítor alebo znalec. 1. Členské štáty stanovia, že príslušné orgány požadujú od kaž- dej poisťovne, ktorá je predmetom doplnkového dohľadu, prime- raný systém vnútornej kontroly na predkladanie akýchkoľvek údajov a informácií potrebných na účely tohto doplnkového dohľadu. Článok 7 Spolupráca medzi príslušnými orgánmi 2. Členské štáty prijmú primerané opatrenia, aby sa zabezpečili, že v oblasti ich pôsobnosti neexistujú žiadne právne prekážky brániace podnikom, ktoré podliehajú doplnkovému dohľadu, a ich prepojeným podnikom a podnikom s účasťou, aby si vzá- jomne poskytli informácie potrebné na účely doplnkového dohľa- du. 1. Ak sú poisťovne založené v rôznych členských štátoch priamo alebo nepriamo prepojené, alebo majú spoločný podnik s účasťou v nich, príslušné orgány každého členského štátu sa na žiadosť vzájomne oboznámia so všetkými potrebnými informáciami, ktoré umožnia alebo uľahčia výkon dohľadu podľa tejto smernice a z vlastného podnetu oznámia akékoľvek informácie, ktoré pova- žujú za dôležité pre príslušné orgány druhého štátu. 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 155 2. Ak poisťovňa a buď úverová inštitúcia definovaná v smernici 77/780/EHS (1), alebo investičná spoločnosť definovaná v smer- nici 93/22/EHS (2), alebo obidve, sú priamo alebo nepriamo pre- pojené, alebo majú spoločný podnik s účasťou v nich, potom prí- slušné orgány a orgány s verejnou zodpovednosťou za dohľad v týchto ostatných spoločnostiach musia úzko spolupracovať. Bez toho, aby tým boli dotknuté ich oprávnenia, si tieto orgány navzájom poskytnú akékoľvek informácie, ktoré uľahčia ich prá- cu, predovšetkým v rámci tejto smernice. — prvkov započítateľných do miery solventnosti, — finančného umiestnenia, — zaisťovacích operácií, — dohôd o deľbe nákladov. 3. Na informácie získané v súlade s touto smernicou a najmä výmena informácií medzi príslušnými orgánmi, ktorá je upravená v tejto smernici, sa vzťahuje povinnosť mlčanlivosti podľa článku 16 smernice 92/49/EHS a článku 15 smernice 92/96/EHS. 2. Na tento účel členské štáty požadujú od poisťovní aspoň pred- kladanie výročných výkazov o dôležitých operáciách príslušným orgánom v súlade s ustanoveniami odseku 1. Článok 8 Operácie v rámci skupiny Ak je na základe týchto informácií zrejmé, že je alebo môže byť ohrozená solventnosť poisťovne, príslušné orgány prijmú prime- rané opatrenia na úrovni poisťovne. 1. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány vykonávali vše- obecný dohľad nad operáciami medzi: Článok 9 Požiadavka upravenej solventnosti a) poisťovňou a: i) prepojeným podnikom poisťovne; ii) podnikom s účasťou v poisťovni; iii) prepojeným podnikom podniku s účasťou v poisťovni; b) poisťovňou a fyzickou osobou, ktorá má účasť v: i) poisťovni alebo ktoromkoľvek s ňou prepojenom podni- ku; ii) v podniku s účasťou v poisťovni; 1. V prípade uvedenom v článku 2 ods. 1 členské štáty vyžadujú, aby bol vykonaný výpočet upravenej solventnosti v súlade s prí- lohou 1. 2. Akýkoľvek prepojený podnik, podnik s účasťou alebo prepo- jenom podniku podniku s účasťou sa zahrnie do výpočtu uvede- ného v odseku 1. 3. Ak výpočet uvedený v odseku 1 preukáže negatívnu upravenú solventnosť, príslušné orgány prijmú primerané opatre- nia na úrovni dotknutej poisťovne. iii) prepojenom podniku podniku s účasťou v poisťovni. Článok 10 Tieto operácie sa týkajú najmä: — úverov, — záruk a mimosúvahových operácií, (1) Prvá smernica Rady č. 77/780/EHS z 12. decembra 1977 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa začatia a výkonu činnosti úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 322, 17. 12. 1977, s. 30). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 96/13/ES (Ú. v. ES L 66, 16. 3. 1996, s. 15). (2) Smernica Rady 93/22/EHS z 10. mája 1993 o investičných služ- bách v oblasti cenných papierov (Ú. v. ES L 141, 11. 6. 1993, s. 27). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 97/9/ES (Ú. v. ES L 84, 26. 3. 1997, s. 22). Zaisťovne, holdingové poisťovne a poisťovne v nečlenských krajinách 1. V prípade uvedenom v článku 2 ods. 2 členské štáty vyžadujú, aby bola metóda doplnkového dohľadu uplatnená v súlade s prí- lohou II. 2. V prípade uvedenom v článku 2 ods. 2 zahŕňa výpočet všetky prepojené podniky holdingovej poisťovne, zaisťovne, alebo poisťovne v nečlenskej krajine spôsobom stanoveným v prílohe II. 3. Ak na základe tohto výpočtu príslušné orgány dospejú k záve- ru, že solventnosť dcérskej poisťovne holdingovej poisťovne, 156 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 zaisťovne alebo poisťovne v nečlenskej krajine je alebo môže byť ohrozená, prijmú primerané opatrenia na úrovni poisťovne. 5. Najneskôr do 1. januára 2006 Komisia predloží Výboru pre poisťovníctvo správu o uplatňovaní tejto smernice a, ak je to potrebné, o potrebe ďalšej harmonizácie. Článok 11 Vykonanie Článok 12 Nadobudnutie účinnosti 1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou naj- neskôr do 5. júna 2000. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. 2. Členské štáty zabezpečia, že právne predpisy a opatrenia uve- dené v odseku 1 sa prvýkrát uplatnia na dohľad účtovníctva účtovného roku, ktorý sa začína 1 januára 2001, alebo počas toho kalendárneho roku. Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 13 Adresáti Táto smernica je adresovaná členským štátom. 3. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. V Luxemburgu 27. októbra 1998 4. Členské štáty oznámia Komisii znenie základných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. Za Európsky parlament predseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu predsedníčka E. HOSTASCH 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 157 PRÍLOHA I VÝPOČET UPRAVENEJ SOLVENTNOSTI POISŤOVNÍ 1. VOĽBA METÓDY VÝPOČTU A VŠEOBECNÉ ZÁSADY A. Členské štáty stanovia, že výpočet upravenej solventnosti poisťovní uvedený v článku 2 ods. 1 sa vykoná v súlade s jednou z metód opísaných v bode 3. Členský štát môže uložiť príslušným orgánom, aby povolili, alebo nariadili uplatnenie inej metódy uvedenej v bode 3, akú zvolil členský štát. B. Úmernosť Výpočet upravenej solventnosti poisťovne zohľadní pomerný podiel podniku s účasťou v prepojených podnikoch. „Pomerný podiel“ znamená, ak sa uplatní metóda 1 alebo 2 opísaná v bode 3, podiel upísaného základného imania, ktorý je v priamej alebo nepriamej držbe podniku s účasťou, alebo ak sa uplatní metóda 3 opísaná v bode 3, je to percento použité pre vyhotovenie konsolidovanej účtovnej závierky. Ak je prepojený podnik dcérskym podnikom a má deficit solventnosti , berie sa bez ohľadu na použitú metódu do úvahy celkový deficit solventnosti dcérskeho podniku. Avšak, ak sa podľa názoru príslušných orgánov, zodpovednosť materského podniku, ktorý má podiel na základnom imaní, prísne a jednoznačne obmedzuje na tento podiel na základom imaní, môžu dať príslušné orgány povoliť, aby sa deficit solventnosti dcérskeho podniku úmerne zohľadnil. C. Vylúčenie dvojitého použitia prvkov miery solventnosti C. 1. V š e o b e c n é z a o b c h á d z a n i e s pr v k a m i mi e r y s o l v e n t n o s t i Bez ohľadu na metódu použitú pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne, dvojité použitie prvkov započíteľných do miery solventnosti medzi rôznymi poisťovňami, ktoré sa pri výpočte berú do úvahy, musí byť vylúčené. Na tento účel, pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne a ak to metódy uvedené v bode 3 neupravujú, je potrebné vylúčiť nasledujúce sumy: — hodnotu akéhokoľvek aktíva tej poisťovne, ktorá predstavuje financovanie prvkov započítateľných do miery solventnosti jednej z príbuzných poisťovní, — hodnotu akéhokoľvek aktíva prepojenej poisťovne tej poisťovne, ktorá predstavuje financovanie prvkov započítateľných do miery solventnosti tejto poisťovne, — hodnotu akéhokoľvek aktíva prepojenej poisťovne tej poisťovne, ktorá predstavuje financovanie prvkov započítateľných do miery solventnosti akejkoľvek inej prepojenej poisťovne tejto poisťovne. C. 2. Z a o b c h á d z a n i e s ur č i t ý m i pr v k a m i Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia časti C. 1: — rezervy zisku a budúce zisky prepojených životných poisťovní poisťovne, pre ktorú bola vypočítaná upravená solventnosť a — akékoľvek upísané, ale nesplatené základné imanie podniku prepojeného s poisťovňou, pre ktorú bola vypočítaná miera solventnosti, 158 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 možno započítať do výpočtu v rozsahu, v akom spĺňajú požiadavky pre mieru solventnosti tohto prepojeného podniku. Avšak, akékoľvek upísané, ale nesplatené základné imanie, ktoré predstavuje potenciálny záväzok zo strany podniku s účasťou, sa z výpočtu úplne vylúči. Akékoľvek upísané, ale nesplatené základné imanie poisťovne s účasťou, ktoré predstavuje potenciálny záväzok zo strany prepojenej poisťovne, sa tiež vylúči z výpočtu. Akékoľvek upísané, ale nesplatené základné imanie prepojenej poisťovne, ktoré predstavuje potenciálny záväzok zo strany inej poisťovne prepojenej s tou istou poisťovňou s účasťou, sa tiež vylúči z výpočtu. C. 3. P r e n o s n o s ť Ak príslušné orgány usúdia, že určité prvky započítateľné do miery solventnosti prepojenej poisťovne okrem prvkov uvedených v oddieli C. 2, nemôžu byť reálne sprístupnené na pokrytie požiadavky miery solventnosti poisťovne s účasťou, pre ktorú sa vypočítava úprava miery solventnosti, tieto prvky možno zahrnúť do výpočtu len vtedy, ak môžu byť započítané do výpočtu požadovaného miery solventnosti prepojeného podniku. C. 4. Súčet prvkov uvedených v častiach C. 2 a C. 3 nesmie presiahnuť požadovanú mieru solventnosti prepojenej poisťovne. D. Vylúčenie tvorby základného imania v rámci skupiny Pri výpočte upravenej solventnosti sa neberie do úvahy žiaden prvok započítateľný do miery solventnosti, ktorý vznikne na základe recipročného financovania medzi poisťovňou a: — príbuznou spoločnosťou, — podieľajúcou sa spoločnosťou, — inou príbuznou spoločnosťou niektorej z podieľajúcich sa spoločností. Na dôvažok sa neberie do úvahy žiaden prvok započítavaný do miery solventnosti poisťovne príbuznej poisťovni, pre ktorú sa vypočítava upravená solventnosť, ak je príslušný prvok dôsledkom recipročného financovania s niektorou spoločnosťou prepojenou s touto poisťovňou. K recipročnému financovaniu dochádza, najmä ak poisťovňa alebo niektorý s ňou prepojený podnik má podiel, alebo poskytuje úver inému podniku, ktorá priamo alebo nepriamo vlastní prvok započítateľný do miery solventnosti prvého podniku. E. Príslušné orgány zabezpečia, že sa upravená solventnosť vypočíta tak často, ako je to stanovené v smerniciach 73/239/EHS a 79/267/EHS pre výpočet miery solventnosti poisťovní. Aktíva a pasíva sa ocenia podľa príslušných ustanovení smerníc 73/239/EHS, 79/267/EHS a 91/674/EHS (1). 2. POUŽITIE METÓD VÝPOČTU 2. 1. Prepojené poisťovne Výpočet upravenej miery sa uskutoční v súlade so všeobecnými zásadami a metódami uvedenými v tejto prílohe. (1) Smernica Rady 91/674/EHS z 19. decembra 1991 o účtovnej závierke a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 7). 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 159 Ak je s poisťovňou prepojená viac ako jedna poisťovňa, vypočíta sa pri všetkých metódach upravená solventnosť zlúčením všetkých prepojených poisťovní. V prípade postupnej účasti (napríklad, ak má poisťovňa účasť v inej poisťovni, ktorá má podiel v ďalšej poisťovni) sa výpočet upravenej solventnosti uskutoční na úrovni každej poisťovne s účasťou, ktorá je prepojená s aspoň jednou poisťovňou. Členské štáty môžu upustiť od výpočtu upravenej solventnosti poisťovne: — ak je podnik prepojený s inou poisťovňou, ktorej bolo udelené povolenie v tom istom členskom štáte, a ak je táto prepojená poisťovňa zohľadnená vo výpočte upravenej solventnosti poisťovne s účasťou v nej, alebo — ak je poisťovňa prepojená s holdingovou poisťovňou alebo zaisťovňou, ktorá má svoje sídlo v tom istom členskom štáte ako poisťovňa, a rovnako holdingová poisťovňa alebo zaisťovňa, ako aj prepojená poisťovňa sa zohľadnia pri výpočte. Členské štáty môžu upustiť od výpočtu upravenej solventnosti poisťovne, ak ide o poisťovňu prepojenú s inou poisťovňou, zaisťovňou alebo holdingovou poisťovňou, ktorá má svoje sídlo v inom členskom štáte, a ak sa príslušné orgány týchto členských štátov rozhodli zveriť výkon doplnkového dohľadu príslušným orgánom toho druhého členského štátu. V každom prípade, od výpočtu možno upustiť, len ak príslušným orgánom postačí, že prvky započítateľné do miery solventnosti poisťovne sú primerane rozdelené medzi tieto podniky. Členské štáty môžu ustanoviť, že ak má prepojená poisťovňa svoje sídlo v inom členskom štáte ako v tom, v ktorom sídli poisťovňa, ktorej upravená solventnosť sa počíta, výpočet zohľadní vo vzťahu k prepojenému podniku situáciu solventnosti tak, ako bola vyhodnotená príslušným orgánom tohto druhého členského štátu. 2. 2. Prepojené zaisťovne Pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne, ktorá má účasť v zaisťovni, sa s touto príbuznou zaisťovňou zaobchádza, výlučne na účely kalkulácie, obdobne ako s prepojenou poisťovňou, pričom sa uplatnia všeobecné princípy a metódy opísané v tejto prílohe. Na tento účel sa stanoví predpokladaná požiadavka solventnosti pre každú zaisťovňu na základe rovnakých pravidiel, ako sú stanovené v článku 16 ods. 2 až 5 smernice 73/239/EHS alebo v článku 19 smernice 79/267/EHS. Avšak v prípade závažných ťažkostí pri uplatňovaní týchto pravidiel môžu príslušné orgány povoliť výpočet predpokladanej požiadavky solventnosti pre životné poistenie na základe prvého výsledku v súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 73/239/EHS. Rovnaké prvky ako v článku 16 ods. 1 smernice 73/239/EHS a článku 18 smernice 79/267/EHS sa považujú za započítateľné do predpokladanej miery solventnosti. Hodnota aktív a pasív sa určí v súlade s rovnakými pravidlami, ako sú stanovené v týchto smerniciach a v smernici 91/674/EHS. 2. 3. Sprostredkujúce holdingové poisťovne Pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne, ktorá má účasť v poisťovni, zaisťovni alebo poisťovni v nečlenskej krajine prostredníctvom holdingovej poisťovne, sa zohľadňuje situácia sprostredkujúcej holdingovej poisťovne. Výlučne na účely tohto výpočtu, ktorý sa vykoná v súlade so všeobecnými zásadami a metódami opísanými v tejto prílohe, sa považuje táto holdingová poisťovňa za poisťovňu, ktorá podlieha nulovej požiadavke solventnosti, a podľa rovnakých podmienok, ako sú stanovené v článku 16 ods. 1 smernice 73/239/EHS alebo v článku 18 smernice 79/267/EHS vo vzťahu k prvkom započítateľným do miery solventnosti. 160 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 2. 4. Prepojené poisťovne alebo zaisťovne so sídlom v nečlenských krajinách A. Prepojené poisťovne v nečlenskej krajine Pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne, ktorá má účasť v poisťovni v nečlenskej krajine, sa s touto poisťovňou zaobchádza výlučne na účely výpočtu obdobne ako s prepojenou poisťovňou, pričom sa uplatnia všeobecné zásady a metódy opísané v tejto prílohe. Avšak ak nečlenská krajina, v ktorej má podnik sídlo, ho podrobí úradnému povoleniu a požiadavke solventnosti porovnateľnú s ustanovením v smerniciach 73/239/EHS alebo 79/267/EHS, berúc do úvahy prvky, ktoré pokrývajú túto požiadavku, členské štáty môžu ustanoviť, že výpočet zohľadní, vo vzťahu k tejto spoločnosti, požiadavku solventnosti a prvky prípustné na uspokojenie tejto požiadavky ustanovené príslušnou nečlenskou krajinou. B. Prepojené zaisťovne v nečlenskej krajine Bez ohľadu na ustanovenia oddielu 2. 2. pri výpočte upravenej solventnosti poisťovne, ktorá má účasť v zaisťovni so sídlom v nečlenskej krajine, a ktorá podlieha rovnakým podmienkam ako sú stanovené v písmene A, môžu členské štáty stanoviť, že výpočet zohľadní, vo vzťahu k tejto spoločnosti, požiadavky na vlastné zdroje a prvky prípustné na uspokojenie požiadaviek stanovených príslušnou nečlenskou krajinou. Ak týmto ustanoveniam podliehajú len poisťovne tejto nečlenskej krajiny, predpokladaná požiadavka na vlastné zdroje vo vzťahu k prepojenej zaisťovni a prvky prípustné na uspokojenie tejto predpokladanej požiadavky môžu byť vypočítané, akoby dotknutý podnik bol prepojenou poisťovňou tejto nečlenskej krajiny. 2. 5. Nedostupnosť potrebných informácií Ak informácie potrebné na výpočet upravenej solventnosti poisťovne, týkajúce sa prepojeného podniku so sídlom v členskom štáte alebo nečlenskej krajine, nie sú prístupné príslušným orgánom z akéhokoľvek dôvodu, účtovná hodnota toto podniku v podniku s účasťou v ňom sa odpočíta od prvkov započítateľných do výpočtu upravenej miery solventnosti. V tomto prípade sa nedosiahnuté výnosy súvisiace s takouto účasťou nepovolia ako prvky započítateľné do miery upravenej solventnosti. 3. METÓDY VÝPOČTU Metóda 1: metóda odpočtu a súčtu Upravená solventnosť poisťovne s účasťou je rozdiel medzi: i) súčtom: a) prvkov započítateľných do miery solventnosti poisťovne s účasťou, a b) pomerným podielom poisťovne s účasťou na prvkoch započítateľných do miery solventnosti poisťovne a ii) súčtom: a) účtovnej hodnoty prepojenej poisťovne v poisťovni, ktorá v nej má účasť, a b) požiadavky na solventnosť poisťovne s účasťou, a c) pomerným podielom prepojenej poisťovne na požiadavke na solventnosť. 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 161 Ak podiel v prepojenej poisťovni pozostáva celkom alebo čiastočne z nepriameho vlastníctva, potom položka v bode ii) písm. a) zahŕňa hodnotu tohto nepriameho vlastníctva, berúc do úvahy príslušné vlastnícke podiely; a položky v bode i) písm. b) a v bode ii) písm. c) zahŕňajú zodpovedajúci pomerný podiel prvkov započítateľných do miery solventnosti prepojenej poisťovne a požiadavky solventnosti prepojenej poisťovne. Metóda 2: metóda odpočtu požiadavky Upravená solventnosť poisťovne s účasťou je rozdiel medzi: i) súčtom prvkov započítateľných do miery solventnosti poisťovne s účasťou a ii) súčtom: a) požiadavky solventnosti podieľajúcej sa poisťovne a b) pomerným podielom na požiadavke solventnosti prepojenej poisťovne. Pri hodnotení prvkov započítateľných do miery solventnosti sa účasť v zmysle s významom tejto smernice ocení ekvivalenčnou metódou, v súlade s možnosťou uvedenou v článku 59 ods. 2 písm. b) smernice 78/660/EHS. Metóda 3: metóda založená na konsolidovanej účtovnej závierke Výpočet upravenej solventnosti poisťovne s účasťou sa uskutoční na základe konsolidovanej účtovnej závierky. Upravená solventnosť poisťovne s účasťou je rozdiel medzi: prvkami započítateľnými do miery solventnosti, ktorá vychádza z konsolidovaných údajov a a) požiadavky súčtu poisťovne požiadaviek na solventnosť prepojených poisťovní, na základe percentuálnej použitej na vyhotovenie konsolidovanej účtovnej závierky; solventnosti pomerného účasťou a s podielu sadzby b) alebo výpočtu požiadavky na solventnosť na základe konsolidovaných údajov. Ustanovenia smerníc 73/239/EHS, 79/267/EHS a 91/674/EHS sa uplatnia na výpočet prvkov započítateľných do miery solventnosti a požiadavky na solventnosť na základe konsolidovaných údajov. 162 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 PRÍLOHA II DOPLNKOVÝ DOHĽAD NAD POISŤOVŇAMI, KTORÉ SÚ DCÉRSKYMI PODNIKMI HOLDINGOVEJ POISŤOVNE, ZAISŤOVNE ALEBO POISŤOVNE V NEČLENSKEJ KRAJINE 1. V prípade dvoch alebo viacerých poisťovní uvedených v článku 2 ods. 2, ktoré sú dcérskymi podnikmi holdingovej poisťovne, zaisťovne alebo poisťovne v nečlenskej krajine a ktoré sú usadené v rôznych členských štátoch, príslušné orgány zabezpečia, aby bola metóda opísaná v tejto prílohe uplatnená jednotne. Príslušné orgány vykonávajú doplnkový dohľad rovnako často, ako to stanovujú smernice 73/239/EHS a 79/267/EHS pre výpočet miery solventnosti poisťovní. 2. Členské štáty môžu odstúpiť od výpočtu uvedeného v tejto prílohe vo vzťahu k poisťovni: — ak je táto poisťovňa prepojená s inou poisťovňou a ak sa to vezme do úvahy pri výpočte uvedenom v tejto prílohe, ktorý sa uskutoční pre ten druhý podnik, — ak táto poisťovňa a jedna alebo viac poisťovní, ktorým bolo udelené povolenie v rovnakom členskom štáte, majú ako materský podnik istú holdingovú poisťovňu, zaisťovňu alebo poisťovňu v nečlenskom štáte a poisťovňa sa berie do úvahy pri výpočte uvedenom v tejto prílohe, ktorý sa vykonáva pre jeden z týchto podnikov, — ak poisťovňa a jedna alebo viac poisťovní, ktorým bolo udelené povolenie v iných členských štátoch, majú ako materský podnik tú istú holdingovú poisťovňu, zaisťovňu alebo poisťovňu v nečlenskom štáte, a v súlade s článkom 4 ods. 2 bola uzavretá dohoda o zverení výkonu doplnkového dohľadu podľa tejto prílohy dohľadnými orgánmi druhého členského štátu. V prípade postupnej účasti (napr. : holdingová poisťovňa alebo zaisťovňa, ktorá je sama vlastnená druhou holdingovou poisťovňou, zaisťovňou, alebo poisťovňou v nečlenskej krajine) môžu členské štáty uplatniť výpočet upravený v tejto prílohe len na úrovni najvyššie stojaceho materského podniku poisťovne, ktorá je holdingovou poisťovňou, zaisťovňou, alebo poisťovňou nečlenskej krajiny. 3. Príslušné orgány zabezpečia, že na úrovni holdingovej poisťovne, zaisťovne, alebo poisťovne v nečlenskej krajine sa uskutočnia výpočty podobné tým, ktoré sú opísané v prílohe I. Podobnosť spočíva v uplatnení všeobecných zásad a metód opísaných v prílohe I na úrovni holdingovej poisťovne, zaisťovne, alebo poisťovne v nečlenskej krajine. Výlučne na účel tohto výpočtu, sa materský podnik považuje za poisťovňu, na ktorú sa vzťahuje: — nulová požiadavka solventnosti, ak ide o holdingovú poisťovňu, — požiadavka predpokladanej solventnosti v zmysle oddielu 2. 2. prílohy I, ak ide o zaisťovňu, alebo podľa oddielu 2. 4. (B) prílohy I, ak ide o zaisťovňu so sídlom v nečlenskej krajine, — požiadavka solventnosti určená podľa zásad oddielu 2. 4. (A) prílohy I, ak ide o poisťovňu v nečlenskej krajine, ak sa na ňu vzťahujú rovnaké podmienky, ako sú stanovené v článku 16 ods. 1 smernice 73/239/EHS, alebo v článku 18 smernice 79/267/EHS vo vzťahu k prvkom započítateľným do miery solventnosti. 4. Nedostupnosť potrebných informácií Ak informácie potrebné pre výpočet uvedený v tejto prílohe, týkajúce sa prepojeného podniku so sídlom v členskom štáte alebo nečlenskej krajine, nie sú z akéhokoľvek dôvodu k dispozícii príslušným orgánom, účtovná hodnota tohto podniku v podniku, ktorý v ňom má účasť, sa odpočíta od prvkov započítateľných do výpočtu podľa tejto prílohy. V tomto prípade sa nedosiahnuté výnosy spojené s touto účasťou nepovolia ako prvok započítateľný do výpočtu


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3191/98 von Arthur NEWENS an die Kommission. EU-Hilfen für die Länder der ehemaligen UdSSR

text: 21. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 142/103 (1999/C 142/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3191/98 von Arthur Newens (PSE) an die Kommission (27. Oktober 1998) Betrifft: EU-Hilfen für die Länder der ehemaligen UdSSR Kann die Kommission aufgeschlüsselt nach Jahren, Aufschluß über die Hilfen geben, die jedem einzelnen der ehemaligen Mitgliedsstaaten der UdSSR seit dem Zusammenbruch der UdSSR gewährt wurde. Kann sie ferner angeben, aus welchen Haushaltslinien diese Hilfen bestritten wurden? (1999/C 142/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3192/98 von Arthur Newens (PSE) an die Kommission (27. Oktober 1998) Betrifft: Handel mit den Ländern der ehemaligen UdSSR Kann die Kommission, aufgeschlüsselt nach Jahren Informationen vorlegen, aus denen hervorgeht, wie sich seit der Auflösung der UdSSR die Handelsstruktur zwischen jedem der ehemaligen Mitgliedstaaten der UdSSR und den verschiedenen EU-Mitgliedstaaten entwickelt hat? Gemeinsame Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3191/98 und E-3192/98 (16. Dezember 1998) Seit 1991 gewährt die Gemeinschaft den Ländern der ehemaligen Sowjetunion im Rahmen des Tacis- Programms vor allem technische Hilfe. Die Mongolei kann seit 1996 durch Tacis unterstützt werden. Das Programm wurde auf der Grundlage von nationalen Programmen durchgeführt, die mit jedem der Partnerländer vereinbart wurden, sowie eines zwischenstaatlichen Programms zur Behandlung länder- übergreifender Fragen wie der Umwelt. In einer Reihe Schlüsselsektoren wurden Projekte aufgestellt. 1996 wurde die Verordnung des Rates über die Durchführung des Tacis-Programms geändert (Verord- nung des Rates (Euratom, EG) Nr. 1279/96 vom 25. Juni 1996 über die Unterstützung der Neuen Unabhängigen Staaten und der Mongolei bei ihren Bemühungen um Gesundung und Neubelebung ihrer Wirtschaft (1)), um u. a. eine kleine Komponente der Investitionsfinanzierung zuzulassen. Diese ist derzeit auf Investitionen in kleine Infrastrukturprojekte im Zusammenhang mit Grenzübergängen und Kapital- beteiligungen an kleinen und mittleren Unternehmen beschränkt. Zusätzlich hat die Gemeinschaft auf die Notsituation in den Neuen Unabhängigen Staaten (NUS) und in der Mongolei mit der Bereitstellung humanitärer Hilfe reagiert. Zwischen 1993 und 1997 belief sich diese Hilfe auf insgesamt 313 Mio. Ecu. Diese Hilfe konzentrierte sich vor allem auf drei große humanitäre Krisen: den südlichen Kaukasus mit Aserbaidschan, Armenien und Georgien; Tschetschenien in Rußland und Zentralasien mit Kirgisistan und Tadschikistan. Zuverlässige Daten über den Handel mit den NUS liegen nur in begrenztem Umfang vor. In den ersten Jahren nach dem Zusammenbruch der Sowjetunion fehlten Daten für mehrere Länder. Die zuverlässigsten und umfassendsten Daten beziehen sich auf den Handel mit Rußland, das bei weitem der bedeutendste Handelspartner der Gemeinschaft in der Region ist. Zum Beispiel entfielen auf Rußland 1996 81 % der gesamten NUS-Ausfuhren. Die meisten NUS-Länder wickelten einen Großteil ihres Außenhandels mit anderen NUS-Ländern ab. Die Kommission übermittelt dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt eine Aufstellung des Gesamtbetrags der den ehemaligen Sowjetrepubliken im Zeitraum 1991 bis 1997 im Rahmen von Tacis bereitgestellten technischen Hilfe, eine Aufstellung der gesamten Tacis-Hilfe nach Sektoren, eine Aufstellung der 1991 bis 1997 geleisteten humanitären Hilfe nach Ländern, eine Auf- stellung der 1991 bis 1997 geleisteten humanitären Hilfe nach Sektoren, Daten über die Handelsströme zwischen der Gemeinschaft und den NUS und Daten über die Handelsbilanz Rußlands und der Gemeinschaft. (1) ABl. L 165 vom 4. 7. 1996