title: Nionde årsrapporten strukturfonderna (1997) - ERUF - ESF - EUGFJ - FFU

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 10. 1998 KOM(1998) 562 slutlig NIONDE ÅRSRAPPORTEN STRUKTURFONDERNA 1997 (Framlagd av Kommissionen) i samarbete med generaldirektoraten Denna rapport har utarbetats inom generaldirektoratet för regionalpolitik och sammanhållning (GD XVI) vid Europeiska kommissionen, för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik (GD V), jordbruk (GD VI), fiske (GD XIV) samt under medverkan av generalsekretariatet och generaldirektoraten för konkurrens (GD IV), transport (GD VII), miljö, kärnsäkerhet och civilskydd (GD XI), vetenskap, forskning och utveckling (GD XII), telekommunikation, informat i on s marknaden och användninga av forskningsresultat (GD XIII), inre marknad och finansiella tjänster (GD XV), energi (GD XVII), budget (DG XIX), ekonomistyrning (GD XX) samt företagspolitik, handel, turism och näringsdrivande föreningar (GD XXIII). •••••••. •'. •«•'. ;•-• ' ••\'. 'i, •'. '. '. u-v. ••:>. •••*v,. -. ;» • •. -•,. -. ;"/iî. ivj^. «^n«r»«>v^-*;:»-^''^;^l!KïâC#VjWrs- ^ f f - V i V ^ y ^ I^ Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 l INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING A. Allmän sammanfattning B. En rapport inriktad på stödet till små och medelstora företag KAPITEL 1: HÖJDPUNKTERNA UNDER 1997 1. 1. De första riktlinjerna avseende den ekonomiska och sociala sammanhållningens framtid 1. 1. 1. Europeiskt forum för sammanhållningen 1. 1. 2. Riktlinjerna i Agenda 2000. , 1. 2. Ändrad inriktning för fondernas finansiering 1. 2. 1. Sysselsättningen prioriteras i de nya mal 2-progrummen (1997-1999) 1. 2. 2. Prioriteringar för halvtidsutvärderingen av fondernas program (utom mål 2) 1. 2. 3. Genomförandet av territoriella sysselsättningspakter 1. 2. 4. Initiativet "SEM 2000": Att förbättra förvaltningen och kontrollen av fonderna 1. 3. FördjupNINGEN AV sammanhållningens tematiska prioriteringar 1. 3. 1. Informationssamhället -en utmaning (KOM(97) 7) 1. 3. 2. Mot ett program för städer (KOM(97) 197) 1. 3. 3. Den europeiska konferensen "LEADER" om landsbygdsutveckling 1. 3. 4. Regionalpolitiken och konkurrenspolitiken 1. 3. 5. Konkurrensförmåga, FTU och innovation 5 7 9 13 15 15 15 17 17 18 19 19 20 21 22 22 23 24 KAPITEL 2: GENOMFÖRANDET OCH UTNYTTJANDET AV PROGRAMMEN I MEDLEMSSTATERNA. 25 2. 1. Allmän presentation per mål , •• —• 2. 1. 1. Antagandet av nya program 1997 2. 1. 3 Genomförandet av mål 1 (regioner med långsammare utveckling) och mål 6 (glesbefolkade områden) 2. 1. 4. Genomförandet av mål 2 (regioner i industriell omvandling) 2. 1. 5. Genomförandel inom mål 3 och 4 (mänskliga resurser och arbetsmarknaden) 2. 1. 6. Genomförandet av mål 5a (anpassning av jordbruksstrukturer och av 2. 1. 7. Genomförandet av mål 5b (strukturanpassning av landsbygdsområden) 2. 1. 8. Genomförandet av gemenskapsinitiativen 2. 1. 9. Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd , fisket) 2. 2. Presentation per medlemsstat , ,. „. ,. ,. 2. 2. 1. BELGIEN 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 2. DANMARK 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativ 27 27 31 32 34 36 41 42 47 ,. „ 53 53 53 56 57 57 58 2 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 2. 2. 3. TYSKLAND 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 4. GREKLAND 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 5. SPANIEN 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 6. FRANKRIKE 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 7. IRLAND 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 8. ITALIEN 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 9. LUXEMBURG 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 10. NEDERLÄNDERNA 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 11. ÖSTERRIKE 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 12. PORTUGAL 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 13. FINLAND 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 14. SVERIGE 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen 2. 2. 15. FÖRENADE KUNGARIKET 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 2. Gemenskapsinitiativen KAPITEL 3: U T V Ä R D E R I NG O CH A N A L YS AV S T R U K T U R F O N D E R N AS E F F E K T ER 3. 1. Interimsutvärderingar 3. 2. Tematiska och övergripande utvärderingar 3. 3. Utvärderingen av effekterna på sysselsättningen 3. 4. Metodfrågor i samband med utvärderingen 60 60 63 65 65 66 68 08 72 73 73 77 78 78 79 SI 81 84 86 86 87 88 88 90 92 92 94 95 95 97 98 98 100 102 102 104 105 105 108 111 113 1 K 119 12 Î Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 KAPITEL 4: BUDGETGENOMFÖRANDE, FINANSIELL KONTROLL OCH KONTROLL AV ADDITIONALITETEN 4. 1. Genomförande av fondernas budget 1997 för samtliga programperioder 123 125 4. 2. Kontroller som genomförts av fondens avdelningar, av finanskontrollen och av UCLAF. 129 4. 3. Kontroll av additionaliteten 132 KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ANDRA FINANSIERINGSORGANEN 133 5. 1. Samordning med sammanhållningsfonden 5. 2. Samordning med Europeiska investeringsbanken (EIB) 5. 3. samordning med europeiska investeringsfonden (EIF) 5. 4. Samordning med Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) 5. 5. Den finansiella mekanismen för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 5. 6. Samordning med programmen för utbildning och yrkesutbildning 135 135 136 137 137 137 5. 7. Samordning med gemenskapens finansiella stöd till de transeuropeiska näten (TEN) 138 KAPITEL 6: FÖRENLIGHET OCH SAMVERKAN MED GEMENSKAPENS POLITIK INOM ANDRA OMRÅDEN 6. 1. Strukturfonderna, sysselsättningen och socialpolitiken 6. 2. Strukturfonderna och miljön 6. 3. Strukturfondernas bidrag till främjandet av lika möjligheter för män och kvinnor 6. 4. Strukturfonderna och forskning och teknisk utveckling (FoTU) 6. 5. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten (TEN) 6. 6. Strukturfonderna och turismen 6. 7. Strukturfonderna och kulturen 6. 8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 6. 9. Strukturfonderna och insyn i den offentliga upphandlingen 6. 10. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken 141 143 144 145 146 147 148 148 149 150 150 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONELL DIALOG, DIALOG MED ARBETSMARKNADENS PARTER, INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 7. 1. Interinstitutionell dialog 7. 1. 1. Dialogen med Europaparlamentet 7. 1. 2. Yttranden från strukturfondernas kommittéer 7. 1. 3. Dialogen med ekonomiska och sociala kommittén 7. 1. 4. Dialogen med regionkommittén 7. 2. Dialogen med arbetsmarknadens parter 7. 3. Information och kommunikation, utbyte av erfarenheter BILAGOR AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR 153 155 155 156 157 158 159 161 165 215 < INLEDNING Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 A. ALLMAN SAMMANFATTNING Denna rapport framläggs enligt artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess undrade lydelse enligt förtydligande i artikel 31 i förordningen om samordning av fonderna (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse. Syftet är att redovisa hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1997, och då särskilt hur dessa uppfyller mål 1-6. Rapportens utformning motsvarar naturligtvis kraven i förordningarna men den har även undergått vissa förändringar. Den nyhet som infördes i den sjunde årsrapporten (1995) och som bestod i att ett övergripande tema behandlades genom hela rapporten har vidhållits. Det här året är temat åtgärderna till förmån för små och medelstora företag (SMF). Dessutom har en kraftig minskning av rapportens omfattning eftersträvats. Efter det att informationen i rapporten under flera år hade vuxit i omfattning var det nödvändigt att göra rapporten mer lättläst. I stället för att som tidigare presentera information på ett uttömmande sätt redovisas nu viktiga fakta under året. Informationen om det finansiella genomförandet är emellertid fortfarande uttömmande och redovisas i bilagor. Utöver de kapitel som svarar mot förordningarnas krav redovisas på ett tiotal sidor i kapitel 1 höjdpunkterna under året, särskilt vad gäller ut formningen av den framtida politiken för ekonomisk och social sammanhållning. ÅR 1997 Verksamheten under det gångna året kan sammanfattas i fyra huvudteman vad beträffar politiken för ekonomisk och social sammanhållning och strukturfonderna. 1- Ett fullständigt genomförande av programmen År 1997 markerade inträdet i den andra delen av den aktuella programperioden och var för strukturfonderna det tredje räkenskapsåret med full verksamhet under denna period. Praktiskt taget alla program har nu genomförts, med undantag för vissa spanska program inom mål 2 (1997-1999) och italienska program inom mål 1, vilka bör antas i början av 1998. I fråga om nya program som har antagits har året framför allt kännetecknats av antagandet av program inom mål 2 för perioden 1997-1999. Samtidigt har avslutandet av programmen inom mål 2 för perioden 1994-1996 lett till en överföring av icke utnyttjade anslag på 848 miljoner ecu till innevarande period 1997-1999. Beträffande gemenskapsinitiativen har de sista 13 programmen som planerades inom ramen för del ursprungliga anslaget 1994 antagits. Efter den fördelning av reserven som beslutades 1996 har dessutom nya program kunnat antas under året liksom program för gränsöverskridande samarbete (Interreg II C). För första gången skedde därmed ett faktiskt genomförande av samtliga gemenskapsinitiativ under 1997. I slutet av året genomfördes stödet från strukturfonderna genom sammanlagt 1 026 program (580 inom ramen för de olika målen och 446 inom ramen för gemenskapsinitiativen). 2- En intensiv finansieringsverksamhet Ett av årets viktigaste kännetecken har varit inhämtningen av de förseningar i utnyttjandet av anslagen som noterades i början av perioden. Genomförandet av programmen förefaller på det hela taget nu vara tillfredsställande. Situationen skiljer sig emellertid åt i fråga om programmen för varje mål (GSR och SPD) och gemenskapsinitiativen. tydlig ökning av I fråga om genomförandet av GSR/SPD noterades genomförandetakten under året. Den 31 december hade åtaganden gjorts avseende 62 % av det totala stödet för perioden (1994-1999) och betalningar avseende 46 %. Dessutom hade enbart under år 1997 åtaganden gjorts avseende ca 99 % av de tillgängliga anslagen och för första gången under i själva verket en Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 innevarande period hade 100 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena betalats. Som exempel kan nämnas att det i fråga om mål 1, som svarar för 68 % av strukturfondernas totala anslag för perioden, noterades ett utnyttjande av anslagen som låg helt i linje med de ursprungliga prognoserna (den budgetplan som fastställdes i Edinburgh för perioden 1994-1999). Denna mycket tydliga förbättring av utnyttjandet av anslagen gällde även mål 3, 4 och 5b. De andra målen uppvisar inte lika imponerande framsteg. Dessutom tycks alla samtliga strukturfonder gjort åtaganden avseende 100% av sina tillgängliga anslag, med undantag för FFU (åtagande avseende 75 % av anslagen) där underutnyttjandet i huvudsak beror på problem i samband med omstruktureringen av fiskeflottan i vissa av de medlemsstater som är bland de största stödmottagarna. Delta har emellertid en begränsad inverkan på det övergripande genomförandet eftersom FFU bara utgör 2 % av strukturfonderna. Det bör påpekas att de medlemsstater där utnyttjandet av anslagen är störst i allmänhet är de minst välmående länderna i unionen, vilka samtidigt är strukturfondernas största stödmottagare, framför allt inom mål 1: Spanien, Portugal och Irland. Vad gäller åtaganden och betalningar avseende anslag ligger dessa medlemsstater före den ursprungliga programplaneringen. Grekland, det fjärde "sammanhållningslandet", har anslutit sig till denna grupp under det första kvartalet 1998. Även om det tyvärr fortfarande förekom vissa förseningar i några medlemsstater i slutet av 1997 (Italien inom mål 1 och 5b, Frankrike inom mål 1, och Belgien inom mål 1) har dessa emellertid minskat under året och under det första kvartalet 1998 har förseningarna nästan helt inhämtats, framför allt i fråga om Italien som hade den mest oroande förseningen. Situationen är en helt annan när det gäller gemenskapsinitiativen. I slutet av 1997 hade för samtliga 13 gemenskapsinitiativ åtaganden gjorts avseende 56% av det totala stödet för perioden (1994-1996) och endast 31 % betalats. Under 1997 genomfördes dessutom bara 61 % av de tillgängliga åtagandena och 90 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena. Dessa förseningar i utnyttjandet beror ofta antingen pä att programmen godkänts sent (mänga program antogs 1996 och 1997 efter fördelningen av reserven) eller på särdragen i vissa gemenskapsinitiativ, t. ex. partnerskapet inom URBAN och Interreg II, eller på de mycket speciella och nyskapande åtgärderna inom gemenskapsinitiativet SMF. För att påskynda genomförandet av gemenskapsinitiativen har kommissionen inlett en dialog med medlemsstaterna för att tillsammans med dem undersöka möjligheterna till en omfördelning av medlen, antingen mellan åtgärderna inom ett och samma program eller mellan programmen inom ramen för ett gemenskapsinitiativ. Dessa förhandlingar bör avslutas under 1998 och kan leda till en omfördelning av medlen mellan initiativen. 3- Närmare finansiella prioriteringar Förutom antagandet och genomförandet av program har kommissionen under 1997 bemödat sig om att driva på vissa av sina åtgärder och prioriteringar. Den absoluta prioriteringen att värna och främja sysselsättningen var därför utgångspunkten i samband med utformningen av de nya programmen inom mål 2 territoriella sysselsättningspakter gjort det möjligt att förstärka gemenskapens åtgärder på lokal nivå för att skapa arbetstillfällen. Halvtidsundersökningen av strukturfondernas program (utom mål 2) kommer all göra det möjligt att genomföra eventuella justeringar för att påskynda genomförandel av vissa program som har stött på svårigheter. för 1997-1999. Samtidigt har det praktiska genomförandet av 89 Inom ramen för åtgärden SEM 2000 (sund och effektiv förvaltning) har kommissionen också fattat tre beslut för att förbättra förvaltningen och kontrollen av utnyttjandet av strukturfonderna. 22 "förteckningar" har utarbetats med definitioner av vissa utgiftskategorier som är berättigade till samfinansiering från strukturfonderna. En förordning har antagits om fastställande av normer som medlemsstaterna skall iaktta i fråga om finansiell kontroll. Slutligen har interna riktlinjer utarbetats om under vilka förutsättningar kommissionen kan genomdriva finansiella nettokorrigeringar gentemot medlemsstaterna. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 initiativ Förutom dessa övergripande prioriteringar har vissa tematiska prioriteringar också fördjupats under året, t. ex. strukturfondsstödet till informationssamhället (däribland pilotprojekt inom ramen för RISI- regionala stadsutvecklingen, landsbygdsutvecklingen, samspelet mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken, sambanden mellan den europeiska ekonomins konkurrenskraft och FTU och innovation. Alla dessa analyser har gjort diskussionen tydligare och oftast lett till praktiska lösningar som hädanefter kommer att beaktas i strukturfondernas program. informationssamhället), framtida den för 4- En framtidsskiss 1997 inleddes förberedelserna för den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitikens framtid. Efter att ha lanserats i april i och med det europeiska forumet om sammanhållningen resulterade förberedelsearbetet för tiden efter år 2000 i "Agenda 2000" som antogs i juli. I denna återfinns den föreslagna budgetplanen för perioden 2000-2006 samt de prioriteringar som gemenskapspolitiken skall ta hänsyn till. På strukturpolitikens område definieras i Agenda 2000 det finanspaket som krävs med tanke på utvidgningen till vissa stater i Centraleuropa och bibehållandet av principen om finansiell solidaritet. Dessutom lades grunden till en större geografisk och finansiell koncentration av strukturfonderna och till en minskning av antalet mål från 7 till 3, vilket skulle göra genomförandet av programmen enklare och samtidigt leda till en effektivisering av strukturfondsåtgärderna. I enlighet med Agenda 2000 har kommissionen utarbetat förordningar om strukturfondsåtgärder under perioden 2000-2006. Förslagen lades fram av kommissionen i mars 1998. De kommer under 1998 (och troligen under en del av 1999) att vara föremål för förhandlingar mellan medlemsstaterna och kommissionen, tillsammans med övriga gemenskapsinstitutioner, vilka skall leda fram till nya ramförordningar för strukturfonderna som skall tillämpas fr. o. m. den I januari 2000. förslag till B. EN RAPPORT INRIKTAD PÅ STÖDET TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Precis som de två föregående årsrapporterna behandlade stödåtgärdernas miljödimension (1995) och stödet till regionernas tekniska utveckling (1996) är syftet med denna rapport att belysa strukturfondernas åtgärder till förmån för små och medelstora företag. Temat som valts är också ett svar på Europaparlamentets begäran att få veta mer om strukturfondernas åtgärder till förmån för små och medelstora företag. På grund av de finansierade åtgärdernas spännvidd kommer de att behandlas i flera kapitel och beskrivas i särskilda rutor. De små och medelstora företagens (SMF) betydelse för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft erkänns numera allmänt inom Europeiska unionen. SMF utgör mer än 99 % av unionens 18,5 miljoner företag. De svarar för 66 % av den privata sysselsättningen och 60 % av den totala omsättningen. Deras utveckling är med andra ord avgörande för att öka sysselsättningen i Europa och för att uppnå en större ekonomisk och social sammanhållning inom unionen. Enligt en undersökning från Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag är del de små och medelstora företagen som för närvarande harden största tillväxtpotentialen och kan skapa nya arbetstillfällen. resolution om Under de senaste åren och framför allt under 1997 har behovet av att ge SMF en ökad roll ofta framhållits vid Europeiska rådets möten. Vid det Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 tillväxt och sysselsättning och uppmanades bl. a. Europeiska antogs en för investeringsbanken och Europeiska högteknologiska projekt på små och medelstora företag. Detta skedde i november 1997 i och med inrättandet av "den europeiska fmansieringsordningen för teknologi". Vid sitt möte i Amsterdam ville Europeiska rådet dessutom minska de bördor som vilar på företagen genom att inrätta en särskild arbetsgrupp kallad BEST som skall förenkla och förbättra företagsklimatet. Denna särskilda arbetsgrupp lämnade sin rapport till kommissionen den 7 maj 1998. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen i Luxemburg i november fastställdes att företagsamheten skall vara en gemensam i medlemsstaternas sysselsättningspolitik. För att konkretisera denna prioritet antog riktlinje investeringsfonden att inrätta en finansieringsordning 10 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 kommissionen ett meddelande kallat "Att uppmuntra företagandet i Europa"1. Rådet uppmanade dessutom kommissionen att lägga fram förslag om inrättandet av ekonomiska stödåtgärder för innovativa och sysselsättningsskapande SMF. Kommissionen lade fram sina förslag i januari 19982 och rådet antog dem i april. Det politiska intresset tog sig också uttryck i att en grupp inrättades bestående av de nio berörda kommissionsledamöterna för att ta itu med frågan "SMF och företagsamheten". Gruppen har som mål att komma fram till politiska handlingslinjer, framför allt för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till gemenskapsprogrammen. Gruppen påbörjade sitt arbete i början av 1998. För att ge en fullständig överblick över unionens åtgärder till förmån för SMF antog kommissionen under 1997 den fjärde rapporten om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag3 som handlar om att förbättra företagsklimatet och åtgärder till förmån för SMF. Inom ramen för de stora ansträngningar som görs för att gynna sysselsättningen spelar strukturfonderna sedan flera år en viktig roll för att bidra till skapandet och utvecklingen av SMF. På grund av deras bidrag till uppnåendet av ekonomisk och social sammanhållning erkänns SMF allmänt som en prioriterad målgrupp i de flesta programmen, som ofta innehåller särskilda åtgärder till förmån för dem. Under den aktuella programperioden 1994-1999 har 15-20% av strukturfondernas totala medel, vilket sammanlagt motsvarar mellan 23 och 30 miljarder ecu, särskilt avsatts för åtgärder som syftar till att stimulera och förbättra produktionsutrustningen och det ekonomiska klimatet för SMF (framför allt i regioner med långsammare utveckling, industriregioner i omvandling, jordbruksområden och glesbefolkade områden). När det gäller de tre nya medlemsstaterna (Finland, Sverige och Österrike) är satsningen till förmån för SMF till och med ännu större (30-40 % av gemenskapsstödet). Dessutom kan nämnas att huvuddelen av de andra åtgärderna i programmen har en positiv inverkan på SMF, även om de inte är direkt inriktade på dem. Strukturfondernas finansiering sker genom en mängd olika åtgärder som är direkt avsedda för SMF. De viktigaste är följande: • Stöd till kapitalinvesteringar i form av direkt stöd eller finansieringslösningar (riskkapitalfonder, startkapital, leasing, etc). • Samfinansiering av företagsområden. • Utbildningsinsatser, inbegripet ledningsutbildning (inom mål 4 mottar t. ex. SMF stöd för att förbättra personalens kvalifikationer, gemenskapsinitiativet ADAPT finansierar utbildningar som syftar till att på SMF föregripa effekterna av industriella förändringar etc). • Rådgivning och information (om att starta företag, företagsledning, marknadsföring, teknikexport eller tekniköverföring, direkt stöd till inrättandet av tjänstecentrer, t. ex. Europeiska företags- och innovationscentrer. • Åtgärder för att utveckla FTU (bl. a. pilotprojekten RIS - regionala innovationsstrategier och RITTS - regionala strategier för tekniköverföring). • Insatser rörande informationssamhället. 1 KOM(98) 222, 7. 4. 1998. 2 KOM(98) 26, 21. 1. 1998, "Initiativ för tillväxt och sysselsättning", EGT L 155, 29. 5. 1998, s. 43, innehållande riskkapitalprogram, skapandet av gränsöverskridande samriskföretag (JEV) och ett garantisystem. 3 KOM(97) 610. 25. 11. 1997. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 11 • Stöd till internationalisering genom innovativa åtgärder som EUROPARTENARIAT eller RECITE II, som går ut på att utveckla det internationella affärssamarbetet mellan SMF eller inom ramen för gemenskapsinitiativet SMF. För att ytterligare förstärka de små och medelstora företagens plats i de pågående programmen lade kommissionen den 30 maj 1997 fram "riktlinjer för anpassningen i halvtid av strukturfondernas program fram till slutet av 1999"4 för mål 1 (regioner med långsammare utveckling) och mål 6 (glesbefolkade områden i Sverige och Finland). Riktlinjerna skall göra det möjligt att utnyttja tillgängliga medel i de nuvarande programmen för att stödja SMF och initiativen för lokal utveckling och sysselsättning. Därefter är det medlemsstaternas och regionernas uppgift att använda dessa medel för att förverkliga de små och medelstora företagens potential att skapa nya arbetstillfällen. Vad gäller de nya programmen inom mål 2 (industriregioner i omvandling) för perioden 1997-1999, antog kommissionen i november 1997 ett separat meddelande som beskriver hur prioriteringen att skapa sysselsättning har beaktats i programplaneringens nya fas5. I meddelandet framhålls de små och medelstora företagens centrala roll när det gäller att skapa sysselsättning. På så sätt framträder inom ramen för strukturpolitiken gradvis en prioritering till förmån för SMF, vilket avspeglar sig i de senaste programplaneringsdokumenten i ökade finansiella satsningar. I samma anda och för att få ökad kunskap om de samfinansierade åtgärderna och deras faktiska ekonomiska effekter på SMF lanserade kommissionen i juli 1997 en tematisk utvärdering av "strukturfondernas effekter på SMF"6 som omfattar hela den nuvarande programplaneringen, inbegripet gemenskapsinitiativen. Utvärderingen bör göra det möjligt att svara på vissa synpunkter som revisionsrätten framförde 1997 i den del av sin årsrapport (om verksamheten 1996) som handlade om strukturfonderna och SMF. Resultaten av utvärderingen väntas till slutet av 1998 och kommer att överlämnas till budgetmyndigheten. 4K(97) 1381,5. 5. 1997. 5 KOM(97) 524 slutlig. 6EGTS 133, 12. 7. 1997. >& KAPITEL 1: HÖJDPUNKTERNA UNDER 1997 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 15 1. 1. DE FÖRSTA RIKTLINJERNA AVSEENDE DEN EKONOMISKA OCH SOCIALA SAMMANHÅLLNINGENS FRAMTID 1. 1. 1. EUROPEISKT FORUM FÖR SAMMANHÅLLNINGEN På initiativ av Monika Wulf-Mathies, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik och sammanhållning, anordnade kommissionen den 28-30 april 1997 ett forum i Bryssel efter antagandet av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (KOM(96) 542 slutlig, 6. 11. 1996). Innehållet i rapporten presenterades ingående i den åttonde årsrapporten om strukturfonderna som utkom 1997 (minskade inkomstskillnader per invånare mellan medlemsstaterna, bibehållna regionala skillnader vad gäller inkomst per invånare och framför allt arbetslöshet samt ökande social utslagning och fattigdom). Forumet om sammanhållningen samlade mer än 1200 personer med ansvar för den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken i hela unionen, liksom ordförande och företrädare på hög nivå från alla de europeiska institutionerna. Vad gäller den framtida reformen av strukturfonderna som planeras för nästa programperiod (2000- 2006) föreslog vissa deltagare en minskning av antalet mål för fonderna, en förenkling av förfarandena, en ökad koncentration av stödet och en minskning av antalet genomförandeprograrn, framför allt i fråga om gemenskapsinitiativen. I diskussionerna under detta forum bekräftades också behovet av att följa upp resultaten av gemenskapsstödet. Objektiva kriterier bör fastställas för att mäta utgifternas effektivitet. Istället för att betraktas som en rättighet skall stödet från strukturfonderna vara ett incitament att sätta i gång effektiva program. Eftersom de budgetåtstramningar som ingår i förberedelserna inför Ekonomiska och monetära unionen överallt blir allt mer kännbara måste en större variation vad gäller stödformenia skapas, t. ex. kombination av stöd och lån, räntesubventioner, lånegarantier eller utnyttjande av iv. er innovativa finansieringsformer. sammanfattade de kommissionsledamöter for I sina avslutande anföranden snabbare slutsatserna sammanhållningspolitiken de viktigaste strukturförändringarna, som inte bara påverkar regioner med långsammare utveckling, utan också industriregioner och jordbruks- och stadsområden, talar för att Europeiska unionen måste fortsnita sina ansträngningar för att främja ekonomisk och social sammanhållning. Regionerna bör få stöd ; or att diversifiera sina ekonomiska strukturer och öka sin förmåga till innovation, t. ex. genom utveckii» av informationsteknik och FTU-verksamhet. Det är mycket viktigt att strukturfonderna ger ett m: kraftfullt stöd till det lärandet och med alla medel stimulerar sysselsättning och konkurrenskraft. forum: de allt som ansvarar från detta livslånga 1. 1. 2. RIKTLINJERNA I AGENDA 2000' i tre sammanhang: Europeiska unionens utvidgning til! Meddelandet "Agenda 2000" ingår Centraleuropa, upprättandet av Ekonomiska och monetära unionen samt reformen av grundläggande gemenskapspolitiska gemensamma jordbrukspolitiken (inbegripet den del som rör landsbygdspolitiken). I Agenda 2000 anges vilka budgetramar som kommer att gälla under det nya årtusendets första år och vilka prioriteringarna kommer att vara för gemenskapspolitiken. sammanhållningspolitiken områden, bl. a. och den På strukturpolitikens område är Agenda 2000 en vidareutveckling av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning och forumet om sammanhållningen (se ovan) KOM(97) 2000 (volymerna 1,2 och 3), 15. 7. 1997. 16 Nionde årsrapporten Strukturfonderna I')')? Det föreslagna finansieringspaketet för strukturpolitiken för perioden 2000-2006 har fastställts till 286,3 miljarder ecu och består av följande tre delar: • • 218,4 miljarder ecu till strukturfonderna avsedda för de 15 medlemsstaterna. 21,0 miljarder ecu till Sammanhållningsfonden för de nuvarande medlemsstaterna. • 46,9 miljarder ecu för kandidatländerna (7,3 miljarder inför anslutningen och 39,6 miljarder i stöd efter anslutningen). Den grundläggande principen för sammanhållningspolitiken, dvs. den ekonomiska solidariteten, kvarstår naturligtvis. Den kommande utvidgningen länder med mycket varierande utvecklingsnivå gör den ännu mer nödvändig. Kommissionen har därför föreslagit att den finansiella satsningen skall ligga kvar på den nivå som kommer att uppnås år 1999, dvs. motsvarande 0,46 % av unionens BNP. till nya I övrigt fastställs i Agenda 2000 de principer som kommer att göra det möjligt alt göra sammanhållningspolitiken mer effektiv: i synnerhet kommer koncentrationen av finansieringen att förstärkas i färre regioner eller områden för att säkerställa en tillräcklig hävstångseffekt. Denna ökade koncentration är dessutom ofrånkomlig med tanke på de budgetåtstramningar som medlemsstaterna tvingas genomföra nu och framöver och som innebär att de inte kommer att kunna gå utöver den överenskomna satsningen i procent av BNP (0,46 % år 1999). Ökad effektivitet kommer även att eftersträvas genom en förenkling av själva genomförandet. Detta kommer i praktiken att ske genom en minskning av antalet mål från nuvarande sju till tre: • Det nya mål 1 kommer att vara identiskt med nuvarande mål 1 och kriteriet för regionernas rätt till stöd tillämpas strikt. Avlägset belägna regioner och regioner som för närvarande har rätt till mål 6-stöd kommer automatiskt att omfattas av det nya mål 1. Detta kommer att fortsätta att vara det prioriterade målet i och med att två tredjedelar av strukturfonderna avsätts för det. De fyra strukturfonderna kommer att stödja utvecklingen i de berörda regionerna. • Det nya mål 2 kommer att omfatta industriregioner i ekonomisk och social omvandling som drabbats av omfattande arbetslöshet (dvs. industriområden som befinner sig i nedgång, utsatta jordbruksområden, områden som är beroende av fiske samt krisdrabbade sladsomräden). Den befolkning som omfattas av det nya mål 2 under perioden 2000-2006 skall inte överstiga 18 % av unionens totala befolkning och de områden som omfattas skall på det hela taget vara desamma som de som får statligt regionalstöd enligt artikel 92. 3 c i fördraget. Tre strukturfonder (ERUF, ESF, FFU) OCH EUGFJ-garantisektionen) kommer att stödja dessa områdens omvandling. • Det nya mål 3 (utveckling av mänskliga resurser) kommer att syfta till att stödja anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. De finansiella åtgärderna skall ske utanför de områden som omfattas av mål 1 och 2. Bara ESF kommer att samfinansiera denna typ av åtgärder. När det gäller jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling kommer stcklcl från fonderna - EUGFJ- utvecklingssektionen inom mål I, med stöd av EUGFJ-garanliseklionen inom mål 2 och inom unionens övriga landsbygdsområden - att göra del möjligt för jordbruket och landsbygden alt fortsätta att anpassa sig till de förändringar som kan förutses (marknadernas utveckling, globaliseringen av ekonomin etc). I detta sammanhang måste landsbygden också ta hänsyn till samhällets förväntningar vad gäller miljöförbättringar genom att samordna den ekonomiska utvecklingen och skyddet av naturtillgångarna. För att bidra till en hållbar landsbygdsutveckling kommer större vikt att läggas vid åtgärder för ett miljövänligt jordbruk. Strukturfondsåtgärderna kommer också att bli effektivare genom en ny form av partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. Förvaltningen av programmen kommer att decentraliseras till Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 17 medlemsstaterna och regionerna. I gengäld kommer kommissionen i framtiden att kräva större selektivitet och noggrannhet vid fastställandet av prioriteringarna. Samtidigt måste systemen för övervakning och utvärdering förstärkas liksom de kontroller som görs. Slutligen krävs ett bättre samarbete mellan EIB, EIF och strukturfonderna för att uppnå bästa möjliga hävstångseffekt. I enlighet med Agenda 2000 har kommissionen utarbetat förslag till ramförordningar om strukturfondernas och sammanhållningsfondens verksamhet under perioden 2000-2006. Förslagen inbegriper en allmän förordning om strukturfonderna, särskilda förordningar om varje fond (ERUF, ESF, FFU, stödet via EUGFJ till landsbygdsutvecklingen), en revidering av sammanhållningsfonden samt en förordning om ett nytt instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen. Förordningarna lades fram av kommissionen den 18 mars 19982. 1. 2. ANDRAD INRIKTNING FOR FONDERNAS FINANSIERING 1. 2. 1. SYSSELSÄTTNINGEN PRIORITERAS I DE NYA MÅL 2-PROGRAMMEN (1997-1999) Den absoluta prioritet som fastställts när det gäller att värna och främja sysselsättningen beskrevs i de riktlinjer som kommissionen riktade till medlemsstaterna i samband med förberedelserna inför den andra programperioden för mål 2 1997-1999. Kommissionens meddelande3 med sammanfattningar av de nya programmen visade att betydande framsteg gjordes 1997 när det gällde att kvantifiera sysselsättningseffekter i de nya programplaneringsdokumenten avseende mål 2. I 55 av 66 programplaneringsdokument gavs detaljerade uppskattningar (på åtgärdsnivån) som motsvarade ca 66 % av gemenskapens totala finansiering. De siffror som tillhandahållits avseende skapandet av sysselsättning måste naturligtvis betraktas med viss försiktighet, framför allt på grund av att olika regioner inte har använt den gemensamma metod som kommissionen föreslagit för att uppskatta effekterna på sysselsättningen. Icke desto mindre tyder uppskattningarna på att ca 880 000 arbetstillfällen skapats, bevarats eller omfördelats till följd av mål 2-stöd under perioden 1997-1999. Två tredjedelar av de nya arbetstillfällena skapades i de länder som tar emot mest mål 2-stöd: Frankrike, Spanien och Förenade kungariket. Denna storleksordning är enligt utvärderingar som gjorts nyligen nästan densamma som för programmen under perioden 1989— 1993. Tillfälliga arbetstillfällen utgör en relativt liten del av sysselsättningseffekterna (omkring 100 000 arbetstillfällen i sju medlemsstater). Rent konkret kan programmens innehåll sammanfattas i följande fyra stödkategorier: • Stöd till företagens tillväxt och konkurrensförmåga, framför allt SMF (48 % av de totala förutsedda utgifterna). • Utbildning och sysselsättningsstöd, inbegripet åtgärder för att ge arbetskraften kunskaper i avancerad teknik (34 %). • Förnyelse och anpassning av nedgångna industriområden och stadsområden (12 %). • Främjande av turism, ren teknik, återvinning av industriavfall och vatten etc. (6 %). Samtliga åtgärder och projekt till förmån för regioner i industriell omvandling skall ha inletts senast den 31 december 1999 och vara betalda den 31 december 2001. 2 KOM(98) 130. KOM(98) 131 och K()M(98) 138. 3 KOM(l)7) 524 slutlig, "De nya regionala programmen I W 7 I ' )W mom ramen l'or mäl 2 fokuseiïng på skapande av arbetstillfällen". 18 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 1. 2. 2. PRIORITERINGAR FÖR HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV FONDERNAS PROGRAM (UTOM MAL 2) I maj 1997 antog kommissionen riktlinjer för fastställandet av "prioriteringar för anpassningen av strukturfondernas program fram till slutet av 1999"4 (undantaget mål 2 som behandlades separat, se punkt 1. 2. 1). Samtliga prioriteringar omfattas av det centrala målet att stödja sysselsättningen som bekräftades på nytt i Amsterdamfördraget (ny avdelning VI A) och vid Europeiska rådets extra möte i Luxemburg den 21-22 november 1997. Syftet med riktlinjerna är att definiera en referensram inom vilken anpassningarna av de nuvarande programmen skall genomföras. Riktlinjerna utgör efter de interimsutvärderingarna (punkt 3. 1) grunden för eventuella halvtidsjusteringar av programmen för perioden 1997-1999. Justeringarna bör ske under loppet av 1998. Sex tematiska prioriteringar har fastställts: 1- Grundläggande infrastruktur. Investeringarna i grundläggande infrastruktur, framför allt i de transeuropeiska näten (TEN) bör utnyttja de olika tillgängliga finansieringsordningarna bättre, inbegripet EEB och EIF (se punkterna 5. 2 och 5. 3). 2- Produktionsmiljön. I riktlinjerna framhålls särskilt förbättringen av små och medelstora företags internationella konkurrensförmåga, särskilt inom tjänstesektorn (informationssamhällets framväxt, övergripande kvalitetsstyrning etc). De syftar också till att förbättra situationen när det gäller underkapitaliserade företag, bl. a. med hjälp av finansieringslösningar inom ramen för strukturstödet till mindre företag. 3- FTU och informationssamhället. I riktlinjerna uppmuntras att särskilt uppmärksamhet ägnas stödåtgärder till teknisk innovation och på det hela taget en ökning av de medel som avsätts för FTU och innovation (se punkterna 1. 3. 1, 1. 3. 5 och 6. 4). 4- Miljö och hållbar utveckling. Kommissionen uppmuntrar framför allt att hänsyn tas till förebyggande åtgärder och till ekosektorns ökande belydelse (se punkt 6. 2). 5- Mänskliga resurser och utbildning. I riktlinjerna påpekas behovet av att övergå från en passiv till en aktiv politik på sysselsättningsområdet. Samtidigt är det nödvändigt att utarbeta nya strukturer för utveckling av mänskliga resurser, bl. a. inom ramen för ett lämpligt samarbete mellan SMF (se punkt 6. 1). 6- Jämställdhet mellan män och kvinnor. Det föreslås stöd till olika åtgärder som bidrar till att främja lika möjligheter, t. ex. förbättring av sociala infrastrukturer, tillgång till arbete samt arbetsvillkor och arbetsförhållanden, tillgång till tjänster, skapande och utveckling av SMF (se punkt 6. 3). Kommissionen vill dessutom uppmuntra de nationella och regionala parterna att säkerställa programmens kvalitet och effektivitet. Denna övergripande prioritering avser särskilt partnerskapet (utökat deltagande av arbetsmarknadens parter och andra berörda organisationer), villkor för uppföljning (särskilt förmågan all mäta resultaten och upptäcka brister i genomförandet), information och publicitet om åtgärder som finansieras genom strukturfonderna saml slutligen effektiviteten avseende betalningsförfarandet. av dessa interimsutvärderingar åligger det På grundval uppföljningskommittéerna och de behöriga myndigheterna att föreslå eller besluta om justeringar inom de pågående programmen. Justeringarna kommer i allmänhet att ske under 1998. riktlinjer och resultaten av 4C(97) 1381,5. 5. 1997. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 /y 1. 2. 3. GENOMFÖRANDET AV TERRITORIELLA SYSSELSÄTTNINGSPAKTER Europeiska kommissionens riktlinjer för att förstärka effekterna av gemenskapens strukturstöd på sysselsättningen ((KOM(96) 109, 10. 6. 1996) fick ett gynnsamt mottagande av medlemsstaterna i juni 1996 i Florens. Framför allt erkände de behovet av att utvidga och fördjupa partnerskapet i samband med genomförandet av åtgärder för sysselsättningen, vilket kommissionen rekommenderade i sitt initiativ "En åtgärd för sysselsättningen: en förtroendepakt" som lades fram 1996. Europeiska rådet bekräftade riktlinjerna vid sitt möte i Dublin i december 1996 och krävde ett snabbt genomförande av de pilotåtgärder som var avsedda att utvecklas till territoriella sysselsättningspakter på grundval av ansökningar från områden eller städer som utsetts av medlemsstaternas myndigheter. Vid rådets möte i Amsterdam i juni 1997 togs förteckningen över de utvalda områdena till protokollet. Tre urvalskriterier: För att tas upp måste de förslag till territoriella sysselsättningspakter som valts ut av medlemsstaterna uppfylla tre kriterier; • Ett förslag "underifrån", dvs. grundat på initiativ på lokal nivå. • Ett brett partnerskap som samlar samtliga berörda lokala aktörer: myndigheter och offentlig sektor, arbetsmarknadens parter, privata aktörer och sammanslutningar som spelar en väsentlig roll för sysselsättningen. • Ett integrerat tillvägagångssätt som bygger på en noggrann diagnos av den lokala situationen och leder till innovativa och samordnade åtgärder (åtgärdsplaner för sysselsättningen). Var står man i slutet av 1997? 89 förslag till pakter från både landsbygds- och. stadsområden i unionens 15 medlemsstater har förklarats vara berättigade till tekniskt stöd från gemenskapen. Stödet utgörs av högst 200 000 ecu per pakt och är avsett att göra det möjligt att formulera en åtgärdsplan för sysselsättningen och göra innehållet känt på europeisk nivå. Den 31 december 1997 hade beslut fattats om att ge tekniskt stöd från strukturfonderna till 84 pakter (22 enligt artikel 6 i förordningen om ESF, 8 enligt artikel 8 i förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen och 54 enligt artikel 7 i förordningen om ERUF). De första åtgärdsplanerna för de 89 territoriella sysselsättningspakterna kommer att utarbetas under första halvåret 1998. När de väl har godkänts kommer de att kunna genomföras och få stöd från strukturfonderna fram till slutet av 1999 inom ramen för de existerande programmen. Kommissionen kommer att bemöda sig om att vid en lämplig tidpunkt och på lämpligt sätt sammanfatta innehållet i de territoriella pakterna och därefter dra lärdomar av dessa när det gäller skapandet av sysselsättning. 1. 2. 4. INITIATIVET "SEM 2000": ATT FÖRBÄTTRA FÖRVALTNINGEN OCH KONTROLLEN AV FONDERNA Inom ramen för SEM 2000 ("Sound and Efficient Management" - Sund och effektiv förvaltning! antog kommissionen 1997 tre beslut lör att förbättra förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna. 1- Förteckningar över stöd berättigade utgifter Kommissionen antog i april 1997 en rad beslut5 om fastställande av utgiftskategorier som är berättigade till samfinansiering genom strukturfonderna inom vissa områden där det tidigare funnits 5 EGTnrL 146, 5. 6. 1997. 20 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 oklarheter. Det rör sig om 22 "förteckningar", utgiftskategorier: i vilka bestämmelser anges för följande Definition av slutlig stödmottagare, period för stödberättigande, åtagandets giltighet pä medlemsstatsnivå, precisering av begreppet faktiska kostnader, fördelning av indirekta kostnader, avskrivningar, nationell samfinansiering in natura, redovisning av bankräntor som genereras av förskott från gemenskapen, redovisning av övriga intäkter, finansiella och rättsliga avgifter samt bankavgifter, kostnader för bankgarantier, inköp av begagnad utrustning, köp av mark, köp av fastigheter, moms och övriga skatter och avgifter, alternativ finansiering av samfinansierade projekt, finansieringslösningar: företags likviditetsförvaltning/rekonstruktion garantifonder, finansieringslösningar: riskkapitalfonder, leasing, system med återbetalningsbalt stöd samt kostnader för offentlig administration inbegripet löner till medlemsstaternas tjänstemän. balansräkningar, av Dessa noggranna definitioner bör bidra till att öka kunskaperna hos aktörerna ute på fältet om vad strukturfonderna kan samfinansiera inom ramen för pågående program och därmed undvika vissa oriktigheter som förekommit i strukturfondernas förvaltning (se punkt 4. 2). 2-Förordning (EG) nr 2064/97 om fastställande av närmare bestämmelser för medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansicras av strukturfonderna6 I denna förordning, som antogs av kommissionen den 15 oktober 1997, fastställs miniminormer som medlemsstaterna skall tillämpa i samband med kontroller av utgifter. Förordningen upprättades i enlighet med artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 om samordning av strukturfonderna (ändrad genom förordning (EEG) nr 2082/93) och innehåller bestämmelser om • de övergripande målen för finansiella kontroller (inbegripet en tillfredsställande verifieringskedja), • • • en lägsta procentuell utgiftsandel som måste kontrolleras (5 % av utgifterna för varje program), verifikationer som skall föras på projektnivä, upprättandet av ett revisionsutlåtande när varje program avslutas. Förordningen trädde i kraft i november 1997, med undantag för artikel 8 (revisionsutlätande) som trädde i kraft den 1 januari 1998. 3- Kommissionens interna riktlinjer för tillämpningen av finansiella nettokorrigeringar: I de riktlinjer som antogs den 15 oktober 1997 inom ramen för artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 anges under vilka förhållanden kommissionen kan ha anledning alt göra en finansiell nettokorrigering (dvs. minska) sin samfinansiering av ett program. Det grundläggande skälet för en sådan korrigering är en betydande försumlighet från en medlemsstats sida vad gäller skyldigheten att utföra finansiell kontroll. 1. 3. FÖRDJUPNINGEN AV SAMMANHÅLLNINGENS TEMATISKA PRIORITERINGAR I linje med de analyser som utvecklats under föregående år (t. ex. "sammanhällningspolitikcn och miljön" år 1995 och "sammanhållningspolitiken och kulturen" år 1996) har kommissionen inlett en diskussion inom flera nya områden som kan leda till fastställandet av prioriteringar för politiken avseende ekonomisk och social sammanhållning. Eftersom strukturfonderna är del främsta instrumentet för denna politik är det i första hand de som berörs av dessa tematiska riktlinjer. 6 EGT nr L 290, 23. 10. 1997. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 21 1. 3. 1. INFORMATIONSSAMHÄLLET - EN UTMANING (KOM(97> 1) Kornrnissionen antog den 22 januari 1997 ett meddelande om "sammanhållningen och informationssamhället" KOM(97) 7. Regionernas förmåga att utnyttja informationssamhället är en allt internationella viktigare faktor som avgör deras konkurrensförmåga på den europeiska och marknaden. Utnyttjandet av informationssamhället • • ger företagen stora möjligheter i fråga om etablering, så att de dra nytta av skillnaderna vad gäller kostnader och möjligheter på olika lokala marknader, gör det möjligt för företagen att genom flexibla organisationsformer snabbt anpassa sig till ett ekonomiskt klimat i ständig förändring, • gör det möjligt för företagen att uppnå stordriftsfördelar genom nätverk. På flera områden råder fortfarande stora skillnader i fråga om tillträdet, kvaliteten och tillgängligheten avseende informations- och kommunikationsinfrastrukturen mellan olika medlemsstater, men också inom en och samma medlemsstat. Dessutom är skillnaderna störst ifråga om det som är en förutsättning för att man till fullo skall kunna dra nytta av informationssamhället, t. ex. en tillräcklig utbildningsnivå för ett allmänt utnyttjande av informationssamhällets tjänster, de privata och offentliga sektorernas roll i främjandet av informationssamhället samt allmänhetens medvetenhet. Slutligen ökar avregleringen teleoperatörernas och tjänsteproducenternas lyhördhet för den faktiska efterfrågan och gör dem mer uppmärksamma pä vad det kostar alt tillhandahålla en tjänst. Ur ett sammanhållningsperspektiv är risken därför att områden där efterfrågan är mest koncentrerad alltmer gynnas av nya investeringar i infrastruktur för telekommunikation. Omvänt riskerar de områden där efterfrågan är mer utspridd att bli informationssamhällets "öknar". Kommissionen fastställer ett visst antal politiska riktlinjer som regionerna, medlemsstaterna och kommissionen själv uppmanas tillämpa. Vad gäller regleringar rekommenderar kommissionen medlemsstaterna att följa den fastställda tidsplanen för avregleringen av marknaderna, eftersom osäkerhet rörande regelverket kan äventyra nya investeringar i just de områden där investeringarnas lönsamhet är mest oviss. Kommissionen anger emellertid att tidsplanen bör kompletteras med andra åtgärder, framför allt när det gäller tillståndssystem och bestämmelser om samhällsomfattande tjänster. Vad gäller investeringar är det uppenbart att i en konkurrensutsatt miljö kommer kriterierna för offentlig finansiering av infrastruktur att bli alltmer rigorösa. Eftersom skillnaderna i infrastruktur icke desto mindre fortfarande är betydande uppmanar kommissionen berörda medlemsstater och (inbegripet de som stöds av regioner att omsorgsfullt gå strukturfonderna) för att säkerställa att de verkligen tillför något och inrikta investeringarna på projekt som ger det största direkta bidraget till sammanhållningen i regioner där investeringarna inte skulle göras om marknadsvillkoren fick råda. investeringsbesluten igenom Slutligen har medlemsstaterna och regionerna en viktig roll att spela när det gäller att ta hänsyn till de "immateriella" inslagen i informationssamhället, dvs. hinder inom områden som ekonomi, förvaltning och utbildning. Informationssamhället är ett dynamiskt begrepp som kommer att ta sig olika uttryck beroende på institutionella förhållanden, traditioner, kulturella förutsättningar och ländernas eller regionernas ekonomiska struktur. Kommissionen uppmanar de offentliga myndigheterna att ta initiativet genom att uppmuntra till formulering av strategier, förbättring av förutsättningarna för upplärning, skapandet av lämpliga strukturer och ökning av allmänhetens medvetenhet, samt att främja samverkanseffekter genom ett bättre utnyttjande av olika finansieringskällor. Kommissionen avser å sin sida att informationssamhället för utnyttja att förbättra samordningen av sina åtgärder avseende integrera bättre, fullo till samverkanseffekter 22 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 i sina framtida sammanhållningsdimensionen lagstiftningsinitiativ - särskilt i sin rapport om bestämmelserna om samhällsomfattande tjänster (1 januari 1998) - och att slutligen komplettera och stödja medlemsstaternas åtgärder inom ramen för strukturfonderna. Informationssamhället har fastställts vara avgörande för omvandlingen av mål 2-regionerna och är idag ett viktigt inslag i de nya riktlinjerna inom regionalpolitiken säkerligen att öka. I framtiden kommer dess betydelse för mål 1- och mål 6-regionerna. 1. 3. 2. M OT ETT PROGRAM FÖR STÄDER (KOM(97i 1971 Kommissionen har inlett en dialog om stadsutvecklingens framtid på grundval av etl meddelande som antogs den 6 maj 1997 kallat "Mot ett program för städer inom Europeiska unionen". Den huvudsakliga uppgiften är att utarbeta en samordnad och sammanhållen strategi för att ta itu med de ökande problemen i städerna. Kommissionen vill inleda en diskussion inom de europeiska institutionerna och med icke-statliga organisationer och sammanslutningar vars verksamhet i första hand är inriktad på städerna. Översynen skall göra det möjligt att på ett mer strategiskt sätt införliva stadsdimensionen i unionens framtida politik. Gemenskapspolitiken inom områdena miljö, transporter, sysselsättning, social integration, energi, forskning och teknisk utveckling (FTU) samt, naturligtvis, ekonomisk och social sammanhållning påverkar redan städerna i unionen. Städerna är motorn bakom den ekonomiska tillväxten, konkurrensförmågan och sysselsättningen och deras relativa styrka och svaghet avspeglar sig direkt i regionala skillnader pä europeisk nivå. Samtidigt fortsätter problemen i de europeiska städerna all växa: trafikstockningar, arbetslöshet, miljöproblem, fattigdom, utslagning, dåliga boendevillkor, brottslighet och drogmissbruk. Ändå kan städerna erbjuda en bättre livskvalitet, inte bara i ekonomiskt utan också i kulturellt och socialt hänseende. Genom den koncentration av verksamhet som städerna möjliggör erbjuder de dessutom betydande fördelar när det gäller uppnåendet avhållbar utveckling. Kommissionen understryker behovet av en integrerad strategi för att ta itu med utmaningarna i städerna. En sådan integration förutsätter en bättre samordning av åtgärderna på lokal, regional, nationell och även europeisk nivå. Idag förefaller åtgärderna vara alltför utspridda. En sammanhållen programplanering kommer att göra det möjligt för städerna att ta itu med sina problem på ett bättre sätt och därmed utnyttja sina möjligheter. Strukturfonderna kan användas till stöd för åtgärder för att ta itu med städernas problem genom att i stadskärnorna och starkt befolkade förorter inriktas på de områden som är värst drabbade av arbetslöshet eller genom att förbättra infrastrukturerna och de allmänna transportsystemen så att ytterområdena blir mer lättillgängliga. Meddelandet bör bidra till en bred debatt om städernas roll i unionen. Denna roll har redan behandlats vid det informella möte som hölls med ministrarna med ansvar för regionalpolitik och fysisk planering i Nordwijk i juni 1997. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har behandlat ämnet under 1997 och kommer att anta en officiell ståndpunkt under 1998. Slutligen har kommissionen för avsikt att presentera resultatet av denna diskussion vid ett "Forum om städerna" som skall anordnas i Wien den 26-27 november 1998. 1. 3. 3. DEN EUROPEISKA KONFERENSEN "LEADER" OM LANDSBYGDSUTVECKLING Den 9-11 november 1997 anordnades i Bryssel den europeiska konferensen "LEADER" om landsbygdsutveckling. Den samlade mer än 1000 deltagare som representerade lokala aktionsgrupper och andra samhällsaktörer samt medlemsstaterna och kandidatländerna. Konferensen gjorde det möjligt att utbyta information om olika erfarenheter, inleda ett eventuellt samarbete mellan områden Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 23 och dra lärdomar inför framtiden. Resultaten från konferensen var särskilt värdefulla vid utarbetandet av Agenda 2000 (se punkt 1. 1. 2) där det just ingår ett nytt gemenskapsinitiativ till förmån för landsbygdsutveckling. I sitt avslutande anförande framhöll Frans Fischler, kommissionsledamot med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, särskilt behovet av ett nytt gemenskapsinitiativ för landsbygdsutvecklingen efter 1999 som grundar sig på lokala partnerskap, uppmuntrar privata initiativ, leder till nytänkande och bevarar de regionala särdragen. För att förstärka effekterna av ett sådant initiativ och för att underlätta det gränsöverskridande samarbetet är det absolut nödvändigt att upprätthålla ett nätverk på europeiskt nivå. Dessutom krävs en större förenkling i syfte att förstärka öppenheten och genomföra initiativet på ett bättre sätt inom ramen för partnerskapet och i enlighet med subsidiaritetsprincipen så att större hänsyn tas till skillnaderna mellan landsbygdsområden. För att alla landsbygdsregioner skall ha möjlighet att formulera sin egen utvecklingsstrategi skall det nya initiativet kunna genomföras i hela gemenskapens territorium. Det kommer också att bidra till en förbättring av sysselsättningsläget och av livskvaliteten och miljön i landsbygdsregionerna. 1. 3. 4. REGIONALPOLITIKEN OCH KONKURRENSPOLITIKEN Under strukturfondernas nuvarande programperiod råder skillnader mellan de områden som omfattas av det nationella regionalstödet och de som omfattas av strukturfondernas regionala mål. Befolkningen i de områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna (nästan 51 % av gemenskapens befolkning) är större än befolkningen i de områden som får direkt nationellt stöd (nästan 47 %) och det råder särskilt en bristande överensstämmelse mellan kartan över det nationella stödet och kartan över mål 2- och mål 5b-stöd. Beträffande de sistnämnda kan man skilja mellan regioner som får nationellt stöd, men som inte omfattas av strukturfonderna (dessa utgör egentligen inte något problem), och regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna, men som inte omfattas av ett nationellt system för regionalstöd. I den andra kategorin regioner äventyras strukturfondsåtgärdernas effektivitet på grund av att stöd till företag bara får ges på de avsevärt mindre gynnsamma villkoren som gäller för statligt stöd i icke stödberättigade regioner. Att regioner behandlas olika beroende på om de omfattas av ett system för regionalstöd eller inte försämrar också den politiska tydligheten avseende unionens strukturåtgärder. Därför behandlade kommissionen i samband med antagandet av nya riktlinjer för regionalstödet den 16 december 1997 (se punkt 6. 7) ett meddelande till medlemsstaterna om överensstämmelsen mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken. I detta meddelande, som antogs i mars 19987, föreslår kommissionen lösningar för att komma till rätta med den bristande överensstämmelse som beskrivits ovan. Förslaget skall ses mot bakgrund av det behov som betonades i Agenda 2000, dvs. att den geografiska koncentrationen av strukturstödet skall förstärkas under nästa programperiod så att kartar över de områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna på det hela taget ryms innanfö: kartan över de områden som får statligt stöd och att det finns ett befolkningstak på 42,7 % av unionens befolkning. Enligt denna princip skall följande villkor också vara uppfyllda vid fastställandet av den nya kartan för strukturfonderna: sträng tillämpning av kriteriet om 75 % av BNP per invånare för att definiera regioner med långsammare utveckling som är berättigade till mål 1-stcd, bara områden som också föreslagits inom ramen för artikel 92. 3 c skall ha rätt till stöd inom det nya mål 2 och endast undantagsvis andra regioner, samt säkerställande av att de områden som omfattas av strukturfondsstöd och statligt regionalstöd fastställs parallellt så att båda kartorna kan börja gälla den 1 januari 2000. 7 C(t998) 673 slutlig 17. 3. 1998. 24 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 1. 3. 5. KONKURRENSFÖRMÅGA. FTU OCH INNOVATION Kommissionen har utarbetat ett meddelande om att "Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation"8. För att förstärka de minst gynnade regionernas konkurrensförmåga krävs att politiken avseende FTU och innovation inriktas på regionernas produktionsstruktur och integreras i denna samt att politiken stöds av de regionala aktörerna så att resurserna kan fastställas och inriktas på strategiska regionala prioriteringar. Strukturfonderna och ramprogrammet för FTU spelar en viktig roll i denna process. Trots att de tekniska skillnaderna i vissa avseenden har minskat är de fortfarande betydande, särskilt vad gäller skillnaderna mellan regioner. Det är därför ambitionen i dessa analyser är att hitta praktiska lösningar som gör det möjligt att i gemenskapspolitiken införa ett systematiskt tillvägagångssätt avseende FTU och innovation för att bidra till ekonomisk tillväxt i de minst gynnade regionerna och främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 8 KOMU998) 275 slutlig 27. 5. 1998. as KAPITEL 2: GENOMFÖRANDET OCH UTNYTTJANDET AV PROGRAMMEN I MEDLEMSSTATERNA Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 27 2. 1. ALLMÄN PRESENTATION PER MÅL 2. 1. 1. ANTAGANDET AV NYA PROGRAM 1997 År 1997 inleddes den andra hälften av innevarande programperiod och det tredje räkenskapsåret med full verksamhet för strukturfonderna under denna period. Nästan alla program genomfördes ute på fältet 1997, med undantag för några gemenskapsinitiativ som antogs sent. Under 1997 antogs dessutom nya program, särskilt avseende mål 2 (industriområden som drabbats av ekonomisk nedgång) inom ramen för den nya programperioden 1997-1999. (Anm: Programplaneringen avseende mål 2 är indelad i två treårsperioder (1994-96 och 1997-99), med undanlag för de tre nya medlemsstaterna: Sverige och Österrike, som har valt en enda period (1995-99)', och Finland /vå perioder: 1995-96 och 1997-99). Sammanlagt har 88 nya stödåtgärder antagits för de olika målen under 1997. De allra flesta av de nya åtgärderna (81 %) rör mål 2: under perioden mars-december 1997 antogs 66 SPD och 5 operativa program inom mål 2 för Spanien. Tre mål 2-program antogs inte under 1997, utan kommer att antas 1998: de rör Madrid, Baskien och ett ESF-stöd som omfattar flera regioner i Spanien (se punkt 2. 1. 4 om genomförandet av mål 2). Det totala gemenskapsbidraget för de nya mål 2-programmen uppgår till 8,515 miljoner ecu. I övrigt har 33 program antagits under 1997 inom ramen för gemenskapsinitiativen (se 2. 1. 8). Förutom antagandet av dessa nya program har flera förändringar av de befintliga programmen genomförts. De flesta förändringarna rör emellertid den årliga indexregleringen av stödet och mycket få av dem har någon reell finansiell innebörd. 2. 1. 2. ALLMÄN ÖVERSIKT ÖVER GENOMFÖRANDET Precis som 1996 var 1997 ett mellanår inriktat på programmens praktiska genomförande och utveckling. År 1997 kännetecknades allmänt av en snabbare takt i genomförandet av stödåtgärderna, vilket framgår av de två diagrammen nedan. I slutet av 1997 genomfördes programmen avseende strukturfondernas mål under perioden 1994-99 genom 580 stödåtgärder (SPD, OP, allmänna subventioner, större projekt), varav 50 % i form av SPD och 44 % i form av OP. Vidare tillkom mer gemenskapsinitiativen som genomfördes via 446 program. Totalt har således 1026 program antagits inom ramen för strukturfonderna sedan 1994. 28 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Sammanfattning av stödet från strukturfonderna 1994-1999 (GSR och SPD) i miljoner ecu och 1997 års priser ner den 31. 12. 1997: B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK TOTALT Mai 1 2 3 4 5a (jordbr. ) 5a (fiske) 5b 6 TOTALT Totalt 1. 850,11 755,26 19. 793,76 13. 902,33 30. 543,85 13. 544,61 5. 708,42 19. 561,72 85,49 2. 172,70 1. 482,12 14. 106,82 1. 549,58 1. 217,55 11. 355,00 137. 629,34 Totalt 93. 428,55 15. 063,99 12. 895,88 2. 284,72 5. 418,11 892,61 6. 933,57 711,90 137. 629,34 ESF EUGFJ ERUF 852,43 118,07 8. 516,06 9. 367,05 16. 860,49 5. 362,53 2. 603,95 10. 821,80 15,62 598,07 352,84 8. 762,63 417,23 314,88 5. 431,30 70. 394,95 ERUF 55. 441,67 11. 671,79 727,23 343,65 6. 803,41 2. 585,07 8. 455,94 4. 724,80 2. 009,10 4. 982,09 26,84 1. 379,16 539,30 3. 183,93 523,80 652,48 5. 215,84 42. 152,63 ESF 22. 358,15 3. 392,20 12. 895,88 2. 284,72 244,81 151,00 4. 285,49 1. 818,41 4. 089,39 3. 229,18 1. 047,67 3. 384,54 41,93 140,37 587,98 1. 952,11 581,56 204,73 583,98 22. 343,15 FFU 25,64 142,54 188,80 131,80 1. 138,03 228,10 47,70 373,30 1,10 55,10 2,00 208,15 27,00 45,46 123,88 2. 738,60 EUGFJ 13. 790,85 FFU 1. 837,89 5. 418,11 2. 986,36 295,14 70. 394,95 1. 052,00 169,68 42. 152,63 2. 895,21 238,98 22. 343,15 892,61 8,10 2. 738,60 GSR/SPD: Genomförande 1994-1997 (i miljoner ecu), samtliga mal: Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 70% 60% - 50% 40% 30% 20% 10% 0% ^>62% yMVP/o -X* ^^77% 13% 14% — _ t _ _— 17% 18% 70% 60% 50% % Aiiiga %kumulerade 40% 30% 20% 10% 0% 46% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Genomförandet av programmen under 1997 har alltså medfört en snabbare inhämtning av de förseningar som noterades 1994 och 1995 vad gäller utnyttjandet av anslag: sammanlagt gjordes för mål 1-6 åtaganden avseende 99% av de tillgängliga anslagen 1997 och utbetalningar avseende 100 %. De åtaganden som gjorts sedan 1994 utgör 62 % av stödet under denna period. Åtagandena under 1997 utgör alltså 29 % av de totala åtagandena sedan 1994. Situationen varierar avsevärt mellan medlemsstaterna (se bifogad detaljerad tabell). Två medlemsstater uppvisade den 31 december 1997 en mycket högre andel gjorda åtaganden än vad som förutsågs i budgetplanen, dvs. 61 % gjorda åtaganden: Spanien (68 % gjorda åtaganden) och Portugal (70 %). I gengäld noteras i Sverige (45 %) en mycket liten andel gjorda åtaganden. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 29 På samma sätt noteras en snabbare takt avseende utbetalningarna. De kumulerade utbetalningarna uppgick till 46 % av stödet den 31 december 1997, jämfört med 31 % i slutet av 1996, dvs. en ökning med 15 procentenheter. Precis som i fråga om åtagandena varierar situationen kraftigt mellan medlemsstaterna vad gäller utbetalningarna. Spanien, Irland och Portugal är de medlemsstater som uppvisar den högsta andelen utbetalningar i förhållande till stödet (52 %, 55 % och 56 %) medan Italien, Sverige och Finland har den lägsta utbetalningsgraden (33 %, 30 % och 39 %). I Sverige och Finland beror detta på att programplaneringen påbörjades senare, efter det att dessa länder anslöt sig till unionen 1995. Genomförandet har kommit längst i fråga om mål 1, 2 och 3: mer än 60 % av stödet har beviljats och mellan 43 % och 48 % betalats ut. I gengäld har inte lika stora framsteg gjorts i fråga om mål 4, 5b och 6: (åtagandena uppgår till mindre än 50 % av stödet och utbetalningarna till mindre än 35 %). (Se genomgången av varje enskilt mål nedan). Stödet till SMF inom de olika målen I gemenskapens stödramar (GSR) och de samlade programplaneringsdokumenlen (SPD) har 15-20 % av strukturfondernas totala medel, dvs. ett totalt belopp på 23-30 miljarder ecu, avsatts särskilt för åtgärder för att stimulera och förbättra produktionsutrustning och det ekonomiska klimatet för SMF. Vad gäller de tre nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) är satsningen till förmån för SMF ännu större (30-40 % av gemenskapsstödet). Den 30 maj 1997 lade kommissionen fram riktlinjer för anpassningen av strukturfondernas program för mål 1-6 (se punkt 1. 2. 2). I dessa föreslås att de tillgängliga medlen i nuvarande program i högre grad skall användas för att stödja SMF och lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. De föreslagna prioriteringarna gäller främst skapandet av sysselsättning, särskilt inom SMF. Sammanlagt beräknas stödet till SMF inom mål 1 motsvara mellan 11 % och 19 % under innevarande period (dvs. mellan 10 och 17 miljarder ecu). För mål 6 varierar uppskattningarna mellan 9 % och 27 % (dvs. mellan 65 och 192 miljoner ecu). Utvecklingen av SMF är också en av prioriteringarna inom mål 2 (se punkt 1. 2. 1), vilket avspeglas i lagt fram och som kommissionen har antagit för den nya de SPD som medlemsstaterna programperioden 1997-1999. Stödet till SMF under innevarande period beräknas uppgå till 25 % av anslagen, dvs. omkring 3,7 miljarder ecu. Inom ramen för mål 3 och 4 beräknas stödet till SMF uppgå till närmare 14 % av de totala anslagen, dvs. omkring 2,1 miljarder ecu under innevarande programperiod. Beträffande mål 5a jordbruk beräknas stödet till SMF uppgå till 59 % av anslagen, dvs. 3 miljarder ecu. Vad gäller mål 5a fiske avsätts 80-100 % av anslagen till SMF, dvs. 700-800 miljoner ecu. Inom ramen för mål 5b gynnas SMF av ett stöd som inte bara syftar till att underlätta deras etablering och säkerställa deras överlevnadsförmåga utan också förbättra klimatet för dem. Under perioden 1994-1999 är omkring 25 % av anslagen (dvs. 1,8 miljarder ecu) avsedda för produktiva investeringar i SMF, hantverks- och tjänsteföretag. 30 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Ett informationsnät för SMF: Euro Info Centres 1. Ett allmänt verktyg Nätet av Euro Info Centres (EIC) består av 227 medlemmar i Europeiska unionen, till vilka 21 liknande centrer i Central- och Östeuropa och tredje länder i Medelhavsomrädel nyligen har anslutit sig. Informationscentren bildar ett unikt nät som är förankrat i offentliga, privata och blandade strukturer (handelskammare, lokala utvecklingsmyndigheter och banker) och står i direkt kontakt med SMF. Informationscentren är helt och hållet avsedda för företagen. De är mångsidiga och ger SMF allmän information om gemenskapsfrågor. EIC är den viktigaste länken mellan Europa och SMF. Informationscentren ger företagen information, upplysningar, och gemenskapspolitiken. Utbudet av tjänster omfattar: informationstjänster, inledande stöd/rådgivning och insamling av information från SMF. rör gemenskapsprogrammen rådgivning och inom som stöd allt 2. Euro Info Centres och strukturfonderna EIC spelar en viktig roll för att informera SMF om vad de regionala programmen kan erbjuda dem. Nätet av Euro Info Centres har därför anordnat informations- och diskussionsmöten, särskilt om gemenskapsinitiativet SMF och det interregionala samarbetet inom ramen för artikel 10 i ERUF- förordningen. Det bör t. ex. påpekas att sammankomster som tog upp exempel på framgångsrika projekt bidrog positivt till den lokala utvecklingen i Tyskland och Italien. Dessa specialiserade informationscentrer är en mycket viktig kanal för överföring av information från fältet till kommissionen. EIC ger tekniska råd till lokala, regionala och nationella myndigheter om utformningen och genomförandet av program som får stöd från strukturfonderna. EIC är ofta mottagare vid utformningen och lanseringen av regionala utvecklingsprogram som Interreg och Ecos- Ouverture. Inom ramen för konventet Directoria om det interregionala samarbetet som ägde rum i Strasbourg den 24-26 februari 1997 deltog EIC i lanseringen av konventet och ett tiotal medlemmar i nätet deltog i Europeiska unionens stånd. 3. En förnyad uppgift för Euro Info Centres Enligt rådets beslut år 1996 om det tredje fleråriga programmet för SMF skall EIC ha huvudansvaret för EG-information till SMF ("First Stop Shops"). Detta nya uppdrag skall säkerställa att SMF får enklare, tydligare och därmed effektivare information om Europeiska unionen: om dess lagstiftning, program och möjligheter. Uppdraget föranledde utarbetandet av en strategi för anpassning av nätet som mottogs positivt av medlemsstaterna den 19 september 1997. I strategin beskrivs vad uppdraget att fungera som "First Stop Shop" innebär rent konkret, utbudet av tjänster som erbjuds av EIC och bestämmelser om insamling av information från SMF. Inom ramen för denna strategi undertecknades en överenskommelse mellan nätet av Euro Info Centres och nätet av europeiska företags- och innovationscentrer (se punkt 2. 1. 9) för att förstärka samarbetet mellan dessa två nät ute på fältet. Ett nät för regional utveckling: Europeiska företags- och innovationscentrer Under de senaste åren har kommissionen givit stöd till lanseringen av ett stort antal företagstjänster. Målet för de europeiska företags- och innovationscentren är att bidra till skapandet av innovativa företag och till modernisering och utveckling av befintliga SMF. Det finns för närvarande 14C europeiska företags- och innovationscentrer inom unionen, främst i mål 1- och mål 2-områdena, men även i mål 5b- och mål 6-områdena. De har till uppgift att upptäcka möjligheter att etablera nya i förvaltning och utformning av företag, säkerställa utbildningen av framtida företagsledare företagsprojekt, följa företagsprojektens utveckling och erbjuda logistikstöd (lokalt) eller rådgivning och att arbeta för finansiella tillskott till projektet, framför allt genom kontakter med lokala finansiella institutioner. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 31 2. 1. 3 GENOMFÖRANDET AV M AL I (REGIONER MED LÅNGSAMMARE UTVECKLING) OCH M AL 6 (GLESBEFOLKADE OMRÅDEN) Under 1997 antogs 13 stödåtgärder inom mål 1: 7 operativa program (6 i Italien, 1 i Portugal), 2 större projekt (Spanien) samt 4 allmänna subventioner ( 1 i Spanien, 2 i Italien, 1 i Grekland) om sammanlagt 592. 4 miljoner ecu, dvs. 0,6 % av det totala antagna stödet under perioden 1994-1999. Inom mål 6 har inga program antagits under 1997. Sammanlagt genomförs 196 stödformer (SPD, OP, AS, SP) inom mål 1 och 2 SPD inom mål 6. Genomförandet av programmen sker till största delen på regional nivå: 110 av totalt 198 stödåtgärder, dvs. 56 % av det totala antalet. Spanien svarar ensamt för 27,5 % av den totala gemenskapsfinansieringen inom mål 1 och för 34 % av genomförandedokumenten. Utnyttjandet av anslagen inom mål 1 Liksom år 1996 har 1997 kännetecknats av en snabbare takt i genomförandet av programmen, vilket framgår av nedanstående diagram avseende mål 1: Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% > 6 4% ^•46% Jtf29fm j(ZZ)%ar1iga i j —•— % kuntulerade 14% 16% 16% 18% — i— • i 1994 1995 1996 1997 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% l I 7%J 1 i 1994 ^>48% yf&X, ^ r l 9% 12% \ 1 — —1 15% 15% — i— 1995 1996 1997 100 % av de tillgängliga Inom mål 1 hade åtaganden gjorts avseende 64 % av anslagen i slutet av 1997 (jämfört med 46 % den 31 december 1996) och utbetalningar avseende 4 8% (33 % den 31 december 1996). Under 1997 av genomfördes betalningsbemyndigandena. Den höga takten i genomförandet märks framför allt i två av de länder som mottar mest stöd inom mål 1 - Spanien och Portugal (under perioden 1994-1997 69 % respektive 70 % gjorda åtaganden, samt 53 % respektive 56 % utbetalningar), medan de medlemsstater som har de största förseningarna i genomförandet av mål 1 är de rikaste staterna i unionen: Nederländerna, Frankrike och Belgien, där en kraftig försening noteras avseende åtagandena (38 %, 44 % och 47 %) medan förseningarna i Italien och Österrike främst galler utbetalningarna. I fråga om t. ex. Frankrike beror förseningen framför allt på att åtaganden inte har gjorts avseende 190 miljoner ecu under 1997 på grund av att tillräckliga utgiftsdeklarationer saknats. åtagandebemyndigandena 100 % och Vad gäller mål 6 varierar situationen kraftigt mellan de två berörda länderna. Genomförandet av programmen har kommit avsevärt mycket längre i Finland än i Sverige. I Finland hade åtaganden gjorts avseende 59 % av anslagen den 31 december 1997, jämfört med bara 32 % i Sverige. 32 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 SMF inom mål 1 och mål 6: Eftersom strukturfondernas finansiering är koncentrerad till mål 1-regionerna blir stödet till utvecklingen av SMF avsevärt större i dessa regioner än i de andra stödberättigade områdena. Uppskattningsvis uppgår anslagen till 10-17 miljarder ecu för den aktuella programperioden 1994— 1999. Enligt en undersökning som gjorts nyligen utgör det direkta stödet 11-19% av det totala gemenskapsstödet. SMF utgör dessutom en mycket stor del av den ekonomiska strukturen i de länder som främst berörs (Spanien, Grekland, Portugal, Italien och Irland). Stödet till dessa är därför avgörande för att främja den ekonomiska utvecklingen och bekämpa arbetslösheten i regioner med långsammare utveckling. Typen av stöd varierar avsevärt från ett land till ett annat men ett genomgående drag kan noteras: i sammanhållningsländerna (Spanien, Portugal, Grekland och Irland) är finansiering i form av fysisk infrastruktur till stöd för SMF (företagsområden) relativt lite utvecklad i jämförelse med andra medlemsstater. Dessutom utgör finansieringslösningarna fortfarande en mycket begränsad, för att inte säga obefintlig, del av åtgärderna till stöd för SMF i dessa medlemsstater (0 % i Grekland och Portugal), till stor del på grund av bristen på organisationer som finansierar ekonomisk utveckling. Stöd till FTU utgör en viktig del av stödet till Portugal (27,3 %) och Irland (13,2 %) men är fortfarande mycket litet i Grekland (1 %). Åtgärderna i form av utbildning av personal och företagsledning fortsätter att vara mer begränsade i sammanhållningsländerna än i de andra mål 1-regionerna. I mål 6-regionerna utgörs stödåtgärderna till förmån för SMF huvudsakligen av uppgick sysselsättningseffekterna av stödet till SMF inom mål 1 och 6 till ett bruttotal på ca 285 000 nya arbetstillfällen under hela perioden 1994-1999. personal. Enligt undersökning rådgivning utbildning samma och av Prioriteringar för halvtidsundersökningen inom mål 1 och 6 1997 informerade kommissionen medlemsstaterna Den 30 maj för halvtidsrevideringen av strukturfondernas program (se punkt 1. 2. 2) - med undantag för mål 2 (för vilket de nya programmen 1997-1999 höll på att antas, se punkt 1. 2. 1 ). Riktlinjerna utformades för att komplettera de interimsutvärderingar som genomförs gemensamt och avser ett betydande antal av de pågående programmen (se punkterna nedan). Under detta arbete framkom t. ex. att åtgärderna för att ta tillvara mänskliga resurser hade givit tillfredsställande resultat, särskilt i fråga om utbildningen av unga, medan åtgärderna för långtidsarbetslösa och anställda i SMF hade stött på vissa problem i genomförandet. riktlinjerna om 2. 1. 4. GENOMFÖRANDET AV MAL 2 (REGIONER I INDUSTRIELL OMVANDLING) År 1997 var det första året i den nya programperioden för mål 2 (1997-1999). Kommissionen godkände 66 SPD och en GSR för Spanien (inom vilken 5 program har antagits). Som framgår av den allmänna beskrivningen i kommissionens meddelande1 ligger tyngdpunkten i de nya programmen på investeringar som skapar sysselsättning och en hållbar utveckling, samt på utveckling av mänskliga resurser. Ett mer målinriktat tillvägagångssätt har antagits vad gäller åtgärderna för att utveckla forskning och teknisk utveckling, tekniköverföring och integration av forskningsresultat i industrin. I lokala ekonomins roll (lokala utvecklings- och de nya programmen behandlas även den sysselsättningsinitiativ) när det gäller att skapa nya arbetstillfällen inom t. ex. det sociala och kulturella området. Sammanlagt genomförs 153 stödåtgärder (SPD och OP) inom mål 2 under perioden 1994-1999. I slutet av den första programfasen (1994-96) hade åtaganden gjorts avseende de anslag som justerats nedåt för de 12 gamla medlemsstaterna. För de tre nya medlemsstaterna var siffran 71 %. I enlighet med artikel 9 i ramförordningen beslutade kommissionen överföra de anslag som inte hade utnyttjats under den första programperioden (1994-96) till den andra programperioden (1997-99), vilka 1 KOM(97)524 slutlig "De nya regionala programmen 1997-1999 inom ramen for mål 2 i gemenskapens strukturfonder - Ibkusering på skapande av arbetstillfällen", (se punkt 1. 2. 1 ). Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 33 motsvarade 848 miljoner eller 11,7% av stödet under den första perioden. Det totala anslagna beloppet inom mål 2 uppgår således till 8 515 miljoner ecu för perioden 1997-1999 (15 064 miljoner ecu för 1994-1999). Anslag inom mål 2 (1997-1999); B 216,15 D 901,13 Bidrag Inbegripet ett belopp på 848 miljoner ecu som överförts från perioden 1994-1996 * Programplanering GSR, övriga länder SPD F 2. 247,29 OK 68,23 1. 485,05 967,74 P I L 9,84 NL 442,12 FIN 135,29 (miljoner ecu) Totalt I 9. 148,61 UK 2. 675,78 Utnyttjandet av anslagen inom mål 2 under perioden 1994-1999 I slutet av 1997 hade åtaganden gjorts avseende 61 % av anslagen för hela perioden 1994-1999. Dessutom hade 100 % av de tillgängliga åtagandebemyndigandena 1997 genomförts. Under perioden 1994-1997 noterades vissa förseningar i genomförandet av programmen i Nederländerna, Förenade kungariket och Finland, medan en högre andel åtaganden än genomsnittet gjordes i Luxemburg, Österrike, Danmark och Spanien. Det försenade genomförandet i bl. a. Förenade kungariket berodde på att mycket få åtaganden genomfördes inom ERUF under 1997 eftersom parterna koncentrerade sig på att utarbeta strategier för godkännandet av framtida projekt. Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 70% * 6 1%. •43% CZ2%l —•— % kumulerade ' ^ • ^ 5% 14% 12% 1 — i— 18% 19% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Vad gäller utbetalningar genomfördes 100 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena under 1997 - 43 % av det totala stöd som antagits under perioden 1994-1999 hade alltså betalats ut i slutet av 1997, vilket innebar en kraftig ökning jämfört med 1996 (då bara 23 % av stödet betalades ut). För mål 2, i ännu högre grad än för mål 1, kännetecknades 1997 av en snabbare takt i genomförandet av programmen. SMF inom mål 2 I riktlinjerna som kommissionen antog 1997 (K()M(97) 524 slutlig) fastställdes prioriteringar för de nya programmen inom mål 2 under perioden 1997-1999 (se punkt 1. 2. 1). Programmens innehåll återspeglar dessa prioriteringar. Framför allt utgör åtgärderna till "stöd för företagens tillväxt och konkurrensförmåga" sammanlagt 48 % av de totala förutsedda utgifterna. Det direkta stödet till SMF uppskattas närmare bestämt till 25 % av de totala gemenskapsanslagen, dvs. 3,7 miljarder ecu. 34 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Som exempel kan nämnas Centra Servizi PMI i Italien, som efter att ha undersökt plastindustrin utarbetade ett projekt som syftar till att dels skapa omedelbara möjligheter till yrkesutbildning för företagen inom branschen, dels genomföra strukturåtgärder som skall etablera en bestående relation mellan företagen och utbildningssystemet för alt uppnå multiplikaloreffektcr. Projektets viktigaste mål rör anpassningen av yrkesprofiler och behovet av att i dessa profiler integrera inslag som rör organisation och förvaltning i syfte att skapa system som är mer inriktade på marknadens krav. Utbildningsåtgärdens effekter har varit mycket positiva: Skapandet av förutsättningar för jämförelse och samarbete mellan företagen. Utarbetandet av en modell för gemensam utveckling av produktionsmetoder. Samarbete mellan berörda SMF och storföretag i branschen. Möjlighet till partnerskap mellan företag avseende innovations- och marknadsföringspolitik. Projektet kommer att göra det möjligt att förbättra företagens resultat och sysselsättningsnivå. 2. 1. 5. GENOMFÖRANDET INOM MÅL 3 OCH 4 (MÄNSKLIGA RESURSER OCH ARBETSMARKNADEN) • GENOMFÖRANDET INOM MÅL 3 (LÅNGTIDSARBETSLÖSHET, UNGAS INTEGRATION I ARBETSLIVET. TILLTRÄDET TILL ARBETSMARKNADEN) Mål 3 är av övergripande karaktär och inriktat på flera målgrupper: unga arbetslösa, långtidsarbetslösa och personer som är utestängda från arbetsmarknaden. Under år 1997 genomfördes interimsutvärderingar. De har gjort det möjligt att fastställa flera riktlinjer: • Prioriteringen av stöd till unga människor, som togs i beaktande i samband med programplaneringen, har förstärkts. Fler unga har utbildats än vad som ursprungligen planerades. • För arbetslösa som hotas av rekommenderar långtidsarbetslöshet och utvärderarna en större koncentration på personer som varit arbetslösa under mycket lång tid för att göra det lättare att nå de mest utsatta grupperna. Utbildningsåtgärder av traditionell typ för personer med låg utbildningsnivå har genomförts snabbast. Genomförandet av stöd till denna kategori förefaller emellertid gå långsammare än för kategorin "unga". långtidsarbetslösa (funktionshindrade • Kategorin grupper som hotas av utestängning från arbetsmarknaden omfattar mycket heterogena grupper fängelseinterner, narkotikamissbrukare, socialhjälpsmottagare, långtidsarbetslösa etc). Problemet med "nyfattiga" har uppstått först på senare tid och behandlas ännu inte tillräckligt inom ramen för mål 3. I allmänhet är det inte möjligt att vid uppföljningen fastställa vilka grupper som faktiskt deltagit i åtgärderna. Det är inom denna kategori som åtgärderna och initiativtagarna skiljer sig mest jämfört med tidigare perioder. etniska minoriteter, personer, f. d. • Vad gäller principen om jämställdhet mellan män och kvinnor visar analyserna ofta att de sistnämnda är underrepresenterade (även om de ibland utgör 50 % av stödmottagarna) på grund av de svårigheter som de stöter på i arbetslivet. Indelningen i grupper bygger således inte alltid på objektiva kriterier för utsatthet på arbetsmarknaden och kan därför leda till att de mest berörda grupperna blir underrepresenterade. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 35 Åtaganden/bidrag totalt Betalnlngar/Wdrag totalt 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% j C=]% ärliga - - • -% kumulerade: 14% 12% 22% 17% 1994 1995 1996 1994 1995 1996 1997 Genomförandet av programmen är på det hela taget tillfredsställande. I fråga om mål 3 noteras för övrigt en av de bästa genomförandegraderna (tillsammans med mål 1) under de fyra åren. Dessutom gjordes åtaganden avseende 100% av de tillgängliga anslagen 1997 och utbetalningar avseende 100 %. Stora omprogrammeringar har emellertid gjorts från en kategori till en annan (oftast till förmån för kategorin "unga människor"). • GENOMFÖRANDET AV MÅL 4 (INDUSTRIELLA FÖRÄNDRINGAR OCH PRODUKTIONSSYSTEM) Mål 4 är ett övergripande mål som syftar till att främja arbetstagarnas anpassning till industriella förändringar. Det kan alltså beröra alla arbetstagare, men särskilt dem som riskerar att förlora sina arbeten. Mål 4 prioriterar små och medelstora företag (SMF). Det innehåller tre huvudteman: att förutse utvecklingen på arbetsmarknaden och behoven av yrkeskompetens, yrkesutbildning och omskolning, stöd till förbättring och utveckling av utbildningssystemen. År 1997 lämnade Förenade kungariket för första gången in sitt förslag till SPD inom mål 4 ( 1998— 1999). Planeringsdokumentet förväntas godkännas under våren 1998. I slutet av 1997 genomfördes mål 4 genom 15 programdokument (10 SPD och 5 OP). Utnyttjandet av anslagen inom mål 4: Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% > 4 9% 60% 50% 40% y^2B% CZD% årliga i —*-% kumulerade i 30% > 3 0% ^^^-4ri&>/o 12% 1994 4% , n , 1995 21% 12% — i— 1996 1997 20% 10% 0% ^^M% *£&•"-" 16% I 6%l 1994 , r^h , 1995 6% 1996 1997 Genomförandegraden inom mål 4 under 1997 visade en radikal förbättring jämfört med tidigare är. Åtagandena och utbetalningarna under 1997 uppgick till 100 % av de tillgängliga unslagen under året. År 1997 gjordes åtaganden avseende 21 % av anslagen lör perioden 1994-1999, vilket innebar en inhämtning av förseningarna under de tre föregående åren. Det mycket goda resultatet var emellertid inte tillräckligt för att komma ifatt helt och hållet, eftersom åtagandena uppgick till endast 49 % av de i slutet av 1997 (jämfört med 62 % för samtliga mål). Detsamma gäller totala anslagen utbetalningarna som under 1997 uppgick till 16 % av anslagen för perioden. Det innebär att de sammanlagda kumulerade utbetalningarna uppgår till 30 % av anslagen, vilket betyder att endast en 36 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 del av de totala förseningarna sedan 1994 kunnat inhämtats. Denna allmänna eftersläpning inom mål 4 beror i huvudsak på tre faktorer: den långsamma inledningen av programmen under 1994 och 1995, att Förenade kungariket lämnade in sin SPD först i slutet av 1997 (eftersom detta land är en av de största stödmottagarna), samt underutnyttjandet i Italien (kategorierna "förutseende" och "tekniskt stöd"). Icke desto mindre har en första inhämtning gjorts och under 1998 bör en avsevärd förbättring av genomförandegraden inom mål 4 kunna noteras. inom vissa kategorier Efter fyra års genomförande börjar mål 4 gradvis att uppvisa sin verkliga innovativa potential som instrument för att anpassa utbildningssystemen till de industriella förändringarnas utmaningar, men också sin betydelse för att nå fram till SMF. Inriktningen på åtgärder för SMF har visat sig vara framgångsrik, vilket inte alltid varit fallet med åtgärderna för kvinnor och okvalificerade arbetstagare. SMF inom mål 4 SMF är de företag som är mest sårbara i samband med industriella förändringar. Samtidigt spelar de en viktig roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen. Det är därför mål 4 prioriterar stödet till SMF i fråga om utbildning och tillvaratagande av mänskliga resurser. I Spanien omfattas t. ex. de flesta utbildningsåtgärderna för företag med högst 200 anställda av gemensamma utbildningsplaner för en eller flera sektorer som utarbetats av arbetsmarknadens parter. I Tyskland och i de skandinaviska länderna är praktiskt taget alla människor och organisationer som är inblandade universitet, arbetstagarna utbildningscentrer, offentliga myndigheter etc. ) samlade i regionala och lokala nät. I ett tyskt projekt utbildas arbetstagarna i SMF i distansarbete med hjälp av Internet. Denna typ av verksamhet passar väl in på prioriteringen av utbildning i mål 4 eftersom den handlar om fortsatt yrkesutbildning och förvärv av nya kunskaper i det europeiska informationssamhället. vidareutbildning (arbetsgivare, anställda, för i 2. 1. 6. GENOMFÖRANDET AV MÅL 5A (ANPASSNING AV JORDBRUKSSTRUKTURER OCH AV FISKET) • MAL 5A - JORDBRUK: Mål 5a är av övergripande karaktär. Det omfattar jordbruksverksamheten i hela unionens territorium och skall främja en modernisering av jordbruksstrukturerna. Det är i detta hänseende väl förankrat i den gemensamma jordbrukspolitiken. De åtgärder som finansieras inom mål 5a jordbruk kan delas in i två grupper: konkurrenskraft och sysselsättning (stöd till utbildning, startstöd till yngre jordbrukare, till till stödtjänster på investeringsstöd producentsammanslutningar, till beredning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter), och territoriell jämvikt och sysselsättning: särskilt åtgärder för bergsområden och andra mindre gynnade områden. stöd investeringsstöd jordbruksföretag, jordbruksföretag, stöd till Mål 5a jordbruk genomförs genom 49 programplaneringsdokument när det gäller beredning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter och genom nationella bestämmelser om åtgärder som vidtas enligt förordning (EG) nr 950/97. SMF inom mål 5a Åtgärderna inom mål 5a riktar sig till jordbruksföretag och företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter. Det viktigaste syftet med dessa åtgärder är att effektivisera produktionen, beredningen och saluföringen av jordbruks- och skogsbruksprodukter. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 37 På grund av strukturen hos de jordbruksföretag som stödåtgärderna enligt förordning (EG) nr 950/97 är inriktade på kan de flesta av dem betraktas som småföretag. Åtgärderna för att förbättra jordbruksföretagens struktur omfattar bl. a. investeringsstöd (anpassning, diversifiering, sänkta produktionskostnader, arbetsvillkor och levnadsstandard), stöd till yngre jordbrukare (etablering, anpassning av strukturer) och stöd till utbildning och till förbättring av företagens interna organisation. Förstärkningen och omvandlingen av jordbruksföretagen tar hänsyn till deras betydelse för stabiliteten i landsbygdsområdena. Inom ramen för förordningarna (EG) nr 951/97 och (EEG) nr 867/90 om förbättring av villkoren för beredning och avsättning av jordbruks- och skogsbruksprodukter beviljas stöd till fysiska och juridiska personer eller deras sammanslutningar för att bidra till finansieringen av investeringar. Tvärtemot den allmänna uppfattningen är den livsmedelsproducerande jordbrukssektorn tämligen splittrad och består av ett stort antal småföretag med färre än 20 anställda. Som exempel på hur SMF deltar i stödåtgärderna inom ramen för de två förordningarna kan nämnas att SMF genomförde ca 65 % av de projekt som godkändes av de spanska myndigheterna under pågående programperiod. Siffrorna för Finland och Sverige visar att hälften av de godkända projekten gäller SMF. År 1997 antog rådet kodifieringen av de tre förordningar som utgör den rättsliga grunden för mål 5a (förordning 2328/91 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet-> förordning 950/97, förordning 866/90 om förbättring av villkoren för beredning och avsättning av jordbruksprodukter^ förordning 951/97, förordning 1360/78 om producentgrupper och sammanslutningar av dessa-> förordning 952/97) för att ta hänsyn till de många ändringar av dessa förordningar som har genomförts. Genom denna kodifiering texten de ändringar av förordningarna som genomförts efterhand. Vidare görs vissa förenklingar och förtydliganden, särskilt genom att bestämmelserna om avgränsning av mindre gynnade områden i direktiv 75/268/EEG infogas i förordning (EG) nr 950/97. i den ursprungliga infogas Ute på fältet har uppföljningskommittéernas arbete när det gäller åtgärderna för beredning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter inriktats på att förbättra systemen för information om genomförandet av åtgärderna och anordnandet av programutvärderingen. Kommittéernas arbete har gjort det möjligt att konstatera att genomförandetakten har ökat i de flesta av medlemsstaterna jämfört med 1996 (se utnyttjandet av anslagen nedan). Genomförandet av åtgärderna i GSR för Italien fortsatte med godkännandet av ett operativt program för flera regioner som skall förbättra villkoren för beredning och avsättning av jordbruksprodukter. Flera SPD för olika medlemsstater har varit föremål för ändringar. Justeringarna har framför allt handlat om att ta med nya sektorer i gemensamma åtgärder (vissa tyska delstater), förstärka det totala stödet för SPD genom överföring av anslag som ursprungligen avsatts för åtgärder inom ramen för förordning (EG) nr 950/97 (Luxemburg, Spanien), samt införa nya åtgärder i olika sektorer (Belgien och Nederländerna). Efter det att artikel 40 i förordning nr 950/97 om särskilda villkor för beviljande av investeringsstöd i de nya tyska delstaterna upphört att gälla har de administrativa genomförandebestämmelserna för dessa villkor anpassats till de allmänna tillämpningsföreskrifterna. Vidare har gemenskapens förteckning över mindre gynnade områden ändrats på flera punkter under 1997, dels till följd av en formell omklassificering av vissa kommuner och städer i Spanien, dels genom en utvidgning av de mindre gynnade områdena i Österrike för att justera gränserna för områden som klassificerades i samband med anslutningen. Efter utvidgningen på 27 433 hektar utgör de mindre gynnade områdena i Österrike idag 69,4 % av den utnyttjade jordbruksarealen. Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket. Rapporten har diskuterats i Regionkommittén, Ekonomiska och sociala kommittén och Europaparlamentets jordbruksutskott för att läggas fram inför rådet under 1998. I rapporten analyseras de ekonomiska och sociala svårigheter som jordbrukare 38 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 stöter på under etableringsfasen och de problem av rättslig och skattemässig karaktär som de står inför. I rapporten görs en genomgång av de gemenskapsinstrument som finns för att främja etablcring och hjälpa unga människor på landsbygden och en beskrivning av hur de tillämpas i de olika medlemsstaterna och med vilka resultat. riktlinjer och rekommendationer om åtgärder som skulle kunna vidtas på gemenskapsnivå och nationell nivå för att främja ökad sammanhållning och effektivitet avseende åtgärderna för yngre jordbrukare i unionen. föreslås också vissa I rapporten Efter de skrivelser som inkommit till kommissionen från flera medlemsstater beträffande en förstärkning av gemenskapspolitiken till förmån för bergsområden har flera andra initiativ tagits i samma fråga, t. ex. en hearing i Europaparlamentet om politiken avseende bergsområden och ett initiativyttrande från Regionkommittén. Utnyttjandet av anslagen inom mål 5a jordbruk Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 70% 60% 50% 40% 30% 20% • 10% 0% >5 8% 0% 70% 60% 50% i%Srtiga % kumuterade 4 0% 30% >45% ^ • 2 6% 13% 12% 16% 18% 1994 1995 1996 1997 20% 10% 0% 3 % ^- 1 1 1 1994 10% 1995 1 13% 1996 1 18% 1997 Precis som i fråga om de övriga målen har en kraftig ökning av utnyttjandet av anslagen noterats avseende mål 5a jordbruk, vilket har möjliggjort en inhämtning av en stor del av den totala förseningen. Åtagandena och utbetalningarna inom mål 5 uppgick till 100 % av de tillgängliga anslagen under 1997. I slutet av 1997 hade därmed åtaganden gjorts avseende 58 % av anslagen för perioden och utbetalningar avseende 45 %. Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket hade den högsta andelen gjorda åtaganden medan Luxemburg, Spanien och Österriken ligger efter i detta hänseende. Vad gäller utbetalningarna är det Italien och Nederländerna som har den största eftersläpningen. • MAL 5A - FISKE FFU:s stödåtgärder inom området fiske och vattenbruk tjänar två syften. De skall dels upprätta en hållbar balans mellan de marina tillgångarna och fiskeriverksamheten genom en anpassning av fiskeansträngningarna, dels stödja och förstärka hela den europeiska fiskerisektorn. De viktigaste åtgärder som genomfördes 1997 var följande: Antagandet av fleråriga utvecklingsprogram (FLIP IV) för perioden 1997-2001: Kommissionen antog 13 fleråriga utvecklingsprogram (FUP)2 för fiskeflottorna för perioden 1 januari 1997-31 december 2001. Riktlinjer för målen inom FUP IV fastställdes av rådet i juni 19973 i syfte att upprätta en hållbar balans mellan fiskeresurserna och utnyttjandet av dessa. Efter detta beslut upphävdes det tidigare beslutet att dra in FFU. s stöd till fiskeflottan. Enligt riktlinjerna syftar FUP IV till att minska fiskeansträngningarna med 30 % i fråga om fiskbestånd som riskerar utfiskning och med 20 % för överexploaterade fiskbestånd. Målen för FUP IV har beräknats på grundval av målen 2 EGT nr L 39, 12. 2. 1998 (kommissionens beslut 98/122-13 i/l-Xi, 16. 12. 1997). * HOT nr L 175. 3. 7. 1997. s. 27 (rådets beslul «)7/4l3/li(i, 2o. (>. 1997). Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 39 för FUP III (1992-1996). Vissa medlemsstater måste kompensera eftersläpningen under den föregående programperioden. För att uppnå detta skall minst 55 % av minskningen åstadkommas genom kapacitetsminskningar. Omstruktureringen kommer att åtföljas av omfattande strukturstöd via FFU, bl. a. stöd till skrotning av fartyg eller omställning, stöd till produktionsinvesteringar inom sektorn och stödåtgärder för fiskare som upphör med sin verksamhet. Särskilda åtgärder för omställning av den del av den italienska fiskeflottan som använder drivgarn ("Spädare"): Inom ramen för den omställningsplan som de italienska myndigheterna har utarbetat för denna del av fiskeflottan har rådet, på kommissionens förslag, fattat ett beslut4 om särskilda åtgärder som gör det möjligt att bevilja stöd till både fiskare och fartygsägare som berörs. För fiskarna fär ersättningen för upphörande av fiskeriverksamheten eller omställning till en annan verksamhet inte överstiga 918,23 ecu per fiskare och månad under högst sex månader och får bara betalas ut under 1996, 1997 och 1998. Ersättningen kan kombineras med ett schablonbelopp på högst 50 000 ecu vid upphörande av näringsverksamhet och högst 20 000 ecu vid omställning till annan fiskeverksamhet eller verksamhet inom annan sektor. För fartygsägarna varierar stödet mellan 20 000 ecu och 156 (XX) ecu vid upphörande av fiskeri verksamhet och mellan 10 (XX) och 146 000 ecu vid omställning till annan fiskeri verksamhet, beroende på kapacitet och på upphörande- eller omställningsår. Statligt stöd: Kommissionen har antagit riktlinjer för en granskning av det statliga stödet inom fiskesektorn (meddelande från kommissionen till medlemsstaterna)5. Riktlinjerna avser alla åtgärder som innebär en ekonomisk fördel för ett eller flera företag, oavsett form. Beviljandet av nationellt stöd får bara ske med hänsyn till målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Kriterier för om ett nationellt stöd är förenligt med den gemensamma marknaden har fastställts för bl. a. följande stöd kategorier: havsfiske, beredning och avsättning av fiskeriprodukter, hamnutrustning, fysisk planering av kustområden, produktkvalitet och de veterinära och sanitära områdena. Utnyttjandet av anslagen inom mål Sa-fiske Till skillnad från de andra målen noterades en betydande minskning i fråga om åtaganden inom mål 5a fiske under 1997: de utgjorde endast 6 % av anslagen för denna period, jämfört med 13 % år 1996 och 20 % år 1995. Anledningen är FFU:s funktionssätt. Ofta görs ett enda åtagande för ett helt program som avser bestämda belopp. I slutet av 1997 hade därför åtaganden gjorts avseende 54 % av stödet och utbetalningar avseende 41 %. Även här finns det stora skillnader mellan medlemsstaterna. Vissa länder har gjort åtaganden avseende 100% av anslagen för perioden - Belgien, Österrike, Finland, Luxemburg, Sverige (de har emellertid de lägsta anslagen) - medan andra uppvisar en särskilt låg andel gjorda åtaganden, t. ex. Italien och Nederländerna. Detsamma gäller utbetalningarna. I Italien var 1997 ett krisår för fiskarna, vilket avspeglar sig i ett lågt utnyttjande av anslagen i de italienska programmen. 4 EGT nr L 121, 13. 5. 1997, s. 20 (rådets beslut 97/292/HG, 28. 4. 1997). 5E G T n rC 100,27. 3. 1997. 40 60% I — 50% 40% 30% 20% 10% 0% Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 - - • --. - ^ • 5 4% ^ • ^ 8% 5% y %4rttga • % kumulerade 15% 20% 13% ——\— — i -— — i— 6% 1994 1995 1996 1997 G0% 50% 40% 30% 20% 10% 0% > 4 1% „>*^6% >lf% 8% 9% 9% 1 16% i 1994 1995 1996 1997 Det bör påpekas att åtagandena i fråga om mål 5a fiske år 1997 uppgår till 36 % av de totala tillgängliga anslagen på grund av att vissa medlemsstater inte har uppnått den tröskel som är ett villkor för ingående av åtaganden rörande 1997 års anslag. Det gäller Tyskland, Danmark, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket som dessutom tillhör de största stödmottagarna. SMF och fisket Beredningsindustrin inom fiskeri- och vattenbrukssektorn utgörs till stor del av SMF. Det finns ca 2 200 företag med ca 92 000 anställda, dvs. i genomsnitt 42 personer per företag. På grund av sina stora fiskeflottor svarar Förenade kungariket, Tyskland och Spanien för mer än hälften av den totala sysselsättningen inom denna sektor i gemenskapen. FFU samfinansierar åtgärder till förmån för SMF inom området vattenbruk samt beredning och avsättning av produkter från fiskeri- och vattenbrukssektorn. Sedan 1994 är gemenskapsstödet från FFU inom dessa områden huvudsakligen inriktat på samfinansiering av investeringsprojekt som syftar till att • • • • omstrukturera och modernisera företag som befinner sig i svårigheter och samtidigt i möjligaste mån undvika överkapacitet i produktionsledet, förbättra kvalitet och hygien i saluföringsmetoderna, öka produkternas mervärde och värdering, främja teknisk innovation och utvecklingen av nya produkter. För programperioden 1994-1999 har ett belopp motsvarande ungefär en tredjedel av totalbeloppet på 2 700 miljoner ecu fastställts för stöd inom dessa olika områden. FFU samfinansierar också åtgärdc för att anpassa fiskeansträngningarna (uppläggning av fartyg, skapandet av gemensamma företag) och modernisera och förnya flottan. Av fiskefartygen har mer än 95 % en längd på mindre än 24 m. I detta sammanhang utgör SMF en betydande andel av stödmottagarna. Slutligen är huvuddelen av de socioekonomiska strukturåtgärderna inom fiskerisektorn inriktade på SMF. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 41 2. 1. 7. GENOMFÖRANDET AV MÅL SB (STRUKTURANPASSNING AV LANDSBYGDSOMRÅDEN) Mål 5b är ett regionalt mål som syftar till att främja utveckling och strukturanpassning i landsbygdsområden. I slutet av 1997 genomfördes 84 regionala SPD inom detta mål. Utnyttjandet av anslagen inom mål 5b: Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% >49% ^ ^ 3 1% CD % årliga —•— % kumulerade ^ ^ V l 7% 9% 1994 8% — i— 14% 18% — i— 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 I slutet av 1997 uppgick utnyttjandet av anslagen till en åtagandegrad på totalt 49 %, jämfört med 31 % i slutet av 1996 tidigare, dvs. en lägre grad än genomsnittet för målen (62 %). Denna siffra underskattar delvis de faktiska framstegen på fältet. Utvecklingen inom programmen kan på det hela taget betraktas som tillfredsställande, även om framstegen är otillräckliga i vissa medlemsstater. Vissa justeringar av finansieringsplanerna har ägt rum för att bidra till en inhämtning av förseningarna, men detta räcker inte för att helt kompensera den eftersläpning som har noterats, med mindre än att verksamheten verkligen kommer igång. Ute på fältet har stora ansträngningar gjorts för att främja programmen och förbättra informationen till de potentiella stödmottagarna. Detta var en av de prioriteringar som fastställdes i årsrapporten från 1996 och i de interimsutvärderingarna. För att säkerställa att programmen blir framgångsrika måste dessa åtgärder fortsätta fram till dess att de nuvarande programmen avslutas i slutet av 1999. Det noteras att åtagandena och utbetalningarna under 1997 motsvarade 100% av de tillgängliga anslagen. Spanien och Tyskland uppvisar den högsta åtagandegraden medan Italien, Belgien och Finland fortfarande släpar efter. I fråga om Italien har utvärderingarna av programmen visat på vissa särdrag inom mål 5b i Italien som förklarar förseningarna i genomförandet: förfarandet för genomförande av mål 5b-programmen är åtskilt från den normala regionala programplaneringen, stödordningar bestående av ett flertal mikroprojekt överväger, komplicerade nationella normer som måste beaktas vid genomförandet av projekt och framför allt det utdragna och komplicerade anbudsförfarandet. Beträffande Belgien härrör förseningarna framför allt från programmen i Flandern och beror på den flamländska regeringens problem med samfinansieringen. Solidariteten med offren för jordbävningen i Italien har lett till att medel har överförts från mål 5b- programmen för Marche och Umbrien till återuppbyggnadsarbeten. Ytterligare överföringar frän andra italienska regioner planeras till förmån för de drabbade områdena. SMF inom mål 5b Bland de olika åtgärder som finansieras inom mål 5b avser ca 25 % av anslagen företagsektorn på landsbygden. Anslagen är avsedda för olika åtgärder: produktiva investeringar, investeringsstöd till SMF (stödordningar), infrastrukturer för att skapa sysselsättning utanför jordbruket, stöd till företagstjänster (tekniköverföring etc), stöd till rådgivning. Andra samfinansierade åtgärder har också återverkningar på de små och medelstora företagens verksamhet, t. ex. turism och renoveringsarbeten i byar. 42 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 I sex av mål 5b-programmen i Tyskland betraktas stöd till SMF som ett huvudmål och en nödvändig förutsättning för utvecklingen i landsbygdsområden. Även i Frankrike är stöd till verksamhet utanför jordbruket och framför allt åtgärder till förmån för SMF en viktig del av utvecklingsprogrammen inom ramen för en diversifiering. Stödet varierar med hänsyn till de regionala särdragen men avser i första hand modernisering av produktionsapparaten, innovation, spridning och överföring av teknik, startstöd, finansieringslösningar etc. I Förenade kungariket prioriteras i 11 program åtgärder som går ut på att hjälpa SMF att övervinna vissa handikapp: otillräcklig långa avstånd till de viktigaste marknaderna, låg infrastruktur, kompetensnivå. Det handlar i allmänhet om små eller myckel små företag. 2. 1. 8. GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPSINITIATIVEN Efter en sen start år 1995 och fördelningen av reserven år 1996 kom genomförandet av gemenskapsinitiativen verkligen i gång 1997. 1 detta kapitel behandlas inte gemenskapsinitiativen var för sig. I stället tas de viktigaste händelserna under 1997 upp i fråga om antagandet av nya program och utnyttjandet av anslag. Dessutom ges ett par exempel som illustrerar stödet till SMF. Fördelning av stöd som antagits inom GI under 1994-1999 (i slutet av 1997) (i 1997 års priser - miljoner ecu); ADAPT Empl. LMder PESCA SMF REGIS Rechar Konver Resider RETEX* URBAN Interreg** Totalt B DK D a E F IRL 1 L NL A P FIN S UK EU TOTALT 33,53 293,16 278,44 27,84 219,66 0,30 69,67 11,57 21,43 23,56 13,07 316,81 - 1. 636,13 38,63 31,73 45. 79 14,10 256. 70 200,99 70. 69 450. 13 191,20 88,61 10. 31 8,16 182. 16 148,00 373,48 228,54 69,49 401,39 314,72 0. 30 62,62 23,01 45,47 33,16 24,01 193. 77 • 1,01 8,50 23,39 130,91 28. 34 16,35 66,20 16,00 - 216,93 266,08 - 12,40 2,55 189. 12 83,33 251. 74 58,49 28,81 192,53 0,35 10,34 8,98 125,36 126. 53 11,09 17,21 68,67 2. 51 18,40 23,00 31,11 41,50 28,30 7,84 34,17 10,63 29,26 3,41 3. 97 37,42 0. 69 15. 68 - 178,54 3,05 34,21 33,54 - 1,89 - 1,85 2,26 - - 184,75 - 466,77 11,45 2. 38 302. 51 12,91 23,76 86,16 64,79 0,36 12,05 13,99 3,35 136,91 - 670,61 27,71 - 206,58 4,69 73,64 62,30 • 92,35 13,25 23,54 5,24 9,08 52,15 670,51 4,40 77,39 87,52 90,39 39. 54 11,47 82,99 - 1,01 2,59 204,90 - - 41,76 - 643,96 10,45 1. 52 115,21 45,20 162,60 80. 52 20,78 136,02 0. 51 22,30 13,36 50,00 7,89 4,97 121,43 179,33 H 76,84 • - - - -. 1. 732. 23 620,02 2. 011,56 1. 363,10 254,85 1. 640,53 16,08 220,64 89,98 759,17 107,46 82,94 1. 219,88 3. 591,66 3. 608,36 792,76 3. 691,66 13. 772,95 1. 846,24 1. 626,69 270,21 1. 060,97 609,64 * Inklusive 1993 " Inklusive PEACE Viktiga händelser under 1997: Antagandet av de sista programmen som planerats inom ramen för det första anslaget: Sammanlagt godkändes 13 initiativprogram under 1997: 1 Konver och I Résider II för Luxemburg. 1 Konver för Spanien, 3 SMF för Förenade kungariket, 3 Interreg II "A och B" (Italien/Slovenien, Italien/Österrike och Italien/Grekland) och 4 Leader för Belgien till ett sammanlagt belopp på 292,92 miljoner ecu, plus 5 program för tekniskt stöd lör Finland, Frankrike, Irland, Nederländerna och Sverige. Alla initiativprogrammen inom ramen för det törsta anslaget har nu antagits. Den 26 november 1997 offentliggjorde dessutom kommissionen ett meddelande6, i vilket den begärde en förlängning av PEACE-programmet till 1998 och 1999 (försoning och ekonomisk återhämtning i Nordirland och i 6 gränsgrevskap i Irland). 6 KOM(97) 642 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 43 Antagandet av de första ytterligare programmen efter fördelningen av reserven: År 1997 är det första året för antagandet av nya program som har blivit möjliga genom kommissionens beslut i maj 1996 att fördela reserven. 14 initiativprogram URBAN godkändes: 2 för Tyskland (Zwickau och Kiel), 5 för Frankrike (Clichy- Montfermeil, Châlons-sur-Saône, Saint-Etienne, Bastia och Mantes-la-Jolie), 2 för Nederländerna (Rotterdam och Utrecht), 4 för Förenade kungariket (Coventry, Bristol, Leeds och Brighton) och 1 för Finland (Helsingfors/Vanda) till ett totalt belopp på 76,6 miljoner ecu. Antagandet av program för gränsöverskridande samarbete inom Interrcg II C: Under det första halvåret lade medlemsstaterna fram praktiskt taget alla programförslag inom Interreg Il C inför kommissionen. I slutet av året hade en stor del av programmen godkänts och beslut kommer att fattas avseende de återstående programmen under de första månaderna 1998. Läget för varje program är följande: 6 initiativprogram har godkänts. Två (Italien och Portugal) rör kampen mot torkan och ett annat - "Irma" - (Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg och Nederländerna) kampen mot översvämningar. De tre sista gäller gränsöverskridande samarbete: (Nordsjöregionen), Förenade slutligen och Österrike/Tyskland/Grekland Danmark/Tyskland/Finland och Sverige (Östersjöregionen). De 6 gemenskapsinitiativprogrammen uppgår till ett totalt belopp på 218,94 miljoner ecu. Tyskland (Cadses/Adrianube) kungariket/Danmark/Sverige/Nederländerna Italien och och De andra programmen som inlämnades under 1997 rör västra Medelhavsomrädet och Alperna (E, F, 1, GR), sydvästra Europa (P, E, F), Atlantområdet (P, E, F, UK, IRL), NWMA - storstadsområdet i nordvästra Europa (F, L, B, D, NL, UK, IRL), åtgärder mot översvämningarna i Frankrike och Italien samt mot torkan i Spanien och Grekland. I slutet av 1997 genomfördes alltså de 13 gemenskapsinitiativen genom sammanlagt 446 program. Gemenskapsinitiativet SMF: Gemenskapsinitiativet SMF, vars anslag uppgår till 1,1 miljarder ecu (för regionerna inom mål 1, 2, 5b och 6), varav ca 800 miljoner ecu för regionerna inom mål 1, håller på att genomföras och under 1997 har de sista programmen kunnat antas (framför allt i Förenade kungariket). Programmens genomförandegrad varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. I Irland är t. ex. 80 % av programmet inriktat på en finansieringslösning (räntesubventioner) för småföretag (<50 anställda): åtaganden har gjorts avseende nästan 100 % av anslagen. I Frankrike valdes projekt ut genom två anmodningar att inkomma med projektförslag om samarbete mellan företag för modernisering och innovation och gränsöverskridande partnerskap. Även i Italien har anmodningar att inkomma med projektförslag lanserats. Däremot har programmen i Spanien och Portugal haft svårt att komma i gång. I Grekland har 96 % av SMF färre än 10 anställda och är därför särskilt sårbara för den inre marknadens tryck. Det grekiska programmet inriktas därför på att samla verksamhet för att uppnå skalekonomiska fördelar och på stöd till SMF för att modernisera deras produktion och organisation. I Sachsen (Tyskland) syftar programmet till att stödja produktutveckling och främja saluföring. För att uppmuntra internationalisering av SMF hjälper programmet i Sachsen också SMF att få tillträde till nya marknader, t. ex. Östeuropa och Sydostasien. De nya medlemsstaternas program omfattar bl. a. åtgärder till stöd för miljörevision, rådgivning och utbildning i telematik och miljöteknik (i Österrike), för tillträde till marknader med hjälp av nät, förbättring av utbildning och företagsledning, tillträde till den inre marknaden, ny informations- och miljöteknik som en konkurrensfaktor (i Sverige) och för starkare band mellan forskning och utbildning, tillämpning av den inre marknadens tekniska förordningar samt samling av verksamheter (i Finland). 44 Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 SMF i centrum för gemenskapsinitiativen Förutom själva gemenskapsinitiativet SMF har kommissionen i samband med definitionen av tillämpningsområdet för de allra flesta gemenskapsinitiativen gynnat åtgärder lör en utveckling som tar tillvara den inneboende potentialen hos SMF och främjar den lokala utvecklingen. Gemenskapsinitiativet Leader: Stödet till små och medelstora företag och hantverksföretag utgör en av de viktigaste delarna i initiativet Leader. Ca 20 % av anslagen är direkt avsedda för dem och till detta skall läggas de anslag som beviljas för "utbildning". Följande exempel förtjänar att omnämnas: De två lokala aktionsgrupperna (LAG) inom ramen för Leader i Luxemburg har tillsammans skapat en s. k. "one stop shop" för SMF i form av en arbetsgrupp som skall ansvara för kunskapsöverföring för att främja skapandet av företag: i gruppen finns företrädare för LAG i Sierra de Segura (Andalusien) Montana de Navarra (Navarra), La Manchuela (Kastilien-La Mancha) och det inre av Baskien (Aquitaine). I Irland är West Cork Food Enterprise Partnership ett initiativ för att stödja lokala SMF inom den livsmedelsproducerande jordbrukssektorn och för att främja skapandet av nya företag. Olika LAG i Portugal (Ponta Delgada och Villa do Porto, sydvästra Alentejo, Alentejo Central, Valle do Sor, Pinhal Interior Sul) har upprättat gemensamma tjänster för företag. Vissa LAG har stött skapandet av företag: ett glasbruk i Grekland (Psiloritis) och ett konfektionsföretag i Modabarr (Portugal). På europeisk nivå främjar slutligen Europeiska observationsorganet Leader utbyte av information och erfarenheter samt organiserar seminarier. I februari 1997 hölls ett seminarium i Eli/ondo (Navarra, Spanien) om bestämmelserna om stöd till nya verksamheter som samlade deltagare från 8 medlemsstater. - Initiativet Interreg II A har på flera sätt främjat åtgärderna för gränsöverskridande ekonomisk utveckling till förmån för SMF, t. ex. genom utbyte av information och kunskap, främjande av gränsöverskridande centrer eller parker för överföring av teknik och innovativa produkter. - Vad gäller initiativen för omställning av industriregioner (Konver, Rechar II, Résider II och RETEX II) har åtgärder vidtagits för att förstärka förmågan hos SMF att diversifiera sin ekonomiska verksamhet (gemensamt sökande efter nya marknader eller tekniköverföring till SMF). Bättre företagsledning och utnyttjande av ny teknik genom en bättre tillgång till immateriella resurser innebär dessutom betydande fördelar för de små och medelstora företagens utveckling (investeringar och rådgivning avseende "teknikbevakning" och teknisk bedömning, upprättande av tjänstestrukturer, förbättring av produktkvalitet och optimering av produktionen). Stöd ges också för att introducera företagen information om (tillträde spridningsteknik). Slutligen skall SMF få tillgång till goda rutiner och teknik för förvaltning och organisation (utbyte av tjänstemän, rekrytering av experter, införande av datorutrustning och utarbetande av moderniseringsplaner). Initiativet ADAPT rör i hög grad SMF och gäller främst frågor om arbetets organisation och förändringar som är följden av ny teknik. I delen NOW av initiativet Employment (jämställdhet mellan män och kvinnor) ingår som tema kvinnors skapande av företag. för "informationsmotorvägarna" till nät och servrar, En annan viktig aspekt gäller de små och medelstora företagens tillgång till finansmarknaderna och! deras nya produkter sina finansieringsvillkor. Detta stöd handlar lika mycket om att bidra ekonomiskt till upprättandel av fonder som att informera SMF om de finansiella tjänsterna och det tekniska bistånd som kan ges av experter på företagsfinansiering. startkapitalfonder) (riskkapitalfonder förbättra eller för att En sista viktig del handlar om utbyte av erfarenheter och upprättande av nät för att främja företagens internationalisering och bättre kunskaper om marknaderna (detta är ett av de främsta målen med SMF- initiativet). Skapandet av nät uppmuntras starkt för att underlätta kontakter inom gemenskapen på olika områden (mellan regioner som befinner sig i ekonomisk nedgång, lör att driva på marknadsföringen av nya produkter, sprida kompetens och innovativa metoder). Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 ADAPT och Employment 45 När det gäller initiativet ADAPT infördes under 1997 en ny prioritering i programmen, nämligen informationssamhället. I övrigt har 2 327 nya projekt antagits. De gäller främst företag, särskilt SMF. I maj hölls en konferens i Aten där ADAPT-stödet till SMF och de lärdomar som kunde dras för att sprida goda rutiner analyserades. Beträffande Employment har en ny del införts som kallas Integra och framför allt stödjer integrering av invandrare. Mer än 3 700 nya projekt, som i genomsnitt är av mycket hög kvalitet, har valts ut. Företagen är fortfarande alltför dåligt representerade bland parterna, men en viss ökning kan noteras. Tre konferenser har organiserats under 1997 inom ramen för Youthstart (Stockholm i september), Integra (Barcelona i oktober) och NOW (Bryssel i december), den sistnämnda om kvinnors skapande av företag. Utnyttjandet av anslagen: Ataganden/bidrag totalt 1994 1995 1996 1997 1994-1997 1994 1995 BetalningarfbkJrag 1996 1997 1994-1997 0% 11% 0% 9% 0% 0% 0% 0% 1% 12% 0% 0% 2% 19% 6% 29% 11% 19% 38% 10% 36% 30% 26% 20% 16% 19% 14% 14% 15% 50% 17% 26% 26% 20% 24% 24% 27% 24% 20% 8% 15% 10% 8% 13% 25% 15% 29% 18% 13% 15% 14% 14% 40% 46% 54% 77% 49% 89% 50% 84% 73% 75% 62% 54% 56% 0% 5% 0% 4% 0% 0% 0% 0% 0% 9% 0% 0% 1% 9% 3% 8% 2% 6% 17% 4% 13% 14% 13% 7% 7% 8% 5% 9% 8% 8% 8% 14% 22% 14% 14% 11% 14% 13% 11% 9% 13% 6% 13% 12% 17% 9% 10% 11% 9% 10% 12% 11% 24% 3 1% 23% 27% 26% 47% 35% 37% 39% 43% 3 1% 32% 31% ADAPT Empl. Leader PESCA SMF Rechar REGIS Konver Resider RETEX* URBAN Interreg" TotaK 'Inklusive 1993 - Inklusive PEACE Utnyttjandet av anslagen för samtliga gemenskapsinitiativ Utnyttjandet av anslagen för genomförande av gemenskapsinitiativen är betydligt mindre än för GSR/SPD. I själva verket uppvisar 1997 ett sämre genomförande avseende åtagandebemyndiganden än 1996 (61 % av tillgängliga åtagandebemyndiganden för detta år genomfördes, jämfört med 94 % 1996), medan det har skett en viss förbättring av genomförandet av betalningsbemyndigandena (90 % av de tillgängliga anslagen utnyttjades, jämfört med 80 % år 1996). De kraftiga förseningarna när programmen skulle antas och inledas under 1994 och 1995 gör emellertid att det är omöjligt att uppnå ett tillfredsställande utnyttjande av anslagen. De totala åtagandena under perioden 1994-1997 uppgår efter fyra år till 56 % av stödet och utbetalningarna till endast 31 %. Förseningarna i genomförandet beror ofta antingen pä att programmen har godkänts sent eller på särdragen i vissa gemenskapsinitiativ, t. ex. partnerskapet inom URBAN och Interreg II C eller de mycket speciella åtgärderna inom gemenskapsinitiativet SMF. Vissa medlemsstater anser sig emellertid vara i stånd att utnyttja de tillgängliga anslagen snabbt. Kommissionen har inlett en dialog med medlemsstaterna för att tillsammans med dem undersöka möjligheterna att göra en omfördelning av de finansiella medlen, antingen mellan åtgärderna inom ett och samma program eller mellan programmen inom ett och samma initiativ. Först när resultatet av dessa diskussioner föreligger kan eventuella omfördelningar av medlen mellan initiativ bli aktuella. 46 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Åtaganden/bidrag totalt Betalningar/bidrag totalt I I % årliga -*-%kurnulerade 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 1 • *! 1 s* 31% 0% 9 % /^ 8% 1 11% 11% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Situationen varierar dessutom kraftigt mellan initiativen. Initiativen avseende omvandling av industriregioner (Rechar II, RETEX II, Résider II, Konver) och PESCA uppvisar en tämligen tillfredsställande åtagandegrad, 79-89 % av det totala stödet för perioden 1994-1999. Detta beror emellertid på att det i fråga om de flesta av dessa initiativprogram görs ett enda åtagande i samband med att programmen godkänns. I gengäld uppvisar initiativen ADAPT, Employment, Leader, SMF och Interreg II C en mycket lägre åtagandegrad, 40-54 % av det totala stödet. På betalningssidan håller situationen långsamt på att förbättras jämfört med 1996 (31 % av stödet hade betalats ut i slutet av 1997, jämfört med 20 % i slutet av 1996), men den är fortfarande otillfredsställande. Utbetalningsgraden är särskilt låg i fråga om gemenskapsinitiativen Leader (bara 23 % av stödet har betalats ut) och ADAPT (24 %). Gemenskapsinitiativen avseende omvandling av industriregioner uppvisar däremot en något bättre utbetalningsgrad (mellan 37 % och 47 % av stödet under perioden). SMF och det gränsöverskridande samarbetet Inom ramen för gemenskapsinitiativet SMF har 25 miljoner ecu avsatts för gränsöverskridande åtgärder mellan medlemsstater. Tre typer av åtgärder har lanserats: • SMF inom turistnäringen och Internet: programmet PMETOUR: De små och medelstora företagen är relativt missgynnade jämfört med storföretagen när det gäller tillgång till och utnyttjande av "informationsmotorvägarna", särskilt Internet. De behöver alltså särskilt stöd inom detta område. Kommissionen har därför lanserat PMETOUR som riktar sig till SMF inom turistnäringen i de minst gynnade regionerna i unionen. Denna åtgärd syftar tiii att skapa en samordningsstruktur på europeisk nivå som ger tekniskt stöd till ca 40 regionala projekt. Målet är att få regionala SMF inom denna sektor att delta. Biståndet handlar framför allt om a. : skapa webbsidor och Internet. Samordningsstrukturen började fungera i april 1997. Valet av regionala projekt tog tid rntn i slutet av 1997 hade omkring hälften av projekten kommit i gång och de övriga skall påbörjas i början av 1998. införa direkta boknings- och betalningssystem via • Internationella mässor IBEX (International Buyers' Exhibitions): Denna idé lanserades till att börja med inom företagspolitiken och bygger på en ambtion :>;. förbättra situationen för SMF som underleverantörer. Idén fångades upp inom regionalp:<•';t. i:. er och SMF-initiativet i stödberättigade regioner. Mässorna organiseras under 2-3 dagar och samlar ca 40 storföretag och 350-400 SMF. Förberedda möten organiseras på internationell nivå mellan storföretag och SMF. Mötena inriktas på behov som storföretagen identifierat och SMF:s förmåga att tillgodose dem. Varje IBEX är inriktat på ett särskilt verksamhetsområde. Målet är att de skall leda fram till samarbetsavtal. Inom ramen för sin företagspolitik gav kommissionen i mars i9°7 stöd till IBEX-mässan "Elmia Food" i Jönköping (Sverige) (livsmedelsindustri), och i maj 1998 till "Vibex" (bilindustrin) i Göteborg (Sverige). Inom ramen för regionalpolitiken kommer 3 IBEX att anordnas under 1998: i Magdeburg (Spanien, livsmedelsindustri) och Libramont (Belgien, träprodukter). (Tyskland, energisektorn), Léon Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 47 Utbyte av erfarenheter och goda rutiner: Kommissionen har planer på att organisera utbytesprojekt där exempel på goda rutiner skulle kunna spridas bland SMF och deras organisationer. En närmare analys av programmen inom dessa initiativ har påbörjats för att avgöra vilken typ av åtgärder som skall stödjas. Resultaten av denna analys kommer att göra det möjligt att utforma ett program för utbyte av erfarenheter som även omfattar samarbetsseminarier och utvecklingen av en internetsajt. 2. 1. 9. NYSKAPANDE ÅTGÄRDER OCH TEKNISKT STÖD Varje strukturfond kan finansiera sin egen verksamhet i fråga om undersökningar, pilotåtgärder eller tekniskt stöd. Sådan verksamhet finansieras upp till ett maximibelopp: 1,5 % av de årliga anslagen för ERUF, 1 % för EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU. Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen Nya projekt som antogs 1997: Under 1997 lanserades 49 nya pilotprojekt eller nyskapande åtgärder, vilket motsvarade en total gemenskapsfinansiering på 100 miljoner ecu. Det handlade om tre typer av åtgärder, nämligen pilotprojekt i städer och två program för fysisk planering: pilotåtgärderna för fysisk planering och TERRA (interrégional samarbete rörande fysisk planering inom särskilda områden). Gensvaret på anmodan att inkomma med förslag till pilotprojekt i städer och TERRA blev starkt och sammanlagt 645 projektförslag (503 projekt för städer och 142 projekt för fysisk planering) lämnades in. Pilotåtgärderna för fysisk planering har ännu inte varit föremål för en öppen anmodan att inkomma med projektförslag, utan för en anmodan till medlemsstaterna att inkomma med gemensamma förslag. 1) Pilotprojekten i städer Av 503 inlämnade förslag valdes 26 nya pilotprojekt i städer ut 1997 med en total budget på 63,6 miljoner ecu. Projekten lanserades i juli vid ett seminarium för projektförvaltarna för att säkerställa att goda rutiner för projektuppföljning finns redan från början. Pilotprojekten syftar till att skapa ett utvidgat samarbete inom de offentliga och privata sektorerna i de berörda städerna och införa en integrerad och innovativ politik för att ta itu med problemen i städerna. Åtgärderna är inriktade på t. ex. integration av miljön, ekonomiska och sociala åtgärder, utnyttjandet av ny teknik för att ta itu med städemas problem, lika möjligheter, förbättrat tillträde, utveckling av kulturtillgångar och rehabilitering av mindre gynnade områden. Beträffande de första pilotprojekten för städer, som påbörjades under perioden 1989-1994, hade 20 av 33 projekt slutförts i slutet av 1997. 2) Fysisk planering De två typerna av åtgärder inom området fysisk planering har framskridit på följande sätt: • TERRA: Efter anmodan att inkomma med förslag 1996 ledde det slutliga urvalet till finansiering av 15 pilotprojekt under en treårsperiod (5 av projekten handlar om flodområden, 4 om kustområden, 3 om kulturarv som hotas, 2 om svårtillgängliga landsbygdsområden samt 1 om områden som är utsatta för erosion) med en total budget på 20 miljoner ecu. En anmodan att inkomma med förslag har också organiserats för att säkerställa tekniskt stöd till programmet (genomförande, uppföljning och utvärdering av de utvalda projekten). Stödet kommer att genomföras under 1998. 48 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 • Pilotåtgärder för fysisk planering: Vid seminariet den 3-4 juli 1996 inbjöds medlemsstaterna att inkomma med gemensamma förslag till pilotåtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Tidsfristen för inlämnandet av förslag, som ursprungligen var fastställd till den 10 mars 1997, förlängdes på begäran av medlemsstaterna. De fyra pilotåtgärder som skall genomföras är: norra ytterområdet (DK, FIN, S, N), området Alperna/östra Alperna (A, I, D), "Archi-med": sydöstra Medelhavet (GR, I, Malta, Cypern) samt "Porten till Medelhavet" (E, P, Marocko). För varje pilotåtgärd avsätts 5 miljoner ecu av de sammanlagt 20 miljoner ecu som fastställts för denna typ av nyskapande åtgärder enligt artikel 10. Kommissionens beslut om stöd bör fattas under det första kvartalet 1998. Pågående nyskapande åtgärder Utöver de tre nya serierna av åtgärder som antogs 1997 har omkring 200 andra innovativa projekt som finansieras av ERUF genomförts inom följande områden: nya sysselsättningsmöjligheter, kultur och kulturarv (se punkt 6. 6 och 6. 7), regionala innovationsstrategier (RIS), tekniköverföring (RTT), informationssamhället (RISI) och det externa samarbetet mellan regioner (Ecos-Ouverture). SMF och pilotprojekten Många pilotprojekt berör innovation och informationssamhället. Följande två typer av projekt som främjar innovation har utvecklats (tota! budget på 15 miljoner ecu): i hög grad SMF, t. ex. områdena teknisk inom EIS (regionala innovationsstrategier), där 19 projekt har valts ut, syftar till att främja de regionala företagens innovationskapacitet genom att bygga upp ett samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn. I flera RIS-projekt (Limbourg i Belgien, Yorkshire & Humberside, Strathclyde, Shannon) är t. ex. ordföranden i styrkommittén företagare, vilket borgar för en affärsmässig inställning. RTT (pilotprojekt för tekniköverföring som omfattar flera regioner), där 7 projekt har valts ut, har som mål att minska den bristande jämvikten mellan regioner och uppmuntra interregionalt samarbete om forskning och utveckling samt innovation. Projektet FOOTWEAR har t. ex. som mål att anpar demonstrera och överföra en italiensk teknik för automatiserad utformning och produktion av lä till SMF inom skomakeribranschen i mål 1-regioner i Spanien, Portugal och Grekland. I en annan sektor syftar projektet ESTEEM till att överföra miljövänlig produktionsteknik till SMF i Förenade kungariket, Grekland, Tyskland och Finland. Åtgärderna som rör informationssamhället (RISI) kan indelas i två typer: RIS11: Uppmuntran av partnerskap mellan nyckelaktörer inom regionen för att utarbeta en region- åtgärdsplan för informationssamhället, samt RISÏ2: Pilotprojekt som omfattar flera regioner. Sammanlagt har 31 projekt valts ut, varav 21 finansieras av ERUF och 10 av ESF. Projekten omfattar flera regioner och syftar t. ex. , som i fallet "ENTERSKILLSNET", till att utveckla ett näf a\ landsbygdsområden mellan Tarn och Haute-Garonne (F), Andalusien (E), Södra Savolax ( Dublin och Lanford (IRL) och Skottland. En annan åtgärd, TOURIST, rör de regionala turistaktör. ,. -. på Madeira (P), i Burgenland (A), Lappland (FIN), Val d'Aosta (I), Västerbotten (S) och Humpshir. (UK). De flesta av de 22 regionala strategierna inom ramen för RISI1 är inriktade på frågor som ;ö: SMF och för dessa frågor har regionala arbetsgrupper startats som kommer att inleda interregional*: samarbete under 1998. Det stora flertalet av de 100 interregional samarbetsprojekten (Recite och Ecos-Ouverturc) av håller på att förhandlas fram har ett betydande inslag som rör SMF och åtminstone en tredjedc' v dem går ut på att stimulera innovation bland SMF och internationalisering av dessa företag. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 199? 49 Instrumenten för partnerskap till förmån för SMF EUROPARTENARIAT - arrangemang För partnerskap mellan företag: Europartenariat, som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen och inom ramen för det tredje fleråriga programmet för SMF, främjar den ekonomiska utvecklingen i områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna (mål l, 2, 5b och 6) genom att uppmuntra gränsöverskridande samarbete mellan SMF. Programmet förvaltas gemensamt av de kommissionsavdelningar som ansvarar för företagspolitik samt regional- och sammanhållningspolitik och ger företagen möjlighet att möta potentiella partner för att diskutera och förhandla fram eventuella samarbetsavtal. År 1997 ägde två evenemang rum, i Grekland (Pireus) och i Frankrike (Centralmassivet): - Europartenariat i Grekland (Pireus, 23-24 juni). 400 grekiska SMF mötte 1 733 företag från mer än 60 länder. Av de 1 733 besökande företagen kom 758 från unionen, 37 från EFTA-länder, 299 från Medelhavsområdet. 360 från Phare-länderna, 200 från Tacis-länderna, 64 från Asien och 12 från USA. 11 336 möten organiserades. - Europartenariat i Frankrike (ClermontFerrand, 16-17 oktober). 418 franska SMF mötte 1 750 företag från mer än 60 länder. Av de 1 750 besökande företagen kom 974 från unionen (333 från Frankrike), 48 från EFTA-länder, 213 från Medelhavsområdet, 201 från Phare-länderna, 138 från Tacis-länderna, 104 från Asien, 34 från Latinamerika, 25 från USA och 13 från Canada. 10 300 möten organiserades. Arrangemang under 1998: Nederländerna (Apeldoorn, 11-12 juni) och Spanien (Valencia, 12-13 november). Åtgärder som finansierats enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (miljoner ecu) Interregional! samarbete - interregionalt samarbete inom EU - interregionalt samarbete med tredje land Regional utveckling - framjande av teknisk utveckling - inforrnationssamhallet - kultur och ekonomisk utveckling - nya arbetstillf&llen - vagledning och tekniskt stod Fysisk planering Pilotprojskt i stadsomraden Ovriga Totalt 1995 års priser Anslag* 1995-1999 (D Ataganden 1997 Ataganden 1994-1937 % Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 % (2) (2)/d) (3) (3)/(D 180,0 110,0 70,0 90,0 20,0 20,0 15. 0 15,0 20,0 45,0 80,0 0,0 385,0 2,8 2,8 0,0 43,7 2,2 13,2 14. 9 11,3 2,2 14,3 64,5 2,2 127,5 25,8 9,8 16,0 64,6 8,6 17,0 14,9 15,2 9,0 28,3 66,1 S,0 193. 8 14% 9% 23% 72% 43% 85% 99% 102% 45% 63% 83% 49% 9,1 2,7 6,4 19,4 2,4 2,2 5,9 6,5 2,4 4,8 22,8 2,4 58,6 13,8 7,4 6,4 25,3 5,0 3,6 5,9 6,5 4,8 9,7 22,9 4,8 77,1 8% 7% 9% 29% 25% 18% 40% 43% 24% 22% 29% 20% Tekniskt stöd enligt artikel 7 i ERUF- förordningen Enligt artikel 7 får ERUF finansiera undersökningar, tekniskt stöd och infonnationsåtgärder med upp till 0,5 % av sina årliga anslag. År 1997 utnyttjades en betydande del av dessa anslag för tekniskt stöd till förmån för territoriella sysselsättningspakter (48 % av det totala stödet år 1997), Den befolkning som omfattas av de territoriella sysselsättningspakterna uppgår till 36 miljoner invånare i hela unionen. Stödet till europeiska företags- och innovationscentrer för skapande och utveckling av SMF utgjorde 43 % av det totala beloppet och gällde inrättandet av nya centrer i 10 medlemsstater. Konferenserna och seminarierna (4 %) rörde t. ex. det fjärde mötet i Marseille mellan lokala utvecklingsaktörer, konferensen på Sardinien om "kvinnliga aktörer i den lokala utvecklingen" och ett seminarium för utbyte av erfarenheter om strukturfonderna mellan Spanien, Irland och Italien. Informationsåtgärderna (3 %) har bl. a. finansierat en monter vid världsutställningen i Lissabon år 1998. Undersökningarna (2 %) inbegriper bl. a. en jämförande studie om skapandet av sysselsättning i stadsmiljö. 50 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Lokala utvecklingsåtgärder för SMF 22 nya europeiska företags- och innovationscentrer i 10 medlemsstater lanserades, vilket bidrog till att vidga det europeiska nätet som idag består av 140 centrer i områden som får stöd från unionen och i länder i Central- och Östeuropa. Tack vare centrens integrerade system med tjänster som gynnar skapandet och utvecklingen av innovativa företag bidrar de till innovation, internationalisering och diversifiering av produktionsstrukturerna inom ramen för strukturfonderna och utvecklar en kompletterande åtgärd inom ramen för RIS, Europartenariat, de territoriella pakterna och gemenskapsinitiativen. Åtgärder till stöd för SMF inom ramen för de territoriella svsselsättningspakterna I många åtgärdsplaner framhävs diversifieringen av den lokala produktionsstrukturen, skapandet av SMF samt främjandet av regionala och lokala produkter. Molise-pakten i Italien syftar t. ex. till att skapa nya företag i livsmedelsindustrin och turistnäringen samt utveckla en kvalitetsstämpel för regionala produkter. På Sicilien syftar pakten Alto Belice Corleonese också till en integrerad utvecklingsmodell som utgår från produkter som är typiska för regionen. I Clabecq i Belgien har en riskkapitalfond med 5,25 miljoner ecu inrättats för att hjälpa SMF att komma i gång och utvecklas. Tekniskt stöd enligt artikel 7 i ERUF-forordningen Atgarder for forberedande och uppfoljning Utvardering Regionala studier Konferenser, moten och seminarier Information och reklam Tekniskt stod och teknisk utrustning TOTALT Ataganden Ataganden 1997 1994-1997 Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 20,1 4,0 0,3 0,8 6,2 5,1 36,4 33,6 5,4 1,8 3,5 20,8 15,3 80,3 7,5 2,5 0,5 0,9 5,7 3,3 20,5 28,2 11,8 2,7 3,4 21,3 13,8 81,2 Ej inbegripet frigjorda anslag från föregående års åtgärder Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 6 i ESF-förordningen informationsutbyte mellan de som arbetar De nya sysselsättningsmöjligheterna 1997 var ett år med fruktbart för nya sysselsättningsmöjligheter och kommissionen. Den viktigaste nyheten var införandet av en noggrann uppföljning av de pilotåtgärder som inleddes 1994 och 1995. Den nya informationstekniken var ett värdefullt stöd för att utveckla kommunikationen mellan kommissionens uppföljningsenhet och de projektansvariga på fältet. Utnyttjandet av denna teknik gynnade också samarbetet mellan projektansvariga på ett tidigt stadium och gjorde det möjligt att bygga upp ett elektroniskt nät. Den 31 december 1997 hade samtliga projekt som lanserades under 1996 (utom 2) kommit i gång och enkäten om 1994 och 1995 års projekt med huvudinriktningen "innovation" genomfördes. Resultaten av enkäten kommer att vara tillgängliga i början av 1998 och kommer att vara underlag för en rad seminarier för att främja utbytet av erfarenheter mellan projektansvariga, inbegripet de senaste projekten som lanserade år 1996. Vad gäller 1997 års anmodan att inkomma med förslag har 955 projekt föreslagits, varav 70 valts ut för en mer ingående granskning. Två tredjedelar av projekten syftar till att skapa sysselsättning direkt genom att utveckla nya sysselsättningsmöjligheter eller nya företagsformer. Resterande tredjedel handlar om omorganisation av arbetet och utbildning. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 51 fackliga (Europeiska samarbetsorganisationen Den sociala dialogen Under 1997 har åtgärder som samfinansierats av ESF gjort det möjligt för de stora europeiska yrkesorganisationerna - CES, Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivareorganisationer - UNICE, Europeiskt centrum för offentliga företag - CEEP) att fortsätta utbildningen av företrädare för arbetstagarna samt arbetsgivare eller deras företrädare. Utbildningen har gett deltagarna möjlighet att fördjupa sina kunskaper om industriella förändringar och framför allt om förändringarnas effekter på sysselsättning, kompetens och yrkeskvalifikationer samt om industriella relationer. Under 1997 avslutades det tvååriga utbildningsprogrammet under UNICE:s ledning. CES:s årliga program bestod av 30 åtgärder, varav de flesta handlade om effekterna av ny teknik eller nya former av arbetsorganisation på sysselsättningen, utbildningar, nya verksamhetsområden produktionsmetoder och delaktighet i företagsledningen, distansarbete och arbetsorganisation, den tekniska utvecklingen och effekterna på arbetsorganisationen inom telekommunikation etc. CEEP:s fleråriga program om nya former av partsrepresentation och högsta kvalitet i Europa avser att integrera kvalitetsbegreppet i den sociala dialogen på europeisk nivå. Slutligen har under 1997 en nyhet introducerats inom ramen för förordningen, nämligen att artikel 6 har öppnats för andra än de traditionella stödmottagarna: YES for Europe, den europeiska sociala dialogen "on line" och det irländska produktivitetscentret Dial-Forco. Denna försöksperiod kommer att göra det möjligt att under 1998 utvidga anmodan att inkomma med ansökningar genom ett anbudsförfarande. kvalifikationer (miljö), teknik inom som ren ESF:s tekniska stöd Det tekniska stödet enligt artikel 6 i ESF-förordningen har framför allt gjort det möjligt att stödja de 23 territoriella sysselsättningspakterna där ESF-stödet är ett dominerande inslag (varav 22 antogs under 1997), men också att förbereda inom gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, producera 5 särskilda rapporter, organisera 4 stora europeiska konferenser samt hålla webbsidan uppdaterad. lanseringen av den andra omgången projekt Nyskapande atgarder, undersokningar Tekniskt stod Totalt Åtaganden Betalningar 1994 1995 1996 1997 1994-1997 1994 1995 1996 1997 1994-1997 0,4 61,9 62,2 22,3 33,7 56,1 31,0 32,2 63,2 36,2 21,4 57,6 89,9 149,2 239,1 0,2 69,7 69,8 11,2 45,5 56,7 18,6 34,8 53,3 17,9 26,3 44,2 47,8 176,3 224,1 (miljoner ecu) Inklusive överförda, återuppförda och frigjorda medel Betalningarna hänför sig inte nödvändigtvis till åtaganden från samma period Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 8 i förordningen för EUGFJ-utveckling Åtgärderna år 1997 som finansierades enligt artikel 8 i förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen handlade om tekniskt stöd för att genomföra de 8 territoriella sysselsättningspakterna inom mål 5b- områden, arbetet avseende landsbygdsindikatorer för att stödja politik för landsbygdsutveckling och sammanställningar av interimsutvärderingarna inom mål 5b, ett kontrakt för att tillhandahålla tjänster och verktyg för kommunikation och information om gemenskapspolitiken för landsbygdsutveckling. Dessutom blev en anmodan till pilot- och demonstrationsprojekt om "nyskapande åtgärder av kvinnliga jordbrukare och på landsbygden" en verklig framgång, då mer än 400 förslag hade lämnats in år 1997. Förslagen gällde stöd till kvinnor på landsbygden. De handlade om nyskapande åtgärder av kvinnor och kvinnliga jordbrukare för att främja och ta tillvara jordbruksproduktion, omställning och professionell diversifiering, åtgärder för att skapa sysselsättning, integration i samhälle och arbetsliv, utbildningsåtgärder och arbetsledning samt om utvecklingen av nät som möjliggör spridning av deras sakkunskap och erfarenhet. inkomma med förslag i september 1996 att Under 1997 genomfördes en första undersökning av hur vissa av villkoren i anmodan att inkomma med förslag uppfylldes i de inlämnade förslagen och av valet av experter som skall avge ett utlåtande om varje förslag. Arbetsbelastningen på grund av det stora antalet inlämnade förslag innebar att arbetet inte kunde slutföras under 1997. Urvalsförfarandet avseende projekten kommer att fortsätta under 1998. 52 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Många finansierade projekt kontrollerades. För en del av dem kommer ett återbetalningsförfarande att inledas på grund av konstaterade oegentligheter. Åtgärder som finansierats enligt artikel 8 i EUGFJ-fbrordningen UtvSrdering, uppffiljnfng, tekniskt st&d och undersdkningar Pilotprojekt och demonstrationsprojekt Atgarder f6r spridnlng av Information TOTALT Inbegriper inte åtaganden och frigjorda medel från tidigare års insatser I Ataganden 1997 1. 620. 802 263. 989 3. 431. 084 5. 315. 8751 Ataganden 1996-1997 2. 344. 009 14. 758. 278 3. 431. 084 20. 533. 371 Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 4 i FFU-fbrordningen Åtgärderna år 1997 enligt artikel 4 i FFU-förordningen gällde framför allt upprätthållandet av ett register över fiskeflottor, tekniskt stöd för en ny uppmätning av fiskeflottorna, en undersökning av samråd med branschföreträdare och deltagande i världsutställningen år 1998 i Lissabon och uppgick till sammanlagt 2,1 miljoner ecu. Åtgärder som finansierats enligt artikel 4 i FFU-fbrordningen Ataganden 1997 Ataganden 1994-1996 Ataganden 1994-1997 Betalningar 1997 Betalningar 1994-1996 Betalningar 1994-1997 Undersdkningar Publikationer, information och utbildning Tekniskt stod 893. 697 533. 162 697. 174 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 4. 921. 433 613. 070 4. 147. 136 426. 965 489. 322 1. 709. 881 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 TOTALT 2. 124. 033 7. 557. 606 9. 681. 639 2. 626. 168 3. 857. 718 3. 193. 914 557. 185 2. 732. 787 6. 483. 886 Inom ramen för artikel 4 i FFU-förordningen organiserade kommissionen den 25-28 maj 1997 "Partnerskap Casablanca 97 - fiskeindustrin", ett första partnerskapsmöte mellan fiskeriföretag från unionen och Marocko. Mötet organiserades på grundval av samarbetsprojekt som de marockanska företagen i sektorn lagt fram och som samlats i en katalog som delades ut till deras europeiska motparter. Under dagarna ägde närmare 3 000 möten rum mellan ca 100 marockanska företag och 300 europeiska företag. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 53 2. 2. PRESENTATION PER MEDLEMSSTAT 2. 2. 1. BELGIEN L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål På grund av fördelningen av behörigheter mellan den federala, regionala och gemenskapsnivån präglas strukturfondernas program i Belgien för samtliga mål av stor spridning över ett stort antal operativa program eller SPD. Detta är i särskilt hög grad fallet för ESF där endast 4 program av 21 överstiger 40 miljoner ecu. Åtgärder för att stödja SMF i Belgien Fondernas stöd till utveckling av SMF inom de geografiskt avgränsade målen beräknas för den aktuella perioden uppgå till totalt omkring 766 miljoner ecu, varav 63 % avser mål 1, 1,32 % mål 2 och 5 % avser mål 5b. Mål 1: Tre riskkapitalfonder har inrättats inom specialiserade dotterbolag , nämligen Sambrinvest, Hoccinvest och Invest Borinage-Centre. Invest står för 50 % av kapitalet och SOWAGEP, som förvaltar de medel som kommissionen bidrar med inom ramen för denna åtgärd, deltar med 50 %. Stödet ges i form av förvärv av andelar av bolagens kapital, lån och utställande av konvertibler. För att vara stödberättigade skall företagen ha sitt säte i något av de områden som täcks av Invest, inte vara kända som "företag från strukturfonderna medföra att det högsta tillåtna taket för gemenskapsstödet i förhållande till de geografiskt avgränsade målen överskrids, i synnerhet om de läggs ihop med investeringsbidragen. Sammanlagt 30 miljoner ecu förutses för projektet, varvid ERUF deltar med 50 %. Invest står för det nationella bidraget på 15 miljoner ecu, utan privat deltagande. Kriteriet "skapande av arbetstillfällen" är avgörande vid val av projekt. Hänsyn tas också till projektens nyskapande karaktär och till skyddet av miljön. i svårigheter" och slutligen får inte det stöd som beviljas Mål 2: I Turnhout inrättades genom "Strategisch plan Kempen" redan för cirka tio år sedan ett projekt där större företag agerar "faddrar " till små och medelstora företag. Den totala kostnaden för detta projekt uppgår till 0,9 miljoner ecu med ett bidrag från ESF på 0,4 miljoner ecu. Syftet med detta projekt är att regelbundet (varje månad) sammanföra chefer i stora företag med ledare i små och medelstora företag för utbyte av information och råd och för att bilda ett "stödjande nätverk". Hittills har cirka 700 företag medverkat i projektet och 1 670 arbetstillfällen skapats. I Limbourg har ett centrum för multimediateknik och innovation bildats. Den fysiska anläggningen består av en hörsal, utbildningssalar och demonstrationsrum samt konferensrum. Centrumet bedriver också forskningsarbete på uppdrag, avsett för små och medelstora eller stora företag, liksom demonstrationsprojekt. I slutet av 1997 motsvarade sysselsättningseffekten 9,5 heltidstjänster. Denna siffra bör stiga under de kommande åren. Mål 3 och 4: Utbildning av arbetare för att de bättre skall kunna möta förändringar inom industri och organisation gör det möjligt att stimulera anpassningsförmågan hos SMF och deras anställda. Andra åtgärder syftar till att stärka personalresurserna inom de forskningscentra som har beröring med lokala SMF. Mål 5b: I Flandern är åtgärderna inriktade på att skapa ett samordningscentrum, att stödja företag när det gäller miljöfrågor och att genomföra miljöutvärdering av företag. I Vallonien fungerar det särskilda stödet till produktiva sysselsättningsskapande investeringar tillfredsställande eftersom antalet nya arbetstillfällen (177) redan överskridit det uppsatta målet för åtgärden. till förmån för SMF främst 54 MALI Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Det är endast regionen Hainaut som omfattas av mål 1. Under 1997 utvidgades åtgärden för nybildning av företag som anställer minst 20 personer samtidigt som vissa projekt som inte kan genomföras under den aktuella programplaneringstiden, eller projekt som bedömdes vara av mindre intresse för den regionala utvecklingen övergavs. Därtill har kriterierna för beviljande av stöd förstärkts för att inriktas på bärande sektorer med högt mervärde. Flera projekt till betydande belopp (bland annat vetenskapsparken i Crachet, projektet "vatten från Heure") godkändes under 1997. I partnerskap med de regionala myndigheterna har åtgärden för stimulering av den ekonomiska verksamheten setts över i syfte att betona effekterna för de små och medelstora företagen och att bättre fylla de behov som företagen i Hainaut har. Åtgärderna för mänskliga resurser återfinns inom följande fyra områden: utbildningsinsatser inom befintliga företag eller sådana som håller på att bildas, yrkesutbildning för arbetslösa och ungdomar för att underlätta för dem att finna arbete, åtgärder för socialt och yrkesmässigt återinförande i samhällslivet ("arbetslivsintroduktion "), utvidgning och förbättring av utbildningssystemen. Under 1997 omfattades totalt 36 500 personer av dessa åtgärder sammantagna. De åtgärder som genomfördes på experimentbasis inom jordbrukssektorn möjliggjorde finansiering av mer ovanliga projekt såsom behandling av lin, tillämpad forskning om potatis etc. När det däremot gäller den finansiella förvaltningen har vissa förseningar inträtt vad avser överföringar som hänger samman med den nationella administrativa strukturen, och som ledde till att de lokala myndigheterna inte erhöll några betalningar under 1997. De åtgärder som medfinansieras med anslag från EUGFJ utgör dock endast en ringa del av SPD mål 1 för Belgien (mindre än 7 % av den sammanlagda finansieringen). Anslagen går till mer än hälften till övergripande åtgärder (förordningarna 2328/91 och 866/90) samt några åtgärder för landsbygdsutveckling. Åtgärderna för fisket (0,1 % av totalsumman) uppvisar mycket svagt framskridande. Detta beror delvis på att budgeten för denna åtgärd tredubblades i mitten av 1996 till följd av en överföring av gemenskapsstöd från EUGFJ till FFU vilket skedde på begäran av myndigheterna i Hainaut. Hittills har inga projekt som kan tänkas finansieras genom tilläggsbudgeten lagts fram. Utvärderingen efter halva tiden gjorde det möjligt att ändra i fråga om vissa programplaneringsval särskilt för att förstärka företagsstödet (särskilt åtgärden ACE). Utvärderingen bedömde dessutom insatserna på området för mänskliga resurser som totalt sett framgångsrika, med positiva effekter för den berörda regionen. inriktning Sammanlagt ger de åtgärder som inletts anledning att räkna med att omkring 8 000 arbetstillfällen kommer att ha skapats fram till programplaneringsperiodens slut. MÅL 2 Fyra områden är stödberättigade enligt mål 2: Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limbourg, och Turnhout. Under 1997 startade nya SPD för perioden 1997-1999 och SPD för perioden 1994-1996 avslutades. Även om de fyra SPD för perioden 1994-1996 avslutades hade inte alla anslag utnyttjats under den första perioden, varför myndigheterna genomförde överföringar till perioden 1997-1999 för SPD Liège (9,6 miljoner ecu överfördes), Limbourg (13,5 miljoner ecu) samt Turnhout (5,6 miljoner ecu). De utvecklingsstrategier som följdes under den första perioden har i huvudsak behållits. Somliga ändringar, som i vissa fall var mer omfattande, gjordes dock vid partnerskapsförhandlingarna. Sålunda förstärktes i SPD Liège stödåtgärden för produktiva investeringar, i likhet med beslutet för mål 1. I SPD Aubange syftar den föreslagna strategin till att bättre integrera de nyetablerade stora företagen i områdets ekonomiska struktur genom att stimulera kontakterna mellan företagen när det gäller Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 55 underentreprenader, FTU, logistik eller externa tjänster. I SPD Limbourg och Turnhoul har den nya åtgärden "lokala initiativ förökad sysselsättning" införts. När det gäller mänskliga resurser har 7 500 personer deltagit i utbildningsinsatser inom ramen lör SPD Liège, 7 000 i Limbourg och 2 400 i Turnhoul. MÅL 3 OCH 4 Under år 1997 deltog ungefär 65 000 personer (utanför Hainaut som omfattas av mål 1) i åtgärder för utbildning, yrkesvägledning eller integration i arbetslivet vilka erhöll stöd enligt mål 3. Det stora antalet stödmottagare är anmärkningsvärt mot bakgrund av budgetrestriktionerna och med tanke på att de åtgärder som medfinansierades av ESF i första hand är förbehållna de minst gynnade grupperna (unga utan yrkeskvalifikationer, äldre och långtidsarbetslösa osv. ) och avser arbetslivsintroduktion. Mål 3 i Belgien lägger i själva verket särskild vikt vid konceptet "arbetslivsintroduktion" anpassat till varje arbetslös, liksom vid partnerskapet mellan de olika initiativtagarna. För att genomföra detta krävs därför ett nära samarbete mellan de olika initiativtagarna (offentliga och privata ) och myndigheterna. Införande i arbetslivet av unga arbetslösa i Vallonicn. Inom ramen för en ny strategi som införts av det vallonska bostadsministeriet och tack vare stödet från ESF kan olika distrikt samarbeta för att skapa arbetstillfällen för unga arbetslösa med ringa eller ingen yrkesutbildning. Lokalsamhällena görs genom projektet medvetna om sina egna möjligheter att skapa och erbjuda arbetstillfällen. Det rör sig inte bara om att ge de unga yrkesutbildning utan också att göra dem till ansvariga medborgare. Under ett år erhåller dessa ungdomar en utbildning med kombinerad allmän skolgång och förvärvande av baskunskaper särskilt i murning, snickeriarbete och inredning. Genomförandet av mål 4 har försenats vilket, liksom när det gäller mål 3, beror på det stora antalet behöriga myndigheter. Programmen startade inte konkret förrän under 1996. Under år 1997 omfattades ungefär 11 000 anställda i små och medelstora företag (utanför Hainaut) av någon utbildningsåtgärd trots de svårigheter som programmet för det flamländska språksamfundet stött på. Det finns dock anledning hysa förhoppningar om att detta program vars genomförande försenats, också skall komma upp i marschfart samt att de behöriga regionala myndigheterna skall sätta in betydande ytterligare ansträngningar. MÅL 5a jordbruk När det gäller stödet till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter fortlöper genomförandet av SPD:s i de flamländska och vallonska regionerna i tillfredsställande takt. För år 1997 är stödet i Vallonien inriktat på sektorerna för potatis, frukt och grönsaker, kött och skogsbruk och i den flamländska regionen på sektorerna för kött, ägg och fjäderfä samt frukt och grönsaker. Till följd av utvecklingen på jordbruksmarknaderna under 1997 har SPD ändrats. Härvid kan noteras att de flesta projekten har en nyskapande karaktär och integrerar miljöhänsyn. När det gäller åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet, har kommissionen godkänt den vallonska regionens nya inklusive kompensationsbidrag för naturbetingade svårigheter. lagbestämmelser om tillämpning av dessa åtgärder, MÅL 5a fiske Under 1997 kännetecknades genomförandet av programmet av att investeringarna på nytt tagit fart. Denna tendens är särskilt framträdande på området för bearbetning och saluföring där förbrukningen av anslagen mer än fördubblats jämfört med perioden 1994-1996. MÅL 5b I Vallonien fortsatte under 1997 de regionala myndigheterna och deras partner på fältet de ansträngningar som inleddes 1996 för att förbättra förutsättningarna för genomförandet av SPD 5b. Dessa ansträngningar ger nu resultat eftersom utnyttjandet av gemenskapsanslagen har stigit till 56 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 ett vid fast integrerat (Meetjesland och Westhoek) som den viktigaste hävstången omkring 47 % och de medel som tilldelats den vallonska regionen tycks ha givit upphov till faktiska inom tillfredsställande lidsperioder. I Flandern håller de två utbetalningar till slutmottagarna programmen av landsbygdsutvecklingen. Bevarande av jobb och ökad sysselsättning utgör de främsta prioriteringarna. främjande av Turismen betraktas företagsinflyttning intar också en framträdande plats. De två övervakningskommittéerna har konstaterat att genomförandet framskrider förhållandevis långsamt förutom för de projekt som uteslutande rör jordbruket. Denna eftersläpning beror i första hand på problem med den flamländska regeringens medfinansiering. I Westhoek har endast budgeten för 1994 tagits i anspråk för de tre fonderna, vad avser Meetjesland har åtaganden för budgeten för 1995 gjorts för EUGFJ. Betalningarna av gemenskapsbidragen begränsar sig till den första delen för år 1994. En rad förslag till förändringar av programmen har lagts fram. Kommissionen kommer att basera sig på rapporterna från interimsutvärderingen för att bedöma behovet av att ändra SPD. till utveckling men genomförande 2. Gemenskapsinitiativen Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS. Under 1997 godkändes de fyra återstående Leader-programmen och två av dessa (Hainaut och Vallonien) uppvisar redan tillfredsställande genomförande. De regionala myndigheterna har ansträngt sig att hämta in förseningen genom att infordra förslag till lokala aktionsgrupper på basis av en ansökningsmapp som utarbetats och samordnats av Valloniens landsbygdsstiftelse. I Flandern hade i slutet av 1997 ännu inga lokala aktionsgrupper utsetts. Totalt sett har gemenskapsinitiativen för industriell omstrukturering (Konver, Résider II, RETEX, Rechar II) fortskridit på ett tillfredsställande sätt. För programmet Rechar II Flandern beslutade övervakningskommittén 1997 att anslå medlen från reserven och indexregleringen till åtgärderna "fysiska infrastrukturer" samt "sociala infrastrukturer i gamla gruvstäder". När det gäller programmet Retex 1995-1997 för Westhoek, inrättades förvaltningskommittén inte förrän i slutet av 1997. Detta innebar att de första projekten inom ramen för detta initiativ inte heller kunde godkännas förrän i slutet av 1997. I slutet av 1997 beslutade övervakningskommittén att till programmet anslå reserven och det belopp som indexregleringen gav upphov till och begärde en förlängning av programmet till slutet av år 1999. De nyskapande gemenskapsinitiativen såsom SMF och URBAN har på grund av åtgärdernas art däremot stött på svårigheter när det gäller genomförandet. Detta medförde att exempelvis de vallonska regionala myndigheterna lade fram ny programplanering efter fördelning av reserven. Följande situation föreligger för gemenskapsinitiativen till förmån för mänskliga resurser: när det gäller Employment valdes den andra projektserien ut under 1997. I Flandern valdes 49 projekt ut vilka startade under 1997. Det rör sig om många olika projektledare, medan åtgärderna främst avser utbildning. När de gäller de franska och tyska språksamfunden godkändes 136 projekt under 1997. När det gäller ADAPT valdes 43 projekt ut i Flandern och dessa projekt avser sektorerna för textil, elindustri, miljö, byggnation, transport och turism. Nyskapande åtgärder och deltagande av små och medelstora företag förblir prioriterade områden. Även här är del många olika projektledare. I Vallonien godkändes 55 projekt för de tyska och franska språksamfunden. De regionala prioriterade sektorerna är förbättring av kvalifikationsnivä, företagens konkurrenskraft, miljö och skapande av arbetstillfällen. År 1997 karaktäriserades för gemenskapsinitiativet PESCA av konkretisering av de projekt som granskades under 1996. Potentiella stödmottagare känner numera väl till programmet och nya projekt har lagts fram. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 57 1. 12. DANMARK L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål Åtgärder för att stödja SMF i Danmark Fondernas medfinansiering av åtgärder målsättningarna på regional nivå uppgår perioden, varav 43 % avser mål 2 och 57 % mål 5b. till förmån inom till totalt omkring 223 miljoner ecu för den aktuella för små och medelstora företag Som exempel kan nämnas ett projekt i mål 2 som startats i Nord-Jylland (nord-jylländsk innovation) i vilket vetenskapsparken NOVI, Ålborgs universitet och två centrum för informationsteknik i regionen medverkar. Syftet med detta projekt är att stimulera innovation inom regionens företag genom ett tätare nät mellan vetenskapsmän vid universitet och små och medelstora företag. Åtgärderna omfattar upprättande av elt sekretariat för all föra universitetet och företagen närmare varandra, skapande av en databas med uppgifterom förelagens forskningsbehov och en databas med vetenskapliga resultat. Den totala kostnaden för åtgärden är 2,7 miljoner ecu varav 50 % finansieras genom ERUF. MÅL 2 1997 antogs de två nya programmen för perioden 1997-1999 (Lolland och Nord-Jylland). Fondernas stöd till dessa program uppgår till 68,2 miljoner ecu. Halvtidsutvärderingens resultat låg till grund för inriktningen av åtgärderna i de nya programmen. till att vidga företagens Programmet för Lolland (13,8 miljoner ecu från fonderna) syftar utvecklingsbas, att bevara och öka antalet arbetstillfällen på kort och lång sikt och att öka regionens totala intäkter. Man räknar med att skapa eller bevara omkring 230 arbetstillfällen på kort sikt och 600 på lång sikt. Dessutom förväntas cirka 740 personer få tillgång till utbildningsåtgärder. Eftersom anslagen för programmet 1994-1996 inte kunde utnyttjas helt, överfördes 2,7 miljoner ecu till perioden 1997-1999 (28 % av det ursprungliga stödet). för Nord-Jylland (54,4 miljoner ecu för företagstillväxten Programmet förbättra fonderna) syftar i regionen och därigenom bevara eller öka antalet förutsättningarna arbetstillfällen. För att göra detta avser programmet att förbättra företagens förmåga att möta den internationella konkurrensen genom innovation, breddade kunskaper, förstärkt utbildning och infrastrukturer. Åtgärderna förväntas ge omkring 2 100 nya arbetstillfällen och omkring 5 000 personer förväntas omfattas av utbildningsåtgärder. till att frän MÅL 3 OCH 4 Genomförandet av mål 3 har fortskridit tillfredsställande under 1997. Granskningen av programmen efter halva tiden visade att insatserna inom mål 3 varit ändamålsenliga. Halvtidsutvärderingen ledde också till slutsatsen att de sjunkande arbetslöshetssiffrorna bland ungdomar och de nationella insatserna för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, talar för att prioriteringarna inom mål 3 istället borde inriktas mot personer som är äldre än 25 år. Härtill rekommenderas också mera långvariga utbildningsåtgärder. Mål 4 har också varit föremål för en utvärdering, varvid konstaterades att genomförandet varit tillfredsställande men samtidigt föreslogs bättre integration mellan prioriteringarna och det innovativa innehållet i varje projekt. Enligt utvärderingen berör de flesta projekt små och medelstora företag. I slutsatserna anges också att organisatoriska och tekniska förändringar starkt motiverar de tvä prioriterade områdena yrkesutbildning, yrkesorientering och rådgivning samt förbättring av systemen för yrkesutbildning. 58 MÅL 5a jordbruk Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Den största delen av gemenskapsstödet på 103 miljoner ecu avsett att förbättra effektiviteten inom jordbruksstrukturerna under perioden 1994-1999 har anslagits investeringsstöd, följt av etablerings- och investeringsstöd till unga jordbrukare. 1997 lade Danmark för första gången fram en lista över områden som betraktas som mindre gynnade. Jordbrukare på 30 öar som har nackdelen av avsides läge, vilket belastar deras produktionskostnader, och av låg avkastning, kommer att erhålla kompensationsbidrag från EUGFJ till en summa som uppgår till 0,25 miljoner ecu per år från och med 1998. till Stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i enlighet med förordning 951/97 har framgångsrikt genomförts. I slutet av 1997 hade totalt 104 projekt godkänts varav majoriteten inom köttsektorn (52) mjölk och mjölkprodukter (20), frukt och grönsaker ( 10). Vid samma tidpunkt hade 73 av dessa projekt genomförts och 70 % av det stöd som EUGFJ anslagit till dessa projekt för perioden 1994-1999 hade förbrukats. MÅL 5a fiske En socioekonomisk åtgärd rörande förtidspensionering för fiskare införlivades 1997 i programmet för 1997. Denna åtgärd kommer delvis att finansieras av indexeringsmekanismen. Det reviderade stödet från FFU uppgår därmed till 142,5 miljoner ecu. Under 1997 var utnyttjandet av medlen särskilt högt på områdena för "beredning" och "anpassning av fiskekapaciteten". Det andra förskottet för 1996 togs i anspråk under 1997 och den slutliga betalningen för 1995 har överförts till Danmark, övervakningskommittén för mål 5a fiske har diskuterat utvärderingsrapporten efter halva tiden. Efter denna utvärdering kommer de danska myndigheterna att under 1998 föreslå en omfördelning av beloppen mellan åtgärderna. MÅL 5b I Danmark söker man främst uppnå målen att skapa och behålla fasta arbetstillfällen och höja inkomstnivåerna samtidigt som hänsyn tas (ill miljön. Resultaten av utvärderingen efter halva tiden visar att programmen totalt sett framskrider tillfredsställande, med hänsyn till att de startat sent. På grundval av rekommendationer från utvärderaren beslutade övervakningskommittén vid sitt möte i juni 1997 att förstärka genomförandet av de åtgärder som var mest försenade och att studera behoven av att ändra strukturen för 1998 års program. 1. Gemenskapsinitiativ Danmark berörs endast av ett enda gemenskapsinitiativ för industriell omstrukturering, nämligen Konver. Detta program avslutades i slutet av 1997. Ett nytt beslut som rör ett av de tre gränsöverskridande programmen Interreg HA med Tyskland fattades i september 1997. Ändringen av programmet medförde att det område som täcks i Tyskland (Kreis Plön) utvidgades. Programmet Interreg IIA med Sverige (Öresund) har präglats av en långsam start när det gäller åtaganden vilket bland annat har berott på att en ny administrativ enhet inrättats mellan de två länderna. Därefter har 140 projekt lagts fram. Denna region har för övrigt utnämnts till "modellregion" i en av de territoriella pakterna för sysselsättningen, lin utvärdering eller halva tiden av alla program Interreg 11A kommer att påbörjas under 1998. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 59 Initiativet SMF som omfattar områden i mål 2 och 5b förändrades marginellt under 1997 för att anpassa det till ett nytt nationellt stödprojekt till företagare. Initiativet SMF bör förbättra företagens överlevnadsgrad, höja företagarnas kunskapsnivå och förbättra sysselsättningssituationen genom skapande av nya arbetstillfällen. 16 000 företag bildas varje år och av dem försvinner sedan 10 %. Tack vare SMF-programmet hoppas man sänka denna siffra till 6 %. Övervakningskommittén för mål 2 för Lolland har blivit övervakningskommitté för SMF-programmet. De två gränsöverskridande programmen Interreg IIC (Östersjö-området och Nordsjö-området) godkändes i december 1997. Sekretariatet för programmet "Östersjö-omrädcl" är baserat i Rostock (D) medan sekretariatet för program "Nordsjö-området" finns i V i borg (DK). När det gäller mänskliga resurser har38 projekt inom ADAPT och 29 projekt inom Employment valts ut. De flesta av dem kommer att avslutas i slutet av 1998. En andra omgång projekt valdes ut i början av detta år (60 projekt för ADAPT och 40 projekt Employment) varav de flesta också kommer att avslutas i slutet av detta år. Prioriterade områden inom projekten är kvinnors nybildning av företag, utveckling av funktionshindrades kompetens inom informationsteknik, inrättande av övergångar mellan skola och fortbildning, stöd till SMF och utarbetande av schema för arbetsrotation. Det är främst privata yrkesskolor som är projektansvariga för dessa projekt. Spridande av goda metoder kommer också att ske genom ett särskilt nordiskt projekt under 1998. Det danska programmet Leader II antogs i juni 1996. Det långsiktiga syftet är att bevara områdena som aktiva, levande och livskraftiga regioner. Under 1997 har utvecklingsansvariga utnämnts, vissa projekt för förvärvande av kunskaper har inletts och marknadsföring av verksamheter har genomförts. När det gäller programmet PESCA hade 70 % av de godkända investeringarna genomförts i slutet av 1997. PESCA kommer att ändras under 1998 för att inkludera reserven vilket kommer att leda till att fondernas totala bidrag blir 20 miljoner ecu i 1998 års priser. 60 2. 2. 3. TYSKLAND Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål fondernas program, antagande och Under 1997 prioriterades halvtidsutvärderingarna av genomförande av nya program inom mål 2 för perioden 1997-1999 liksom igångsättande av de 9 territoriella sysselsättningspakterna. Åtgärder till förmån för SMF i Tyskland Strukturfondernas medftnansiering av åtgärder till förmån för SMF inom de regionala målsättningarna uppskattas totalt till ungefär 6,9 miljarder ecu för perioden 1994-1999 varav 86 % är avsett för mål 1, 7% till mål 2 och 7% till mål 5b. Mål 1: I programmen för mål 1 (de nya delstaterna) intar åtgärder till förmån för små och medelstora företag en framträdande plats. För perioden 1994-1999 anslogs sålunda ungefär 30% av ERUF:s medel till åtgärder för att stimulera till investeringar inom små och medelstora företag eller till utveckling av tjänster med inriktning på dessa företag I delstaten Sachsen-Anhalt har exempelvis ett litet företag bildats som tillverkar icke vävda material som används till babyblöjor. En helt ny metod används och 22 fasta arbetstillfällen har skapats. I delstaten Brandenburg har ERUF medfinansierat ett leknikcentrum och en "plantskola" för företag. inom sektorerna för Detta centrum kommer att utnyttjas av små och medelstora automatiseringsteknik, miljö och för data och inom kommunikationsteknik. I Berlin (den östra delen) är fondernas program inriktade på att förbättra etableringsvillkoren för SMF i det gamla industriområdet Schöneweide. Det nedlagda industriområdet vid Wilhelminehofstrasse har sanerats. I Thuringen har ett utbildningscentrum skapats som skall vara tillgängligt bland annat för funktionshindrade. företag sektorerna transporter, liksom Sammanlagt kommer mer än 62 100 nya arbetstillfällen att skapas i samtliga mål 1-områden under perioden 1994-1999. Mål 2. Åtgärder som syftade till att ge stöd till små och medelstora företag var väl företrädda i de tidigare programmen och har utvidgats i de nya programmen. Som exempel kan nämnas en åtgärd i programmet för Schleswig-Holstein som avser tillhandahållande av ett område där SMF kan installera sig till låga kostnader. I delstaten Nordrheinland-Westfalen har ett materialprovningscentrum (HAPEG) inrättats avsett för små och medelstora företag i de områden som drabbats av stålkrisen. I detta centrum kan företagen genomföra tekniska kontroller av prototyper. I Hessen har de små och medelstora företagen erhållit upp till 50 % i tilläggslän för att anställa medhjälpare som sysslar med innovation. Företagel Rohloff i Kassel tillverkar sålunda tekniskt avancerade cyklar med 6 heltidsanställda och 4 deltidsanställda. Vid anställning av ytterligare en ingenjör erhåller företaget ungefär 27 000 ecu varav hälften kommer från ERUF. I Saarland har 7 SMF erhållit hjälp inom ramen för "programmet för räntebidrag" till ett totalbelopp på omkring 1,4 miljoner ecu. Dessa SMF (3 håller på att bildas och 4 att utvecklas) har erhållit stöd lör att underlätta anpassningen till den inre marknadens villkor. Programmet är endast avsett för små och medelstora företag som befinner sig i etablerings- eller startfasen. Mål 5b. Inom sex av de åtta regionala tyska programmen för mål 5b intar åtgärder till förmån för små och medelstora företag en framträdande plats. Dessa program innehåller en lång rad olika åtgärder som syftar till att förbättra entreprenörernas kunskapsnivå, att erbjuda lämpliga infrastrukturer till de SMF som håller på att bildas, att överbrygga de problem som avstånden till de största marknaderna medför genom att stödja ny telekommunikationsteknik eller att kombinera de små och medelstora företagens marknadsföringsåtgärder med forskning och utveckling. Resultaten från utvärderingen efter halva tiden visar att dessa åtgärder till förmån för SMF har påtaglig effekt på utvecklingen i landsbygdsområden. När det gäller exempelvis Bayern konstateras i utvärderingsrapporten att åtgärderna som syftar till att underlätta förelagens investeringar har möjliggjort skapande eller bevarande av 7 400 arbetstillfällen. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 61 MALI De 5 nya delstaterna omfattas av mål 1, liksom den östra delen av Berlin. De sex prioriterade områdena inom GSR behölls under 1997 (stöd till investeringar i infrastrukturer, stöd till SMF, förbättrade kunskaper och yrkesutbildning, forskning och landsbygdsutveckling). De belopp som anslagits till tekniskt stöd har bland annat möjliggjort medfinansiering av utvärdering av GSR. Berlin har dessutom inlett en studie av det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan delstaterna Berlin och Brandenburg. teknisk utveckling, miljöskydd, Sedan programperiodens början (1994-1999) har omkring 22 000 projekt erhållit stöd av strukturfonderna, 107 000 nya arbetstillfällen har skapats och 230 000 arbetstillfällen räddats, främst inom ramen för stimulans av produktiva investeringar och stöd till SMF. Under år 1997 sammanträdde övervakningskommittén för GSR två gånger, i Potsdam och i Leipzig, varvid också arbetsmarknadens parter deltog, övervakningskommittén har bland annat inlett fördelningen inom delstaterna av det belopp som indexregleringen givit (32,2 miljoner ecu). En större förändring av programmet för Brandenburg genomfördes varvid 35 miljoner ecu från ERUF som ursprungligen ingick i det prioriterade området "landsbygdsutveckling" överfördes till området "forskning, teknisk utveckling och innovationer". Dessa nya medel kommer att utnyttjas för att skapa ett fysikaliskt institut för halvledare i Frankfurt/Oder. Under år 1997 inlämnades också förslag till 9 stora projekt till en enhetskostnad på 50 miljoner ecu till kommissionen för godkännande. Bland dessa projekt återfanns bland annat etablering av multinationella företag i mål 1-områden, såsom Daimler Benz i byn Henning, Coca-Cola i Genshagen eller ledningen för Deutsche Telekoms dataavdelning i Magdeburg. Därutöver startade de två territoriella sysselsättningspakterna för mål 1-områden (Chemniz och Zeitz) under 1997. för bearbetning och saluföring av På jordbruksområdet fortsätter åtgärderna som bland annat avser byggnation av moderna och produktiva anläggningar jordbruksprodukter. Eftersom arbetslösheten är ovanligt hög har emellertid de åtgärder som erhåller stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ främst inriktats på att skapa alternativa arbetstillfällen och särskild vikt har fästs vid åtgärder för "direkt saluföring" samt "lantgårdsturism". De utvärderingsrapporter som har gjorts visar att dessa åtgärder har lett till att ett stort antal arbetstillfällen har kunnat skapas eller räddas och bekräftar att programmen fortskrider väl och i enlighet med planerna. Cirka 325 866 huvudsakligen missgynnade personer deltog under 1997 i någon form av utbildning och/eller sysselsättningsfrämjande åtgärder som fick stöd frän ESF, som därigenom pä ett påtagligt sätt bidrog till att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken i de nya delstaterna och Östberlin. I samband med detta förlängdes det särskilda initiativet för utbildning av ungdomar (GI-Ost). ESF stödde även verksamhet som har som syfte att främja de mänskliga resurserna inom forskning och teknisk utveckling (FoTU). Inom ett nytt FoTU-projekt som startades i Berlin-Buch utbildas vetenskapsmän och tekniker i modern biomedicin och bioteknik för en framtida anställning i det privata näringslivet, huvudsakligen i små och medelstora företag. Detta projekt kommer sannolikt att stå modell för andra FoTU-initiativ i mål 1-regionerna i Tyskland. 62 MÅL 2 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Under år 1997 antogs nio program för den nya programperioden 1997-1999. Eftersom inte alla program för perioden 1994-1999 har kunnat genomföras helt, överfördes ett totalbelopp pä omkring 40 miljoner ecu till den nya perioden. Programmens prioriterade områden har behållits, nämligen främjande av företagsutveckling (särskilt SMF), av ny teknik och av innovation, utveckling av infrastrukturer samt miljöåtgärder. Härvid har vissa områden förstärkts såsom exempelvis "miljö" i Niedersachsen, där ett nytt område "främjande av åtgärder för att förbättra miljön" har införts. Denna åtgärd är inriktad på beviljande av finansiellt stöd till SMF så att de kan utarbeta miljövänliga produktionsmetoder. För att förstärka prioriteringarna ovan har åtgärder för att främja utvecklingen av mänskliga resurser som får stöd från ESF definierats. Dessutom har sysselsättningsstödets betydelse förstärkts i ett antal program i syfte att underlätta integrationen av tidigare arbetslösa personer i yrkeslivet. MÅL 3 OCH 4 Ett betydligt större antal personer deltog i utbildningsåtgärderna än vad som förutsetts i programmet och de flesta av dem var långtidsarbetslösa. Trots att kampen mot ungdomsarbetslösheten inte är ett prioriterat område på federal nivå intar det en framträdande plats i de regionala programmen för mäl 3. Utvärderingen efter halva tiden betonar dessutom att stödet från ESF har gjort det möjligt att råda bot på vissa kvalitativa och kvantitativa brister i det befintliga systemet, och trots målgruppernas större avstånd till arbetsmarknaden uppnådde ESF:s åtgärder ofta bättre resultat mätt i antal personer som återinträtt i arbetslivet, än de befintliga åtgärderna. Ett viktigt ämne för utbytet mellan kommissionen och de federala och regionala myndigheterna var reformen av "lag om främjande av sysselsättningen" (Arheitsförderungsgesetz) som är det huvudsakliga instrumentet för nationell medfinansiering. En viktig del av reformen, som trädde i kraft i april 1997, avsåg utbildningsåtgärder för att förbättra möjligheterna för de arbetslösa att återinträda i arbetslivet, som genomfördes av ESF inom ramen för "AFG-plus". Dessa åtgärder hår sedan dess införlivats i det nationella programmet. Denna reform bör dock inte medföra några särskilda svårigheter trots farhågor i vissa regioner att den nationella medfinansieringen av åtgärderna inom ESF skulle debiteras de betydligt mer begränsade regionala eller lokala budgetarna istället för det federala sysselsättningsministeriets budget. När det gäller mål 4 förlängdes i maj 1996 det SPD som antogs 1994 för perioden 1994-1996 till att omfatta perioden 1997-1999. I november lade övervakningskommittén upp riktlinjer för en ny balans mellan de offentliga och privata bidragen (för närvarande 60 %/40 %) om de olika restriktionerna i de federala och regionala myndigheternas finansiella förvaltning skulle kräva detta. Dessutom beslöt man att stödja entreprenörer som bildar nya små och medelstora företag. Det rör sig om åtgärder för att följa upp entreprenörer, och som ursprungligen inte hade planerats. Utvärderingen efter halva tiden visade att programmets försenade start därefter hade hämtats in. MÅL 5a jordbruk När det gäller åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturerna är omkring 55 % av det totala anslaget på 872 miljoner ecu avsett för kompensationsbidrag till lantbrukare i mindre gynnade områden som utgör 50 % av den odlingsbara jordbruksarealen. Eftersom dessa kompensationsbidrag totalt sett tenderar att öka har Tyskland beslutat att gradvis inrikta dessa stöd på investeringar. Omkring 177 miljoner ecu har avsatts till etablerings- och investeringsstöd till unga jordbrukare. 147 miljoner ecu är avsedda för stöd till investeringar i jordbruksföretag. De särskilda villkoren för investeringsstöd i de nya delstaterna enligt artikel 40 i förordning (EG) nr 950/97 slutade gälla den 1 januari 1997. För att göra tillämpningen enhetlig antogs i slutet av 1996 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 63 nya föreskrifter för dessa stöd pä hela det nationella territoriet inom ramen för det tyska programmet för jordbruksinvesteringar (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997 2000). När det gäller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter hade (otalt 328 projekt godkänts i slutet av 1997, varav 152 redan har avslutats. Finansieringen avser bland annat sektorn för frukt och grönsaker, kött, mjölk och mjölkprodukter samt blommor och plantor. Under 1997 beslutades att införliva nya sektorer i vissa program. MÅL 5a fiske I slutet av 1997 hade nästan alla investeringar som planerats för de fyra första åren av perioden 1994- 1997 genomförts. De projekt som ännu inte har startat men för vilka de nationella myndigheterna har gjort åtaganden för medfinansieringarna, visar att genomförandet för åren 1998 och 1999 också kommer att ske enligt planerna. MÅL 5b Trots de stora budgetnedskärningar som delstaterna beslutade om 1997 kunde fyra av dem (av totalt åtta) ansöka om att fä ta ärsanslagel för 1998 i anspråk. Resultaten frän utvärderingarna efter halva tiden visar att del tillfredsställande finansiella framskridandet när det gäller majoriteten av programmen beror på att de delstater som berörs av mål 5b förfogar över ett effektivt administrativt system. Det kan dock noteras att programmen för Nordrhein-Westfalen och, i mindre utsträckning, för Saarland, har framskridit betydligt långsammare. Med största sannolikhet kommer alla disponibla medel att vara utnyttjade före slutet av programperioden. I tre program infördes mindre ändringar under 1997, medan de övriga skall diskuteras under 1998. 2. Gemenskapsinitiativen Totalt genomförs 86 program för gemenskapsinitiativ varav tre antogs under 1997 (SMF-mässan IBEX, URBAN Zwickau och URBAN Kiel) liksom 22 gemenskapsinitiativ Interreg IIA och IIC varav fyra antogs under 1997 (Rhen-Meuse, Östersjö-området, Adriaten-Donau och Nordsjö-området). Under år 1997 vidtogs ungefär 56 ändringar av programmen och dessa avsåg tillämpning av indexregleringen, fördelning av reserven, förlängning av programmen och anpassning av åtgärderna. Gemenskapsinitiativet SMF omfattas av ett totalt gemenskapsstöd pä ungefär 189 miljoner ecu for perioden 1994-1999. De viktigaste åtgärder som genomförs avser sektorerna för miljö, energi, kvalitetssäkring, regionen Mecklenburg-Vorpommern har ett företag för montering av dörrar och fönster med 5 anställda erhållit ett stöd för att förbättra den interna organisationen och kostnadsförvaltningen. I Saarland har cirka 50 SMF uppmuntrats att följa råd när det gäller kvalitetssäkring för att delta i ett certifieringssystem. Denna åtgärd har varit av särskilt intresse för hantverksföretag. för utrikeshandel. 1 exempelvis liksom vägledning pä området En utvärdering efter halva tiden av initiativen SMF, Résider II, Rechar II, URBAN, RETEX och Konver i mål 1-områdena inleddes under 1997. Resultaten kommer att finnas tillgängliga i mitten av 1998. Tidpunkterna när utvärderingsrapporterna för Interreg II skall lämnas in varierar för de olika programmen. När det gäller ADAPT och Employment visar utvärderingen efter halva tiden att antalet personer som har följt en utbildning översteg prognoserna och dessutom bedömdes införandet av gränsöverskridande partnerskap tillfredsställande. När det gäller den första fasen av gemenskapsinitiativet Employment (1994-1997) hade 138 projekt avslutats under 1997 medan 105 projekt fortsätter under 1998. Ungefär 362 projekt har valts ut av de 1 140 som föreslagits för den andra fasen (1997-1999). Omkring 90 % av dessa projekt hade under 1997 funnit partner i andra länder och flertalet av dessa fanns i Italien, Förenade kungariket. Spanien och i Frankrike. De grupper som främst berörs av åtgärderna är gästarbetare, unga utlänningar, liksom förståndshandikappade. 64 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Drygt 430 projekt valdes ut under perioden 1997-1999 för ADAPT. Omkring 80 % av de berörda företagen har färre än 250 anställda. Enligt utvärderingen efter halva tiden förväntas ADAPT totalt nå mellan 10 000 och 11 000 SMF. Efter inledande svårigheter har genomförandet av initiativet Leader fortskridit framgångsrikt under 1997. Erfarenheten har visat att det framför allt är innovationsprojekl i landsbygdsområden i samband med förvärv av specialiserade kunskaper som har stor verkan. Genomförandet av PESCA, slutligen, har ökat takten efter en besvärlig start. I slutet av 1997 framskred programmen tillfredsställande i Niedersachsen, Bremen och Mecklenburg-Vorpommern, medan programmet för Schleswig-Holstein fortfarande släpade efter. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 65 2. 2. 4. GREKLAND L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål MALI Hela det grekiska territoriet omfattas av mål 1. Åtgärder till förmån för SMF i Grekland Strukturfondernas bidrag till utvecklingen av SMF inom ramen för mål 1 är betydande och beräknas till omkring 3,24 miljarder ecu för den aktuella perioden. Inom det nationella programmet för modernisering av industrin finns en åtgärd särskilt inriktad på utveckling av SMF bland annat i form av finansieringsteknik och stöd till förbättring av konkurrenskraften. Inom detta program beviljades exempelvis 1997 ett globalt stöd till industrierna i norra Grekland. Detta stöd förvaltas av ett organ som tar emot, utvärderar och handlägger de ansökningar som inkommer från företagen, och särskilt från Thessaloniki-regionen, beträffande de nya utvecklingsåtgärderna i norra Grekland eller åtgärderna med anknytning till öppnandet av den grekiska marknaden för länderna i Centraleuropa (särskilt FYROM och Bulgarien. ). På Kreta har en park för vetenskap och teknik (STEP-C) skapats med stöd från ERUF (1,7 miljoner ecu av en total kostnad på 2,2 miljoner ecu). Denna park bildades 1993 på initiativ av medlemmarna i ett grekiskt forskningsinstitut som tillhör de mest välrenommerade i Europa (FORTH) och har som mål att sprida den samlade kunskap som universitet och andra institut besitter i syfte att skapa ett tredje utvecklingscentrum på ön vid sidan av de traditionella jordbruks- och turistverksamheterna. Parken leds av ett litet team som består av experter på olika vetenskapliga och kommersiella områden. Idag samarbetar STEP-C med ett stort antal offentliga och privata organisationer. Den tillhandahåller sina tjänster till ett tjugotal medlemsföretag och till ett stort antal andra associerade medlemmar. Parkens viktigaste verksamheterna förenad med lasertillämpning, prototyper för medicinsk utrustning, informations- och telematiknät liksom regionala industriverksamheter såsom keramik och plast. Mot bakgrund av den framgång som parken har haft planeras den utvidgas med 15 hektar. informationsteknik, mikroelektronik är När det gäller landsbygdsutveckling vidtas åtgärder till förmån för SMF i synnerhet på området för jordbruks- och livsmedelsproduktion. Från 1994 till slutet av det första halvåret 1997 hade samtliga 421 projekt för bearbetning /saluföring av jordbruksprodukter lagts fram av små och medelstora företag och uppgick till en total investering pä 384,5 miljoner ecu (varav 148 miljoner ecu i stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ). År 1997 präglades av införandet av de sista mekanismerna för genomförande av programmen. Därmed kunde ELKE (organ för att locka investeringar till Grekland) och "organet för att höja ledningskompetensen inom förvaltningen" på regional och ministeriell nivå inleda sitt arbete. Därutöver har under året regionerna som hjälpmedel till ett bättre föreberedelsearbete alltmer använt sig av tekniska beskrivningar av varje projekt De organ som skapats för genomförandet av stora projekt har fortsatt sina verksamheter. Det rör sig om Egnatia S. A. för vägförbindelsen i väst-östlig riktning, Attiko Métro för utvidgningen av Athens tunnelbana och Ktimatologio S. A. för införandet av ett fastighetsregister i Grekland. Dessutom har S. A. ERGOSE övertagit nästan alla de ärenden som det statliga organet OSE dittills handlagt när det gäller modernisering och utvidgning av det grekiska järnvägsnätet. När det gäller motorvägnätet vände de grekiska myndigheterna sig 1997 till privata investerare för att slutföra projekten. Infordran av anbud för att söka en privat konsult har offentliggjorts varvid konsultens uppgift blir att förbereda systemet med privata koncessioner. Ett liknande initiativ har inletts på området för distribution av naturgas. En anbudsinfordran som de grekiska myndigheterna offentliggjort bör under 1998 resultera i 66 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 att man finner privata koncessionsinnehavare för distribution av naturgas i Athen och Thessaloniki samt två andra större städer. Programmen har framskridit tillfredsställande under 1997. Ett enda program, nämligen det nationella program som antogs 1995 för modernisering av postväsendet, har inte kunnat starta eftersom de nödvändiga förutsättningarna för moderniseringen först måste skapas. Under 1997 fattade de grekiska myndigheterna alla beslut för att lägga denna grund och programmet kommer att påbörjas under 1998. De sektoriella programmen "energi" och "jordbruk" har uppvisat särskilt god genomförandetakt liksom de regionala programmen Ättika och Epire. Fördelningen av deflatorn för 1997 (indexregleringsmekanismen) kunde inte genomföras under året utan kommer att godkännas under det första halvåret 1998. Däremot fattade övervakningskommittén för GSR i oktober 1997 viktiga beslut om utvidgning eller nedskärning av ERUF:s del i vissa program. Programmen för utveckling av trafikleder förstärktes sålunda med 234,9 miljoner ecu i offentliga utgifter, varav 141 miljoner ecu utgjorde anslag från ERUF. Programmet "järnvägar" förstärktes med 66,7 miljoner ecu i offentliga utgifter varav 40 miljoner från ERUF och programmet "industri" fick ett tillskott på 229,7 miljoner ecu i offentliga utgifter varav 136 miljoner ecu från ERUF. Budgeten för programmet "turism och kultur" slutligen, minskades med 120 miljoner ecu i offentliga utgifter varav 30 miljoner ecu för ERUF. röstade till programmen reform är bland annat att igenom 1997. Syltet med denna När det gäller ESF:s stöd för mänskliga resurser, och särskilt programmet "grundutbildning " måste hänsyn tas till den reform av utbildningssystemet som den grekiska regeringen förbättra gymnasieutbildningen genom att införa en enda typ av gymnasium, öka antalet utbildningsplatser, rekrytera nya lärare genom anställningsprov etc. När del gäller programmet "vidareutbildning och främjande av sysselsättningen" var 1997 ett övergångsär. Programmet skulle i själva verket ha gjort det möjligt att förbereda omprogrammering och införande av nya åtgärder i enlighet med nationella och gemenskapens politiska prioriteringar. Dessutom har ett nationellt certifieringscentrum inrättats som kommer att handha alla certifieringsverksamheler för utbildningscentrumen. Programmet inriktat på kampen mot social utslagning har brottats med vissa inledande svårigheter som berott på dess innovativa tillvägagångssätt men under år 1997 har en tydlig förbättring noterats. Ett tillfälligt åtgärdsprogram godkändes för ett totalbelopp på 33 miljoner ecu och genomförs av några arbetsförmedlingar. Inom ramen för utvärderingen efter halva tiden togs vissa initiativ såsom aktivering av underprogrammet "infrastrukturer och gemensamma tjänster" inriktat på de utestängda. Inom ramen för programmet "hälsa och förebyggande värd" kommer de utbildningsåtgärder som finansieras genom stöd från ESF att komplettera de investeringar i materiel som erhållit bidrag från ERUF inom denna sektor. De första utbildningsåtgärderna startade hösten 1997. Trots denna sena start kommer de inledande målen med stor sannolikhet att ha uppnåtts i slutet av programperioden. jordbruksutvecklingen har del nationella programmet noterat När det gäller en mycket tillfredsställande genomförandegrad (76 % av stödet hade utnyttjats och 64 % utbetalats den 31 december 1997), där den regionala delen ligger nära genomsnittet för samtliga grekiska OP. Det nationella programmet förstärktes pä nytt under 1997 genom tilldelning av en del av deflatorn för att göra det möjligt att fylla nya akuta behov. Genom omprogrammeringen av det operativa programmet "fiske" blev det möjligt att betala ut hela årsanslaget för 1996 och 80 % av anslaget för 1997. De åtgärder som avser anpassning av fiskeansträngningen har uppvisat det bästa genomförandet. 2. Gemenskapsinitiativen Liksom när det gäller GSR, varierar framskridandet för de olika gemenskapsinitiativen. Medan programmen för industriell omstrukturering (Résider II, Rechar II, Konver och framför allt RETEX) förlöper väl, har däremot URBAN drabbats av kraftig försening beroende på de särskilda åtgärder som skall genomföras, och särskilt när det gäller parlnerskapen. Gemenskapsinitiativet Interreg IIA - tillfredsställande. Det Yttre gränser, området vid gränsen mot Bulgarien, framskrider nu Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 67 gränsöverskridande programmet Interreg HA med Italien kommer att starta fullt ut under 1998 efter försenat antagande. Det bör noteras att gemenskapsinitiativet Interreg IIB - REGEN "bildande av energinätverk" har genomförts nästan helt. Tvä nya program Interreg IIC avseende torka och översvämningar kvarstod att anta i slutet av 1997. När det gäller mänskliga resurser trädde de två gemenskapsinitiativen Employment och ADAIT 1997 in i slutfasen av projektens första del. De åtaganden som gjorts för den första delen uppgår till cirka 90 % av de disponibla medlen och de återstående 10 % har överförts till den andra delen. Till denna andra del har 177 projekt valts ut för Employment och 115 för ADAPT. De utvalda projekten är jämt fördelade över hela territoriet. Ett högre deltagande av SMF kan noteras i ADAPT. Totalt sett är den privata sektorns deltagande i de två initiativen i storleksordningen 10 % av den totala budgeten. Genom gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT har möjligheter öppnats att göra ett stort antal arbetsgivare medvetna om behovet av att utbilda vissa målgrupper, i synnerhet inom de små och medelstora företagen. På området för landsbygdsutveckling (gemenskapsinitiativet Leader II) startade de mest effektiva aktionsgrupperna genomförandet under 1997. För övriga grupper har året inneburit granskning av dem olika stödmottagarnas handlingar samt förfaranden för överklaganden för de vars ansökan först hade avslagits. Härvid kan konstateras att Leader definitionsmässigt riktar sig till små och medelstora företag på landsbygden när det rör sig om investeringar i nyskapande nischer. Inom fiskerisektorn har genomförandet av gemenskapsinitiativet PESCA varit tillfredsställande eftersom 98 % av stödet förbrukats. De första förskotten av det samlade anslaget har också utbetalats (42 % av stödet). 68 2. 2. 5. SPANIEN Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Spanien omfattas av alla mål (förutom givetvis av mål 6) och är den största mottagaren av stöd från strukturfonderna för perioden 1994-1999. 82 % av landets befolkning återfinns i de regioner som är stödberättigade enligt de olika målen. Åtgärder till förmån för SMF i Spanien Strukturfondernas deltagande i utveckling av små och medelstora företag inom målsättningarna på regional nivå uppgår till totalt omkring 2,3 miljarder ecu för perioden 1994-1999 varav 43 % till mål 1, omkring 28 % till mål 2 och 29 % till mål 5b-områden. Det sammanlagda beloppet utgör ungefär 7,6 % av strukturfondernas totala stöd till Spanien för denna period. Mål 1: I Andalusien, i Malaga, deltar ERUF sedan 1992 i finansieringen av en teknologipark som idag inbegriper över 40 företag (gemenskapens bidrag uppgår till 27,2 miljoner ecu av den totala kostnaden på omkring 45,9 miljoner ecu). En "plantskola" för nya företag hyser nyetablerade små och medelstora företag och ställer allmänna tjänster till deras förfogande. Dessutom räknar parken bland sina värdar det andalusiska institutet för avancerad automatiser ing och robotisering, det andalusiska centrumet för standardiserings- och tillverkningsdokumentation. , det andalusiska centrumet för bildframställning och det regionala institutet för millimetervågor. Parkens syfte på medellång sikt är att rota sig i den produktiva strukturen både inom och utanför Andalusien och särskilt genom tekniköverföring. Därför deltar parken i ett stort antal gemenskapsprogram eller europeiska nät såsom programmen Sprint, Leonardo, ADAPT eller nätet "Atlantiska bron" Dessutom är Malagas teknologipark säte för den internationella sammanslutningen av teknologiparker (IASP) som omfattar ungefär 200 parker, 4 000 företag och 800 forskningscentrum i hela världen. Malagas park fungerar också som experimentbas för teknikutbytet mellan länderna i Europa och i Maghreb. I programmet för regionen Murcia syftar ett projekt till att förbättra kvaliteten på utbildning och planering av mänskliga resurser i små och medelstora företag inom sektorn för möbler och trävaror. Stödmottagaren är en företagsförening inom denna sektor. Det rör sig i första hand om att utveckla ett datahjälpmedel för att fastställa utbildningsplaner och bygga utvärderingssystem. Projektet vänder sig till små och medelstora företag med 20 till 40 anställda. De anställda som berörs återfinns på alla utbildningsnivåer och särskild uppmärksamhet riktas på lågutbildade arbetare som berörs av införandet av ny teknik, anställda som är äldre än 45 år och kvinnor med bristfällig yrkesutbildning. På jordbruksområdet återfinns de flesta av de åtgärder till förmån för SMF som samfinansieras av utvecklingssektionen vid EUGFJ inom programmet för jordbruks- och livsmedelsindustrin och strukturåtgärder inom jordbruksområdet. Det är ett program som omfattar flera regioner och som syftar till modernisering av jordbruket (strukturåtgärder på produktionsnivån) samt av jordbruks- och livsmedelsproduktionen (stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter). Det finansiella stödet är mycket stort: 1,23 miljarder ecu i stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ. Mål 2: I närheten av Tarragona i Katalonien medfinansierar ERUF ett centrum för provning och certifiering för bilindustrin, IDIADA (den totala kostnaden är 86,7 miljoner ecu, med ett gemenskapsstöd på 43,4 miljoner ecu). Idiada, som är avsett för konstruktörer men också för SMF som är underleverantörer inom denna sektor, utrustades nyligen med en ny anläggning som inkluderar testbanor och laboratorier. Under 1995 var 48 % av Idiada:s 245 företagskunder från Katalonien, 37 % kom från övriga delen av Spanien och 15 % från utlandet. Centrumet hade 1990 23 anställda och sex år senare, 1996, uppgick antalet anställda till 120 personer. I Madrid-regionen, syftar programmet " barnomsorg" till att efter reformen av det spanska utbildningssystemet uppdatera kunskaper och behörighet hos dem som arbetar på det lägsta utbildningsstadiet (barn mellan 0 och 6 år). Stödmottagare är Madrids sammanslutning av intressekooperativ (UCETAM). 20 SMF med totalt 345 anställda berörs av denna utbildningsplan (i medeltal 16 anställda per företag). Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 69 Mål 3 och 4: ESF:s stöd till förmån för små och medelstora företag genomförs främst i mål 4. Utvärderingen efter halva tiden visade emellertid att programmets ursprungliga syfte att inrikta 80 % av åtgärderna på SMF ännu inte har nåtts. De små och medelstora företagen deltar dock i allt större grad och uppgår nu till 50 %. MALI Tre åtgärder antogs 1997 nämligen det globala stödet till Castilla y Léon, som syftar till att främja regionens små och medelstora företag (56,2 miljoner ecu från ERUF), det stora projektet för en allmän datamottagare i Bahia de Santander (17,7 miljoner ecu från ERUF), och det stora projektet för byggande av en oljeledning mellan Cartagena och Puertollona (62,9 miljoner ecu från ERUF). Om de tre sist antagna stödåtgärderna inte räknas in har totalt under 1997 åtaganden gjorts för cirka 85 % av det stöd som förutsågs i GSR. De mest dynamiska självstyrande regionerna, om man betraktar åtaganden, är Kanarieöarna (första programmet) Ceuta, Castilla-La-Mancha (första och andra programmet) och Valencia. Sett ur betalningssynpunkt är det regionerna Ceuta, Kantabrien (första programmet) som har noterat den bästa (första programmet) och Kanarieöarna genomförandegraden. Vid det möte som övervakningskommittén för GSR höll den 4 december 1997 lades resultaten från utvärderingen efter halva tiden fram. Rent allmänt rekommenderas i rapporten att den nuvarande strategin skall följas eftersom kommittén anser att den ligger i linje med regionens behov. Kommissionens företrädare begärde dock att studien skulle fördjupas på områdena miljö, mänskliga resurser och FTU. Vid kommitténs sammanträde beslutades också att ett nytt underområde skulle införlivas i prioriteringen "informationssamhället" som är öppet för alla fonder. Därför lades ett ändringsförslag fram som avser GSR:s finansieringsplan vilket tar hänsyn till de observationer som gjordes vid utvärderingen efter halva tiden och till kommissionens riktlinjer. Denna ändring förstärker området för utveckling av den ekonomiska strukturen men minskar de resurser som anslagits till prioriteringarna integrering och turism. När det gäller mänskliga resurser föreslås i halvtidsutvärderingen en förstärkning av åtgärderna för föregripande dvs. en utbyggnad av de åtgärder som är inriktade på personer som hotas av långtidsarbetslöshet eller är mer utsatta för risken att uteslutas från arbetsmarknaden, utveckling av integrerad arbetslivsintroduktion genom att övergångar mellan de olika samfinansierade åtgärderna främjas, samt förbättring av instrumenten för planering, förvaltning, uppföljning och utvärdering genom att särskild uppmärksamhet riktas på förbättrad samordning mellan de olika myndigheternas insatser. På jordbruksområdet gjorde de olika omprogrammeringar som genomfördes 1997 det möjligt att överföra anslag mellan vissa program. Det är främst programmet "jordbruks- och livsmedelsindustrin och strukturåtgärder på jordbruksområdet" som har mottagit ytterligare medel, varigenom dess anslag höjts med 57 miljoner ecu. Genomförandet av anslagen från utvecklingssektionen vid EUGFJ sker enligt genomsnittet för programmen för mål 1 i Spanien. MÅL 2 Precis som för programmen 1994-1999, önskade de centrala spanska myndigheterna även i detta fall använda sig av ett administrativt trestegsförfarande (omstruktureringsplan, GSR, och därefter OP) för programmen för den nya perioden 1997-1999. Partnerskapsförfarandet för programmen för 1997-1999 slutfördes så gott som helt under 1997. Den 12 juni antog kommissionen GSR, med ett totalanslag på 851,9 miljoner ecu, till vilket kommer cirka 145,5 miljoner ecu som överförts från perioden 1994- 1996. 70 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 De program som antagits för perioden 1997-1999 avser prioriteringar som i hög grad skiljer sig från den föregående periodens. Prioriteringen för stöd till sysselsättningen inom företagen ges nu en framträdande plats (nästan 45 % av fondernas stöd), stöd till forskning, teknik och nyskapande återfinns också som en tydlig prioritet (över 17 % av stödet). Dessutom har miljöskydd givits betydligt större tyngd (12 % av stödet jämfört med endast 4 % under perioden 1994-1996). De nya programmen innehåller dessutom förbättringar, bland annat en mer effektiv integration av de två berörda fondernas (ERUF och ESF) stöd i de mottagande områdena, liksom bättre utnyttjande av de möjligheter som ESF erbjuder i fråga om kvaliteten på de åtgärder som medfinansieras och öppnande av ESF:s åtgärder för insatser som syftar till förbättring av miljön. Programmen antogs under 1997 förutom OP Madrid, Baskien och ESF:s multiregionala program, som har antagits under det första halvåret 1998. MÅL 3 OCH 4 När det gäller mål 3 var ESF:s verksamheter under 1997 halvtidsutvärderingen av OP och GSR. inriktade på att genomföra Det finns sammanlagt 11 OP enligt mål 3, och fyra av dessa (71 % av totalbeloppet) förvaltas av nationella organ medan de sju återstående (29 % av totalbeloppet) förvaltas av de autonoma regionerna. Tonvikten är särskilt lagd vid integration av arbetssökande ungdomar i yrkeslivet (48 % av totalbeloppet). GSR:s resurser koncentreras på att utvidga tillgången till utbildning och förbättra utbildningens kvalitet samt på att öka stödet till olika metoder för integration i arbetslivet (varvad utbildning, praktiktjänstgöring, platsförmedling). Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden läggs dessutom betoning på teknisk yrkesutbildning. Inom ramen för övervakningen hölls två möten under 1997, och kommitténs roll vad gäller partnerskap och strategi förstärktes för att förbättra förfarandena för övervakning och utvärdering. Mot bakgrund av resultaten av utvärderingen efter halva tiden godkände övervakningskommittén vissa programändringar med hänsyn till programmens prioriteringar och kommissionens riktlinjer för anpassning av programmen. till målsättningarna, Resultaten av utvärderingen efter halva tiden visade att de nya mekanismerna för att förstärka utbildningssystemen verkligen har givit ett mervärde. I utvärderingsrapporten ges för övrigt rådet att fokuseringen på de minst gynnade grupperna bör förbättras liksom samverkan mellan åtgärderna och systemen för övervakning och utvärdering. Utnyttjandet av anslagen ligger runt gemenskapsgenomsnittet men skillnaderna mellan de olika OP är stora. Medan OP Navarra, Baskien och Katalonien uppvisar tillfredsställande genomförande kan detsamma inte sägas om de övriga regionerna. När det gäller mål 4 förorsakade ikraftträdande av avtalen om fortbildning den I januari 1997 ändringar av vissa aspekter av SPD, och främst ändringen av ansvarig för programmet och öppnandet av avtalen för sammanslutningar av självständiga yrkesidkare och för jordbrukssektorn. Dessa nya stödmottagande sammanslutningar betraktas hädanefter som prioriterade grupper inom mål 4. Resultaten av utvärderingen efter halva tiden medförde att följande åtgärder vidtogs: omdefiniering av de kvantitativa målen inom programmen, översyn av listan över de yrken där risken är störst för industriella förändringar, målinriktning av ESF:s åtgärder till programmens prioriterade grupper särskilt SMF, arbetare med mycket låg utbildning och kvinnor, förbättring av instrumenten för förvaltning, övervakning och utvärdering av de medfinansierade åtgärderna, fastställande av kanaler för samordning mellan de olika organ som handhar förvaltningen av de medel som anslås till fortbildning. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 71 När det gäller SMF, har programmets ursprungliga mål att 80 % av åtgärderna skulle fokusera pä de små och medelstora företagen inte kunnat uppnås. Emellertid kan man konstatera att SMF gradvis ökat sitt deltagande i olika åtgärder vilket gjort det möjligt att nå en deltagandegrad på 50 %. Målet på 80 % skulle kunna nås genom följande åtgärder: öka dessa företags satsningar på framtidsstudier för att hjälpa dem att bedöma de industriella förändringarnas inverkan på deras yrkesutbildningsbehov, främja införande av stödjande strukturer, förstärka samarbetet mellan de små och medelstora företagen och införa samarbetsnät mellan SMF och stora företag i syfte att maximera resultaten av yrkesutbildningen. MÅL 5a jordbruk för stöd av SPD saluforing till bearbetning och Genomförandet jordbruks- och skogsbruksprodukter i form av åtaganden under åren 1995 och 1996 framhävde behovet av att ställa ytterligare medel från utvecklingssektionen vid EUGFJ till denna åtgärds förfogande. Dessa medel (50 miljoner ecu i 1994 års priser) balanseras av motsvarande minskning av det finansiella anslaget till åtgärden för förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet. Efter denna överföring uppgår EUGFJ:s bidrag till SPD för perioden 1994-1999 till 175 miljoner ecu. Under 1997 godkände de spanska myndigheterna 309 investeringar motsvarande ett gemenskapsstöd på 49 miljoner ecu. Över 65 % av investeringarna avser sektorn för kött samt sektorn för frukt och grönsaker. På området för produktionsstrukturer, har investeringsstöd till jordbruksföretag främst prioriterats följt av stöd till mindre gynnade områden och etableringsstöd till unga jordbrukare. av MÅL 5a fiske Genomförandet av SPD fortsätter tillfredsställande eftersom ungefär 54 % av de totala anslagen hade utbetalats i slutet av 1997, varav 80 % av årsanslaget för 1997. Ungefär 40 % av dessa betalningar har nått de slutliga mottagarna. MÅL 5b SPD genomfördes i oförminskad fysisk och finansiell omfattning under 1997. I slutet av året hade omkring 63 % av stödet tagits i anspråk och 49 % betalats, vilket är resultat som ligger tydligt över gemenskapsgenomsnittet för detta mål. I syfte att utvärdera genomförandet under perioden 1994-1996 granskade övervakningskommittéerna rapporterna från halvtidsutvärderingen och föreslog ändringar för vissa program för att de bättre skulle kunna nå de utvecklingsmål som eftersträvas. Utvärderingen efter halva tiden bekräftade att genomförandet av programmen i mål 5b förflyter tillfredsställande och i enlighet med de fastställda målen. Det finns sålunda inte anledning att ifrågasätta programplaneringen utan det föreligger snarare ett behov av att rama in åtgärderna, att medvetandegöra och att stödja som bland annat innebär att kvaliteten pä övervakningen måste förbättras. Kommittéernas beslut (beslutet för Baskien flyttades fram till 1998) avsåg programplanering av deflatorn för 1997 (3,73 miljoner ecu för samtliga regioner) flera överföringar mellan fonderna (återstoden netto var en minskning av stödet från EUGFJ på 0,13 miljoner ecu och en ökning av ERUF:s anslag med 3,86 miljoner ecu) samt överföringar mellan prioriterade områden vilket ledde till förstärkningar av prioriteringarna "infrastrukturer" och renovering av byar" med medel frän prioriteringarna "ekonomisk diversifiering" och "miljöskydd". Utvärderingsstudier visade att dessa överföringar var motiverade eftersom effekterna av andra instrument (stödsystem enligt Leader II och Rechar förutsäga när programplaneringen genomfördes. inom sammanhållningsfonden) var omöjliga att II, miljöåtgärder 72 2. Gemenskapsinitiativen Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Varje gemenskapsinitiativ genomförs genom ett eller flera operativa program på nationell nivå, förutom Leader II som genomförs genom 17 globala regionala stöd. I slutet av 1997 hade alla åtgärder antagits förutom de som motsvarar de transnationella gemenskapsinititativen Interreg II C (det nationella OP "torka" och de tre små flerregionala åtgärderna "samarbete") och det andra URBAN-programmet. För övrigt har ingen omplanering godkänts under 1997. Det enda nya program som antogs under 1997 var gemenskapsprogrammet Kon ver II, vars totala utgifter beräknas till 49,5 miljoner ecu varav 23,8 miljoner från ERUF. Vid den första programplaneringen räknade man med ett tiotal projekt som bland annat omfattar ett system för upptäckt av skogsbränder och ett system för säkerhet till sjöss ( i San Fernando de Cadix), tillverkning av flyggeneratorer ( i El Ferrol) och stöd till nya SMF i gjuteribranschen (i Trubia). När det gäller mänskliga resurser inom initiativet Employment hade 1 319 projekt valts ut vid den andra och sista anbudsinfordran. Inom delen Youthstart betonas arbetslivsintroduktion för unga och särskilt i nerslitna stadsområden. Inom gemenskapsinitiativet ADAPT valdes 492 projekt ut vid den andra och sista anbudsinfordran. Utbildningsåtgärder är rikt företrädda och de teman som främst valts ut inom projekten är anpassning till informationssamhället och särskilt vad avser SMF liksom förbättring av utbildningssystemen. Inom ramen för Leader II häller de 105 lokala aktionsgrupperna belägna i mäl 1-områden på att genomföra sina projekt för nyskapande på landsbygden, vilket bör göra det möjligt att uppnå bättre genomförande av programmen vilket fortfarande var svagt i slutet av 1997. Initiativet Regis avser området i gemenskapens yttersta periferi, Kanarieöarna. Genomförandet av programmet fortskrider på ett tillfredställande sätt. Inom fiskeri sektorn brottas initiativet PESCA med en genomförandelakt som fortfarande är otillräcklig men som den nyligen genomförda omplaneringen bör kunna förbättra. Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen: • URBAN: vissa kommuner har brottats med inledande svårigheter men projekten är väl definierade. Svårigheterna beror främst på konteringsreglerna som föreskriver att kommunerna tillgängliga. Enligt de spanska inte får myndigheterna skulle förseningarna dock kunna hämtas in under de kommande månaderna och man skulle uppnå en genomförandegrad för betalningar på 50 % (27 % i slutet av 1997). inleda anbudsförfaranden förrän medlen finns © Interreg IIA: den omplanering som syftar till att genomföra nya transnationella åtgärder har med viss försening godkänts. Detta bör förbättra utnyttjandegraden. • SMF: denna gemenskapsåtgärd som godkändes 1996 har försenats genom en administrativ reform i Spanien. De spanska myndigheterna förutser en utnyttjandegrad på minst 66 % i slutet av 1998. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 73 1. 1. 6. FRANKRIKE JL Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Frankrike Fondernas deltagande i utveckling av SMF inom målsättningarna på regional nivå uppgår totalt till 1,3 miljarder ecu varav 13 % för mål 1, omkring 55 % för mål 2 och 32 % för mål 5b. Mål 1: I syfte att föra två sfärer närmare varandra som ofta har få beröringsytor, nämligen små, medelstora och mikroföretag samt universiteten har ERUF i Nord-Pas-de-Calais medfinansierat ett europeiskt företags- och innovationscentrum (CEEI) inom universitetet i Valenciennes. Centrumet leds av en grupp unga kvinnor och erbjuder en plats där företagsledare, deras arbetsledande personal och universitets forskare inom de vetenskapliga områden som rör servicesektorn (industriell ekonomi, skatterätt eller sociallagstiftning, finanser, förvaltning av mänskliga resurser etc. ) kan mötas. Centrumet bedriver en rad olika verksamheter (konferenser, företagsbesök, organisering av företagspraktik, fortbildning, internationella åtgärder) och tjänsterna är främst inriktade pä att mobilisera ett regionalt, nationellt och internationellt nätverk (universitet, laboratorier, stora företag, fackföreningar, arbetsgivarföreningar, tekniköverföringscentrum etc. ) Kostnaden för verksamheterna från 1995 till 1999 har uppskattats till omkring 400 000 ecu varav 215 (XX) från ERUF. Mål 2: Samtliga SPD har som främsta mål att skapa och bevara arbetstillfällen i de berörda områdena och innefattar följaktligen åtgärder till förmån för SMF. I Haute-Normandie har exempelvis industriområdet "Pharma parc" skapats i Eure för att råda bot på de regionala luckorna inom området. Området är inte särskilt stort (15 ha) men fyller de behov som för läkemedelsförpackning industriföretag har vilka söker små etableringsytor och gemensamma tjänster. Den första planeringsetappen marknadsfördes under mindre än ett år mot 5 företag och förslag till etablering håller på att studeras för den andra fasen vars planeringsverksamheter nu startar. 120 arbetstillfällen har skapats och ytterligare 130 arbetstillfällen förväntas inom 5 år. ERUF:s medfinansiering av detta projekt, vars totala kostnad uppgår till 4,15 miljoner ecu, är 920 000 ecu. I Languedoc-Roussillon har ett projekt som stöds av ERUF möjliggjort för ett mindre företag i Aies, "Richard Ducros", att rädda 150 till 200 arbetstillfällen. Företaget är underleverantör till IBM:s fabrik i Montpellier och specialiserat inom precisionsplälslageri och utförande av konstverk i stål. När huvudparten av IBM:s produktionsverksamheter överfördes till USA tvingades företaget Richard Ducros att se över sin politik för legotillverkning. Projektet avsåg en studie av införandet av ett EDI- system (utbyte av datainformation) mellan Richard Ducros, dess främsta kund IBM och de egna regionala underleverantörerna i Aies och i Béziers-regionen. Installationen gjordes på den rekordartat korta tiden av ungefär 8 månader och förelaget fungerar idag nästan enbart baserat pä detta system, alltifrån de instrumentpaneler som installerats till överföring av skisser och beställningar genom Internet. Tack vare detta system har Richard Ducros placerat sig som IBM:s främsta leverantör i hela världen på sitt särskilda produktområde. Projektet EDI är ett resultat av ett föredömligt samarbete mellan företag och regionala teknologiska resurser. Den totala kostnaden för projektet uppgår till omkring 540 000 ecu varav 140 000 finansieras av ERUF. i verkstäderna ESF fortsatte under 1997 förutom sitt stöd till den "klassiska" utbildningen av yrkesverksamma inom sektorer som genomgår en omstrukturering även satsningen på forskningen. Åtgärden "Främja de mänskliga resurserna inom forskning, vetenskap och teknologi "som ingår i SDS för Poitou-Charentes och som genomfördes under 1997 till en kostnad av 265 (XX) ecu hade som syfte att upprätta länkar mellan universitetet i La Rochelle och företag inom olika näringsgrenar (drygt 110 kontakter har knutits). När det gäller mänskliga resurser syltar åtgärden "insatser till förmän lör hantverkare" i SPD Languedoc-Roussillon. till att bistå hantverkaren med make/maka att behärska ett företags alla aspekter genom individualiserad utbildning på såväl del affärsmässiga, som tekniska och det förvaltningsmässiga planet. 74 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Mål 3 och 4: Det prioriterade området SMF finns tydligt angivet i dessa två mål och särskilt i SPD för mål 4 i vilket 73 % av projekten avser företag med färre än 250 anställda. Dessa åtgärder omfattar: assistans vid sammanställande av dokumentation, hjälp till analys och diagnos av situationen i fråga om mänskliga resurser och utarbetande av strategier pä detta område, vägledning inom området för fortbildningsteknik, fortbildning av anställda inklusive tjänstemän i chefsposition, utveckling av samarbetet mellan små och medelstora företag genom införande av projekt som genomförs i partnerskap där flera företag deltar. Ett projekt inom ramen för mål 4 erbjuder exempelvis möjlighet till grundläggande yrkesutbildning för 50 000 inom jordbruks- och livsmedelsindustrin. Avsikten är att möta det växande behovet av mer kvalificerad arbetskraft med hänsyn till den utveckling som sker pä olika områden såsom den tekniska (automatiseringen), ekonomiska (stora ytor) och kulturella (nya produkter, kvalitetssäkring). Distansundervisning i multimedia som är upplagd så att självstudier varvas med gruppundervisning med lärarstöd har införts. Denna uppläggning syftar till att ge allmänna grundläggande kunskaper och utveckla analysförmåga, logiskt tänkande och problemlösning. Dessa kunskaper är absolut nödvändiga för att kunna påbörja en högre utbildning och för att kunna utvecklas yrkesmässigt. lågutbildade anställda Mål 5b. En betydande del av programmen i mål 5b avser stöd till icke-jordbruksverksamheter och särskilt åtgärder till förmån för SMF. Detta arbete leds i allmänhet av lokala grupper, kommunförbund eller handelskammare. Även om den allmänna ekonomiska konjunkturen spelar en icke försumbar roll beror de framgångar som dessa åtgärder rönt också till stor del pä kvaliteten pä den stimulans som de valda tillsammans med den lokala myndigheten och de socioekonomiska nätverken givit i området. Den partiella överlappningen av områdena 5b och "PAT" (stöd till lokaliseringspolitiken) kan i somliga fall utgöra ett hinder genom att begränsa de stöd som beviljas. Projekten utvecklas framgångsrikt, ibland långt bort från all industrimiljö. Det är exempelvis fallet i Bourgogne, där program 5b bistår i övergången från hantverksproduktion till industristruktur inom ett plastföretag där antalet anställda har stigit frän 2 till 15 personer sedan 1991. Företaget tillverkar en lång rad olika komponenter varav somliga är precisionsarbeten för bilindustrin eller elektronikindustrin. I Aquitaine kan nämnas stödåtgärder för tekniköverföring på områdena för snickeriarbeten och elektromagnetisk kompatibilitet, kollektiva insatser för att stimulera exportverksamheten inom de små och medelstora i Lot-et-Garonne eller föreslå förbättringar baserade på analyser av industriernas företagen konkurrenskraft i Pyrénées-Atlantiques. I Midi-Pyrénées, i Aveyron, har program 5b stött materielinvesteringar i ett mindre företag specialiserat på tillverkning av möbel komponenter. Detta företag har skapat arbetstillfällen och är väl förankrat i den lokala ekonomin eftersom det är leverantör till tre stora företag i departementet och använder sig av fiera lokala transportörers tjänster. MALI De fyra utomeuropeiska regionerna (Martinique, Guadeloupe, Guyana, Réunion), Korsika liksom arrondissementen Douai, Valenciennes och Avesnes (franska Hainaut) omfattas av mål 1. Resultaten av de interimsutvärderingar av programmen som fanns tillgängliga under 1996, särskilt de som avsåg SPD Korsika, Guyana och Hainaut och i övervakningskommittéerna föranledde förslag till ändringar av dessa program. Kommissionens formella beslut om dessa ändringar antogs i mitten av 1997. som diskuterats vid möten En större omprogrammering vidtogs av SPD Réunion. För att ta hänsyn till det försenade slutförandet av ett stort projekt flyttades tidsfristen för utbetalningarna två år framåt i tiden (31. 12. 2003). När detta projekt är avslutat kommer vattenförsörjningen att ha förbättrats (bevattning och dricksvatten) på öns västra del. Kommissionen antog beslutet om denna omprogrammering i december. De preliminära resultaten av utvärderingen efter halva tiden av SPD Guyana, Martinique, Guadeloupe och Hainaut gav upphov till diskussioner i övervakningskommittéerna under 1997. Förslag till större omplaneringar av SPD Guyana, Martinique lämnades i slutet av året in till kommissionen (januari 1998 för Hainaut), och i dessa förslag beaktas de kommentarer som kommissionen lämnat om det försenade genomförandel av dessa program. Ltt beslut frän kommissionen väntas under del första halvåret 1998. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 75 På grund av brist på redovisning för tillräckliga utgifter, kunde kommissionen under 1997 endast göra åtaganden i gemenskapsbudgeten för anslagen för år 1997 för SPD mål 1 Korsika, Martinique, Réunion och Hainaut till ett sammanlagt belopp på cirka 190 miljoner ecu. När det gäller åtgärder inom jordbrukssektorn hoppades man 1997 på ett snabbare genomförande av programmen för Martinique och Guyana efter den omprogrammering som ägt rum i slutet av 1996, men vissa tungrodda förfaranden och framför allt de svårigheter som projektansvariga haft att finna motprestationer till gemenskapsanslagen har lett till svårigheter med förvaltningen av programmen. i Guadeloupe, Réunion och framförallt i Genomförandet fortskrider däremot tillfredsställande Korsika, där SPD mål 1 innefattar en stor andel sociostrukturella åtgärder, vilket ger ett mer automatiskt, och därmed snabbare, framskridande av programmet. Eftersom Frankrike ännu inte har uppnätt målen i det nationella fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan har detta medfört en blockering av stödet till byggnation av fiskefartyg. Denna situation har fått allvarliga konsekvenser för programmen och i de utomeuropeiska departementen har sålunda endast anslagen för år 1994 kunnat tas i anspråk. Korsikas senast inlämnade utgiftsredovisning daterar sig till 1995 vilket innebär att betalningsgenomförandet är lägre än 10 %. MÅL 2 Under 1997 godkände kommissionen de nya programmen för de 19 regioner som är stödberättigade enligt mål 2 för perioden 1997-1999 liksom programmet för tekniskt stöd. Dessa program representerar ett sammanlagt gemenskapsstöd på omkring 2,2 miljarder ecu. Programmet för omstrukturering av försvaret kunde dock inte godkännas av kommissionen på grund av svårigheter rörande stödberättigande när det gäller vissa åtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna. Eftersom samtliga program för perioden 1994-1999 inte hade kunnat avslutas, överfördes ett totalbelopp på 208,6 miljoner ecu, vilket motsvarar 13 % av anslaget för den första perioden, till perioden 1997-1999. Efter en långsam start i början av perioden ligger genomförandet av mål 2 i Frankrike idag helt i linje med genomsnittet i gemenskapen såväl när det gäller åtaganden som betalningar. MÅL 3 OCH 4 År 1997 präglades av en omprogrammering av mål 3 för alt motsvara de franska myndigheternas nya prioriteringar. Sålunda har tonvikten inom prioritering 3 (integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden) avsevärt förstärkts (+ 36 %) genom den tyngd som de franska myndigheterna lagt vid kampen mot utestängning. Motsatt har prioritering 1 (integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet) skurits ner med 30 %. Vissa åtgärder som inte har kunnat visa tillräckliga resultat eller för vilka det franska systemet inte kunde uppfylla gemenskapens regler (bland annat avtalen om omställningsledighet). 1998 förväntas nya ändringar av SPD antas i samband med programmet för föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov och kampen mot utestängning. När det gäller budgetgenomförande befinner sig Frankrike under gemenskapsgenomsnittet för mål 3 (omkring 45 % av det totala stödet hade utbetalats i slutet av 1997). förvaltning, har strukits i programplaneringen för god Mål 4 har under 1997 uppvisat en tydlig förbättring av budgetgenomförandet. De betalningar som genomförts under året (sammanlagt 87,9 miljoner ecu) är i själva verket högre än för hela perioden 1994-1996. Genomförandet under perioden fram till slutet av 1997 förblir dock svagt (28 % av det totala anslaget för perioden 1994-1999). Härvid kan noteras atl övervakningskommittén den 20 november vidtog åtgärder för att påskynda genomförandetakten i syfte att hämta in de förseningar i genomförandet som programmens långsamma inledning under 1994 och 1995 förorsakat. Beslut fattades att införa en ny form för tekniskt stöd som bör kunna göra del möjligt alt förstärka de lokala stödstrukturerna, stödja de små och medelstora företagen i utarbetandet av nya projekt samt ge en generell stimulans av programmet. Likaså beslutades att stödja de nya bestämmelserna för planering 76 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 och minskning av arbetstiden genom nya åtgärder för kvalifikationsbehov, stöd till företagsrådgivning samt utbildning. föregripande av kompetens- och Insatserna förblir starkt fokuserade på det prioriterade området "utbildning". En ökning av antalet projekt inom prioriteringarna "föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov" respektive "förbättring av utbildningssystemen" har dock kunnat konstateras. Större sektoriell diversifiering inom tjänstesektorn har kunnat noteras jämfört med de första årens starka fokusering på projekt inom industrisektorn. MÅL 5a jordbruk När det gäller förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet i Frankrike är de tre främsta åtgärderna stöd till modernisering av jordbruksföretagen, etableringsstöd till unga jordbrukare och kompensationsbidrag för naturbetingade hinder. När det gäller modernisering av jordbruksföretag beviljades 8 300 företag investeringsstöd 1996 (antal godkännanden) vilket innebär en minskning med 10 % jämfört med det föregående året vilket främst beror på krisen inom nötköttssektorn. När det gäller unga jordbrukare antogs 9 030 etableringsärenden under 1996 vilket är en ökning med 7 % jämfört med 1995. Denna siffra bekräftar att etableringsstödet till unga jordbrukare utnyttjas allt mer, vilket avspeglar de franska myndigheternas prioritering av denna åtgärd. Slutligen och när det gäller kompensationsbidrag, beviljades detta liksom föregående år till omkring 130 000 jordbruksföretag. När det gäller stöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter, följde genomförandet av SPD under 1997 samma goda takt som under tidigare år. Gemenskapens anslag till medfinansiering av dessa åtgärder under perioden 1994-1999 uppgår till 259 miljoner ecu. Av detta belopp hade de franska myndigheterna i slutet av 1997 utnyttjat 172 miljoner ecu inom ramen för antagna projekt. MÅL 5a fiske I slutet av 1997 hade programmets anslag för 1996 utnyttjats. Årsanslaget för 1994 hade dock ännu inte avslutats. Betalningarna uppgick till ungefär 35 % i slutet av 1997 (gemenskapsgenomsnittet var 41 %). Även om utgifterna för åtgärderna beträffande fiskeflottan gör det möjligt att minska fiskeansträngningen för att nå målen i det fleråriga utvecklingsprogrammet återstår det fortfarande en icke utnyttjad reserv som kan användas. Utgifterna för anläggningar till hamnar samt för vattenbruk förblir svaga. MÅL 5b Programmens framskridande varierar mellan olika regioner varvid förvaltningssvårigheterna har varit större i de områden som hittills inte varit klassade och sålunda inte har någon tidigare erfarenhet av förvaltning av gemenskapsmedel. Det nationella program för tekniskt stöd som inrättades i början av till att råda bot på denna obalans mellan olika regioner, främja större 1997 bör bidra överensstämmelse i förvaltningen av programmen och underlätta de ansvarigas uppgift genom utbildningsåtgärder, utbyte och överföring av information och erfarenheter och genom val av ett kraftfullt dataverktyg som är kompatibelt mellan de olika regionerna, vilket gör det möjligt att finansiellt och tekniskt övervaka de olika SPD på nationell nivå. När det gäller de projekt som finansieras genom EUGFJ, konstateras ofta att det är svart att införa verksamheter av ekonomisk art särskilt inom jordbruks- och livsmedelssektorn, på grund av det ringa antalet projektansvariga på landsbygden. Däremot har vissa regioner, bland annat Bourgogne, Limousin och Franche-Comté framgångsrikt utformat projekt som syftar till att tillvarata de lokala skogsresurserna, såväl när det gäller den första klassiska förädlingen som kompletterande utnyttjande såsom energi ved. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 77 1. Gemenskapsinitiativen Kommissionen fattade 1997 ett antal beslut om utnyttjandet av reserven. Inom ramen för initiativet URBAN godkände kommissionen 5 program för åtgärder i stadsomräden i kris (Châlons-sur-Saône, Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie och Saint-Etienne) med en gemenskapsfinansiering på totalt 24,7 miljoner ecu. Gemenskapens insats omfattar därmed 13 stadsomräden i kris på det franska territoriet. Medel från reserven har också beviljats till ändringen av gemenskapsinitiativen Konver och RETEX. Tilldelning från reserven till initiativen Rechar II och Résider II kommer att ske under 1998. Det mödosamma igångsättandet av REGIS har präglat även 1997 och en ändring av programmen för de fyra utomeuropeiska regionerna bör ske under år 1998. När det gäller mänskliga resurser har 650 nya projekt valts ut inom ramen för gemenskapsinitiativet Employment, över 50 % av dessa projekt innefattar andra åtgärder än utbildning och syftar till att utveckla ett multisektoriellt tillvägagångssätt och omkring 80 % av projekten är inriktade på arbetslivsintroduktion. När det gäller ADAPT valdes 430 nya projekt ut vid den andra anbudsinfordran. Deltagandet av SMF var mycket högt ( i genomsnitt över 100 SMF per projekt) vilket ligger i linje med ett av initiativets mål. Del andra utmärkande draget hos projekten är prioriteringen av teknisk utveckling och särskilt förknippat med informationssamhället. Ett stort antal projekt har utformats pä detla område bland annat i Limousin, Île-de-France och Korsika. förbehåller sig möjligheten att På området för landsbygdsutveckling har det korsikanska programmet stött på svårigheter när det gäller partnerskapet mellan företrädarna för de lokala aktionsgrupperna och den lokala myndigheten. Trots detta slutförs projekten och erfarenhetsutbyten införs (seminarium om kastanjeträd och kontakt med en finländsk grupp). Regionerna 5b har slutfört ett första urval av lokala aktionsgrupper där vissa inleda en andra projektinfordran. Hittills har regioner programplaneringsprocessen varit ganska långsam med otillfredsställande genomföranderesultat. Denna tröghet beror delvis på det ganska tvingande förvaltningssätt som de nationella och regionala myndigheterna infört bland annat i fråga om tillhandahållande av gemenskapsmedel. Här bör särskilt nämnas de stora förseningar som noterats i genomförandet av ESF-delen av dessa program där de berörda aktörerna systematiskt prioriterade utnyttjande av SPD 5b för denna typ av åtgärd. Insatser görs för närvarande för att förenkla förfarandena och förbättra programplaneringen i syfte att undvika begriplig misströstan hos de aktörer som sedan tvä år arbetat med att förbereda sina projekt. Inom fiskerisektorn har det första förskottet av det samlade anslagsbeloppct betalats ut men kommissionen har ännu inte erhållit någon kostnadsredovisning. En omprogrammering för alt lägga större tonvikt vid ERUF-projekten håller nu på att genomföras. 78 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 2. 2. 7. IRLAND L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Irland Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF enligt mål 1 uppskattas till totalt cirka 975 miljoner ecu för den aktuella perioden 1994-1999. Nästan alla irländska företag är små eller medelstora företag. En stor del av dem deltar i olika projekt som ingår i de operativa programmen i GSR enligt mål 1, liksom genom vissa gemenskapsinitiativ. Programmet "industri" har exempelvis infört riskkapitalfonder och startkapitalfonder vilka inte fanns tillgängliga för SMF på den privata marknaden. Genom de investeringar som dessa fonder gör öppnas möjligheter för de små och medelstora företagen att växa i en snabbare takt samtidigt som de befäster sin struktur. I samma program har ett nytt projekt för forskning, teknik och nyskapande inom företaget införts. Genom detta nya projekt kommer de små och medelstora företagen att kunna utnyttja subventionerade lån. Inom ramen för gemenskapsinitiativen SMF och PEACE har räntesubventioner också tillämpats för lån avsedda för SMF. Dessa möjligheter har rönt stor framgång och systemet med räntesubventioner har återkommit i PEACE-programmet för 1997. Inom initiativet SMF har införts en åtgärd som är särskilt avsedd att underlätta de små och medelstora företagens tillträde till statliga kontrakt. Den totala kostnaden för åtgärden uppgår till 2,9 miljoner ecu varav ERUF:s medfinansiering uppgår till 2,1 miljoner ecu. Åtgärderna innefattar upprättandet av en databas över den offentliga sektorns kunder, rekrytering av flera specialister pä offentlig upphandling, och stöd till de deltagande företagen. I slutet av är 1997 kunde konstateras alt 62 av de 227 SMF som erhållit stöd, hade deltagit i offentlig anbudsinfordran. De affärsmöjligheter som åtgärden genererat motsvarar cirka 3,8 miljoner ecu. MALI Irland omfattas i sin helhet av mål 1. År 1997 ägnades åt halvtidsutvärderingen av GSR och de enskilda programmen. Med anledning härav beslutade övervakningskommittén för GSR att göra överföringar mellan programmen till ett sammanlagt belopp på 163 miljoner ecu. Överföringarna gjordes framför allt från OP "den produktiva sektorn" till OP "mänskliga resurser" respektive "infrastrukturer" (vägar), övervakningskommittén föreslog också kvalitativa förändringar, såsom öppnandet av de statliga förmedlingarnas så gott som totala monopolställning för andra organ, införande av ett mer "marknadsmässigt" tillvägagångssätt, liksom inledandet av en studie om kostnaden för vägnätet. Förutom bättre målinriktning av de irländska insatserna insisterade också övervakningskommittén på bättre överensstämmelse med kommissionens prioriteringar. Ytterligare medel har anslagits till FTU, större hänsynstagande till miljön har säkerställts genom tilldelning av 28,5 miljoner ecu till två åtgärder (kontroll av jordbrukets föroreningar och kontroll av mjölkhygienen) vilket skett genom överföringar frän andra åtgärder inom samma program eller andra program. Genom att barnomsorg för första gången tilldelades finansiering gavs lika möjligheter för kvinnor och män ytterligare stimulans. Vissa projekt riskerar att se sin gemenskapsfinansiering dras tillbaka 1998 om inte betydande framsteg görs som kan säkerställa att projekten avslutas i tid. Bland dessa projekt återfinns det nationella konferenscentrumet, elcentralen baserad på torv som energikälla, projektet "waste to energy" (från avfall till energi) i Blanchardstown och National Gallery (det nationella museet). Den Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 79 sammanlagda gemenskapsfinansieringen för dessa projekt uppgår till 211 miljoner ecu vilket är mer än 9 % av den återstående budgeten för de två sista åren i programperioden 1998 och 1999. När det gäller mänskliga resurser har åtgärderna fortsatt under 1997 med en förstärkning av kapaciteten i utbildningssystemen för att möta förändringarna på arbetsmarknaden. Under året har antalet långtidsarbetslösa fortsatt att sjunka. Utvärderingen efter halva tiden som genomfördes 1997 konstaterade att "hittills betraktas GSR som en tydlig framgång". Utvärderingen drar också slutsatsen att den nuvarande balansen mellan fonderna inom GSR utgör den bästa möjliga strategin för att uppnå de fastställda målen. En av de prioriteringar som utvärderingen valde att behälla och som kommer att erhålla ytterligare stöd från ESF avser unga som i förtid lämnar skolan. Ett tilläggsbelopp på 20 miljoner ecu har anslagits från ESF till denna målgrupp. På ett mer allmänt plan kunde halvtidsutvärderingen identifiera ätgärdsomräden som borde förstärkas. Således bör ESF bättre målinrikta programmen för långtidsarbetslösa (detta ämne bör diskuteras av samordningskommittén för mänskliga resurser under 1998), förbättra genomförandet av åtgärderna för de minst gynnade grupperna, göra utbudet av utbildning mer "marknadsmässigt". Alla dessa ämnen kommer att diskuteras vid sammanträden i övervakningskommittéerna under 1998. En möjlig minskning av ESF:s deltagande i OP "lokal utveckling och utveckling av tätorter" (utbildningsåtgärder) förutses mot bakgrund av den svaga utvecklingen av utgifter under de tre första årens genomförande av programmet ( vilket till stor del berodde på att införandet av partnerskapet på lokal nivå försenades). Ett beslut i ämnet avses fattas vid det första sammanträde som övervakningskommittén för GSR håller 1998. ledde halvtidsutvärderingen På jordbruksområdet till vissa förändringar av åtgärder som medfinansieras av EUGFJ i två program. Förslag beträffande en ändring av kompensationsbidragen har lagts fram. Inom programmet "jordbrukets livsmedelsindustri" har icke utnyttjade medel (28 miljoner ecu) överförts till andra åtgärder (se nedan). Slutligen rekommenderade utvärderingen införande av ett "pilotprojekt för äteretablering pä landsbygden". Programmet på fiskeriområdet framskrider tillfredsställande. Årsanslaget för 1996 har utbetalats i sin helhet liksom 80 % av årsanslaget för 1997. Åtgärderna för att minska fiskeansträngningen och för vattenbruket lider fortfarande av viss eftersläpning. 2. Gemenskapsinitiativen Precis som GSR för mål 1 har gemenskapsinitiativen varit föremål för en utvärdering efter halva tiden. Även om den inte ledde till större finansiella omfördelningar, resulterade den i förbättringar av programmens målinriktning. Programmet Interreg HA mellan Irland och Nordirland är härvid särskilt intressant, övervakningskommittén har antagit en handlingsplan som syftar till att förbättra förvaltningen av programmet, förstärka de gränsöverskridande åtgärderna och utveckla publiciteten runt programmet. Det kan noteras att ingen utgiftsattest hittills har inlämnats för åtgärderna på fiskeriområdet. År 1997 var också det sista året för inledande av åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiative Retex. övervakningskommittén Retex beslutade dock att förlänga programmet med ett år med hänsyn till de svårigheter som uppstått för att utnyttja alla medel från ESF. När det gäller mänskliga resurser valdes 126 projekt ut vid den andra projektinfordran inom ramen för initiativet Employment. Projekten NOW är exempelvis inriktade särskilt på att öka kvinnors närvaro i vissa sektorer, att integrera marginaliserade kvinnor i samhället och att förena familjeliv och yrkesliv. Projekten Youthstart samlar olika icke vinstdrivande administrativa tjänster och organ i syfte att stimulera insatserna för att integrera outbildade ungdomar under 20 år som hotas av social utestängning. När det gäller gemenskapsinitiativet ADAPT har 35 projekt valts ut som omfattar av områden informationssystem, produkter och kvalitetssystem inom små och medelstora företag. Andra projekt omfattar förbättring av i små företag och mikroföretag eller utveckling av praktiska system för tekniköverföring från forskningsinstitut till utbildningssystemen, skapande av arbetstillfällen inom hantverksföretag, av kvalifikationerna förbättring utveckling som 80 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 SMF. Denna andra projektserie informationssamhället. inom ADAPT kommer alt i högre grad fokusera på Utvärderingen efter halva tiden av initiativet Leader II resulterade i några mindre ändringar. De lokala aktionsgrupperna har erhållit ytterligare medel som härrör frän uppdelningen av reserven (15,5 miljoner ecu för Irland). Genomförandet av åtgärder inom ramen för gemenskapsinitiativet PEACE fortsätter men i en långsammare takt än planerat. Ett tilläggsbelopp på 100 miljoner ecu har anslagits till programmet för 1998. Utvärderingen efter halva tiden rekommenderade inga större förändringar inom programmet men begärde att de ansvariga organen och projektledarna skulle motivera sina ansökningar om tilläggsfinansiering för åren 1998 och 1999. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 81 2. 2. 8. ITALIEN L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Italien Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF när det gäller målsättningarna på regional nivå uppskattas till omkring 4,7 miljarder ecu för den pågående perioden varav 88 % avser mål 1, omkring 7,5 % mål 2 och 4,5 % avser mål 5b. Mål 1: I GSR för mål 1 anslås 21 % av medlen till medfinansiering av ett italienskt stödsystem till förmån för Mezzogiorno inom ramen för lag 488/92. Detta stödsystem innefattar prioriterad finansiering inom fyra verksamhetsområden: industri, miljö, FoTU och transporter. Åtgärderna inom sektorerna för industri och FoTU har varit särskilt framgångsrika bland små och medelstora företag i den södra delen av landet. Andra åtgärder med särskild inriktning på små och medelstora företag förtjänar också att nämnas. I Caserta i Kampanjen medfinansierar ERUF ett projekt för att skapa gemensamma infrastrukturer inom det mångfacetterade guldsmedscentrumet "Tari" (gemenskapens medfinansiering är 14 miljoner ecu och den totala kostnaden 29 miljoner ecu). Projektet startade 1990 på initiativ av de neapolitanska små och medelstora företagen inom sektorn för guld- och silversmide, och samlar i Neape's omedelbara närhet hela den juvelerarnäring som sedan flera sekler varit installerad i stadskärna. ', vilken idag har blivit alltför liten. Projektet Tari är unikt för Italien eftersom det omfattar produktionsverkstäder, fasta utställningsytor för de deltagande företagen liksom för säsongsarbetare och också kan ta emot utställningar utifrån. Därtill kommer strukturer för handel och distribution i grossistledet liksom verkstäder för yrkesutbildning och forskningsverksamheter som utnyttjar den senaste tekniken. Tari blir sålunda ett av de mest moderna centrumen i Europa och ett viktigt industricentrum för italiensk juvelerarkonst vilken har en ledande plats på världsmarknaden. Tari representerar en av de viktigaste investeringarna som på många år genomförts i Mezzogiorno på initiativ av den privata sektorn. Om man betraktar antalet arbetstillfällen som skapats har antalet anställda i sektorn ökat från 497 personer 1982 till 1 447 1996. I jordbrukssektorn har 33 små och medelstora jordbruks-livsmedelsföretag valts ut och finansierats i Sicilien inom olika sektorer såsom citrusfrukter, honung, mjölk, olivolja och särskilt ekologiskt framställd olivolja och matoliver. 10 företag har redan avslutat projektet. När samtliga investeringar slutförts kommer uppskattningsvis 400 arbetstillfällen att ha räddats och 90 nya arbetstillfällen att ha skapats. Mål 2: I Piemonte vid Lago Maggiores strand har ERUF medfinansierat skapandet av Piemontes teknologipark (till en total kostnad på 35,9 miljoner ecu varav medfinansieringen från ERUF uppgår till 11,6 miljoner ecu). "Tecnoparco" är den första i sitt slag i Norditalien. Förutom allmänna tjänster erbjuds de femtontal företag som etablerat sig i parken, forsknings- och försökslaboratorier (meteorologiska försök, nya materiel, nya industrimetoder etc. ) De små och medelstora företag som ansöker om att få etablera sig måste besitta ett nyskapande projekt med hög utvecklingspotential. De knyts därefter till värdstrukturen genom ett partnerskapskontrakt på minst 5 år. Genom detta kontrakt får de möjligheter att utnyttja bland annat tekniköverföring mellan de företag som finns i parken liksom också externt till exempel för att underlätla deras deltagande i gemenskapsprogrammen. Två områden prioriteras; dels komponenter för hemelektronik och allmän automalisering och dels tillämpad bioteknik inom området lör trädgårdsodling och ekologisk odling. Företaget Thermoselect Engineering utvecklar sålunda nya metoder för förbränning av fast avfall frän tätorter. Det kommer inom kort att saluföra komponenter avsedda för rening av syntesgas som erhålls när avfall bildar gaser. Gasen kommer att användas vid energiframställning och värmeproduktion. Framgångarna med Tecnoparco har lett till att en andra uppsättning byggnader redan planeras som kommer att dubblera den yta som står till de små och medelstora företagens förfogande. Hittills har Tecnoparco medverkat till att skapa omkring 1 800 arbetstillfällen i regionen varav 190 direkta arbetstillfällen inom parken. 82 MALI Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Under år 1997 avslutades ett trettiotal åtgärder som hänför sig till perioden 1989-1993. Dessutom har 6 nya OP godkänts, liksom 2 globala stöd. När det gäller genomförandet av GSR präglades 1997 av "förstärkt övervakning" och förberedelser inför halvtidsutvärderingen som gav resultat i början av 1998. Övervakningen har skett i form av en insats som innefattat såväl hur projekten fortskrider som fastställande av prognoser för åtaganden och betalningar per åtgärd för varje form av program som antagits. Denna övervakning gav upphov till omfattande arbete för de sammansatta arbetsgrupperna (kommissionen/den nationella administrationen) som sammanträdde ofta under året. Den metodik som valts visade sig särskilt svår att genomföra. När det gäller den finansiella situationen återstår att fatta beslut för omkring 734 miljoner ecu i gemenskapsmedel (680 miljoner ecu från ERUF och 54 från EUGFJ). Trots dessa svårigheter har GSR:s finansiella genomförande ökat takten och särskilt under årets sista månader. I slutet av 1997 uppgick utgiftsnivån på fältet till 38 % vilket var det mål som under året hade satts upp av den italienska regeringen och kommissionen. Denna totala genomförandenivå döljer kraftiga skillnader såväl mellan fonderna som mellan olika typer av insatser. Härvid är det intressant att notera att stora finansiella överföringar genomfördes i början av 1998 mellan programmen till följd av de resultat som halvtidsutvärderingen gav. Genom ett beslut fattat av övervakningskommittén för GSR omprogrammerades cirka 698 miljoner ecu från de regioner och program som inte på ett effektivt sätt utnyttjat sina anslag till andra regioner eller program där finansieringen förlöpt bättre. När det gäller mänskliga resurser fortskrider genomförandet tillfredsställande. Åtgärderna har varit inriktade på yrkesutbildning för ungdomar samt högre fortbildning. Goda resultat har också uppnåtts inom de strategiska sektorerna (industri, miljö, turism). På jordbruksområdet godkände kommissionen ett nytt multiregionalt program för stöd till bildandet av och verksamheterna inom producentorganisationer för frukt och grönsaker (till en total kostnad på 8,2 miljoner ecu med en medfinansiering från EUGFJ på 4,1 miljoner ecu). När det gäller programmet "tjänsten för uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder" som syftar till att förbättra balansen mellan utbudet och marknadens krav, valde ministeriet ut 14 organisationer av de 30 förslag som inkommit. De faktiska verksamheterna planeras påbörjas under 1998. På regional nivå har en stor insats gjort för att välja ut och finansiera investeringsprojekt inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. I Abruzzerna har 22 projekt finansierats till en total kostnad pä omkring 28 miljoner ecu. I Kampanien har 15 projekt finansierats till en total kostnad på omkring 23 miljoner ecu. För att komplettera sektorn för get-får-produkter i Sardinien har 34 mindre osttillverkare erhållit finansiering för att fa möjligheter att vidta åtgärder för att uppfylla de sanitära krav som fastställs i direktiv 92/44 EEG. Åtgärderna som rör lantgårdsturism och investeringar i jordbruksanläggningar har framskridit väl i Kampanien. Alla berörda regioner har utnyttjat EUGFJ:s stöd för 1997 och 5 av dem (Sicilien, Apulien , Molise, Basilicata och Kalabrien) har kommit så långt att också det första förskottet utbetalats. År 1997 var ett krisår för fiskesektorn i Italien (dåliga fångster, ökade kostnader och större import) vilket avspeglas i det svaga genomförandet av programmet. Omprogrammeringen möjliggjorde total utbetalning av årsbeloppet för 1996. Åtaganden har gjorts för årsanslaget för 1997 och det första förskottet har utbetalats. Om inte betydande acceleration sker kommer dock programmet att mista en del av sin finansiering. En kompensationsåtgärd for fiskare som frivilligt avstår från att använda drivnät har införts. Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 83 MÅL 2 11 nya program antogs under 1997 för perioden 1997-1999, till sammanlagt 798 miljoner ecu i gemenskapsbidrag till vilket kommer 170 miljoner ecu som överförts frän föregående period. De förblir desamma med undantag av mindre utvidgningar av de stödberättigade områdena stödberättigade områdena i Emilia-Romagna och Lombardiet. När det gäller SPD:s innehåll har varken strategier eller mål ändrats nämnvärt. I enlighet med kommissionens riktlinjer för mål 2 har dock särskild tonvikt lagts vid följande verksamheter: • Stöd till SMF:s tillträde till ny teknik • Lokal utveckling genom utveckling av de territoriella pakterna och andra "integrerade projekt" baserade på ett breddat lokalt partnerskap inom sektorerna industri och turism • Miljö med särskild betoning på övervakningssystem, miljörelaterade infrastrukturer och investeringar i ren teknik • Mänskliga resurser med prioritering av jämlikhet mellan kvinnor och män. Genomförandet av de nya programmen inleddes nästan överallt omedelbart efter det att de antagits. Härvid kan dock noteras att 7 program antogs i juli och 2 (Friuli-Venezia Giulia och Latium) i december vilket försenade starten. Inte heller när det gäller mänskliga resurser har de stora riktlinjerna ändrats. Ytterligare uppmärksamhet har skänkts utvecklingen av de mänskliga resurserna och kompetensen. De strategiska målen har dock fastställts tydligare. I enlighet med kommissionens riktlinjer har också särskild uppmärksamhet riktats på integrerat genomförande av stödet för att möjliggöra skapande av nya arbetstillfällen. I de flesta SPD har sysselsättningsstöd inkluderats. MÅL 3 OCH 4 Mål 3 präglas av viss diversifiering när det gäller åtgärder, målgrupper och förfaranden. Samordningen mellan de enheter som har hand om skolutbildning respektive de som har hand om yrkesutbildning kan dock förbättras ytterligare. När det gäller åtgärderna har SMF:s eller icke vinstgivande organs deltagande ökat. 1997 infördes en prioritering för lokal utveckling i syfte att möjliggöra bättre överensstämmelse mellan nationell politik och den politik som Europeiska unionen bedriver. Utvärderingen efter halva tiden genomfördes och avslutades under 1997. I syfte att till fullo ta hänsyn till de nationella prioriteringarna (en ny lag för sysselsättningen antogs i juni 1997), har medel överförts till åtgärder inriktade på ungdomar, jämlikhet mellan kvinnor och män och grupper som är socialt utestängda. Mål 4 startade långsamt men har under år 1997 tydligt ökat takten i genomförandet (33% av stöden hade utbetalats den 31. 12. 97 jämfört med endast 12% i slutet av 1996). Denna förbättring är dock fortfarande otillräcklig för att hämta in den sammanlagda eftersläpningen. När det gäller mobilisering av privat finansiering har del deltagande som anges i SPD i stort sell respekterats, men däremot föreligger stora skillnader i genomförandet mellan de olika prioriterade områdena. Stor försening noteras särskilt för utnyttjandet av medlen inom de prioriterade områdena "föregripande" och tekniskt stöd". Ansträngningar görs nu för att hämta in förseningarna. MÅL 5a jordbruk investeringsstöd Inom området för produktionsstrukturer är stöden främst inriktade på mindre gynnade områden till unga (42%), jordbrukare. När det gäller åtgärder för att förbättra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, hade alla regionala program antagits 1996. Under 1997 antogs ett multiregionalt program. Framskridandet vad avser genomförandet varierar avsevärt frän ett program till ett annat men det till jordbruksanläggningar (31%) och för etableringsstöd 84 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 totala utnyttjandet av betalningar enligt mål 5a -jordbruk förblir svagt (31 %). En stor förbättring kan dock noteras jämfört med 1996 (12 % av betalningarna hade verkställts). MÅL 5a fiske Av samma orsaker som de som angivits ovan för mål 1 hade i slutet av 1997 endast 19 % av betalningarna verkställts. En omprogrammering gjorde det möjligt att betala hela årsbeloppet för 1996 och utnyttja det första förskottet för 1997. MÅL 5b Utvärderingen efter halva tiden bekräftade i allmänhet giltigheten av de strategier som följs. Slutsatserna belyste dock vissa egenheter i mål 5b i Italien som förklarar det långsamma genomförandet, nämligen • Olikheterna mellan förfarandena för genomförandet av program 5b och den normala regionala programplaneringen övervikten för stödsystem som innehåller ett stort antal mikroprojekt • De komplicerade nationella normer som skall beaktas vid genomförandet av projekt och särskilt de längdragna och komplicerade anbudsinfordringarna. Allt större uppmärksamhet har riktats mot åtgärder för att stödja sysselsättningen. I exempelvis programmet för regionen Toskana har nya stödåtgärder för sysselsättningen (anställningsstöd, stöd till etablering av företag etc. ) införts. Åtgärderna för mänskliga resurser avsätter omkring 3 % av medlen till sysselsättningsstöd medan återstoden är inriktad pä högre utbildning och fortbildning. Landsbygdsområdena i regionen Marche och Umbrien drabbades 1997 av en jordbävning. En ändring av program 5b för dessa regioner inleddes i slutet av 1997 för att fylla de akuta behov som jordbävningen gav upphov till. 1. Gemenskapsinitiativen Under 1997 godkände kommissionen fyra nya program inom gemenskapsinitiativen: • • • Interreg II Italien-Grekland: gränsöverskridande samarbete mellan Epire, de Joniska öarna och östra Grekland och två provinser i Apulien-området. Den totala kostnaden för programmet uppgår till 304,8 miljoner ecu varav 169,2 miljoner ecu kommer från strukturfonderna. Prioriterade områden är utbyggnad av infrastrukturerna för transporter (hamnar) och telekommunikationer, stimulans av ekonomiska verksamheter, miljö (nätverk för förvaltning av havsområden och åtgärder för att minska vattenföroreningar) samt turism (bättre tillvaratagande av kulturarvet och det historiska arvet och samarbete mellan turistföretag). Interreg II Italien-Österrike. I detta program ingår vissa områden i de italienska regionerna Venetien, Friuli-Venezia Giulia, Bolzano och de österrikiska delstaterna Kärnten, Salzburg och Tyrolen. Den totala kostnaden för programmet uppgår till 27,4 miljoner ecu, varav 11,8 miljoner från strukturfonderna. Programmet omfattar bland annat åtgärder som syftar till att tillvarata det historiska arvet liksom kulturarvet, att skydda miljön och att tillvarata turistresurserna, stöd till SMF samt utbildningsåtgärder. Interreg II Italien-Slovenien. Provinserna Udino, Gorizia, Trieste och Venedig omfattas av detta program vars totala kostnad uppgår till 31,3 miljoner ecu (15,6 miljoner från strukturfonderna). Åtgärdsområdena omfattar skydd av miljön, institutionellt och kulturellt samarbete, förbättrade kommunikationer och samarbete mellan SMF. Detta program kompletterar programmet PHARE- CBC som avser Slovenien. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 85 • Interreg II-C "kampen mot torkan". Detta program avser alla mål 1-områden. Den totala kostnaden för programmet är 30,4 miljoner ecu varav ERUF bidrar med 15,2 miljoner ecu. Insatser planeras inom områdena för förstärkning av nätet lör förvaltning av vattenreservoarer i områden i mål 1 och minskning av vattenunderskottet i vissa områden i Sardinien och Sicilien. Förutom dessa nya program fattade kommissionen 1997 beslut om att utvidga tillämpningsområdet för URBAN, som godkändes 1996, till tre nya städer, nämligen Trieste, Lecce och Catanzaro. Efter denna utvidgning omfattar det nuvarande programmet följande 16 kommuner: Rom, Genua, Venedig och Trieste (utanför mål 1) Neapel, Salerno, Palermo, Catano, Syrakusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, Foggia, Lecce, Catanzaro och Cagliari (mål 1). Den totala kostnaden för det reviderade programmet är 337,5 miljoner ecu och gemenskapsbidraget överstiger 136 miljoner ecu där 118 miljoner härrör från ERUF och 18 miljoner ecu från ESF. Inom detta program förvaltar varje stad sitt eget underprogram. Kommissionen beslutade 1997 också om tilldelning från reserven och fördelning av medel frän indexregleringen till programmen Rechar II (Sardinien och Toskana), RITEX mål I. Résider II. Kon ver och SMF. Dessutom genomfördes vissa ändringar av innehållet i programmen och de finansiella planerna för Interreg HA Italien-Albanien och Italien-Frankrike (Alperna) för att uppgifterna i programplaneringen bättre skall överensstämma med genomförandet på fältet och prognoserna för utnyttjandet av resurserna. När det gäller mänskliga resurser valdes 833 projekt ut för initiativet Employment vid den andra projektinfordran för perioden 1997-1999. Tonvikten är i allmänhet lagd på yrkesutbildning me ' särskild betoning på utveckling av särskilda system för yrkesutbildning, yrkesvägledning och sysselsättning. De ekonomiska sektorer som främst berörs är de nya sysselsättningsområdena, kultur- och turistsektorn, miljö och ny informationsteknik. När det gäller initiativet ADAPT valdes 401 projekt ut för den andra perioden 1997-1999. Betoningen ligger i detta fall på föregripande, stimulans, bildande av nätverk för nya arbetsmöjligheter. De sektorer som främst berörs är grafisk industri, förlagssektorn, den socioekonomiska sektorn och turismen. Man finner också projekt inom jordbruks-livsmedelssektorn, bankväsendet, handeln och transportsektorn. Temat ADAPT-BIS (Building the Information Society) återkommer i alla de olika sektorerna. Som ett resultat av det senaste urvalet har alla regioner dubblerat eller tredubblat antalet projekt som finansieras enligt detta gemenskapsinitiativ. Inom initiativet Leader II har nästan alla regioner slutfört urvalet av lokala aktionsgrupper. De flesta av dem har redan erhållit det första förskottet och kan därmed påbörja de planerade verksamheterna. Regionerna Sardinien och Kalabrien som snabbast tog sig igenom denna första fas erhöll en förstärkning av finansplanen och tilldelades beloppet för indexregleringen 1997 samt reserven. I de 13 italienska regionerna i mål 5b har ett stort antal åtgärder för att skapa lokala partnerskap vidtagits av de lokala aktörerna. Urval av de 65 lokala aktionsgrupperna har visat sig komplicerat, eftersom man ansträngt sig att säkerställa tillfredsställande territoriell koncentration. I slutet av 1997 hade denna process ännu inte slutförts i regionen Latium. Inom fiskerisektorn har ännu ingen utgiftsredovisning inlämnats för gemenskapsinitiativet PESCA. Endast det första förskottet för årsbeloppet för 1995 har utbetalats. Omställning till ett system med ett samlat anslagsbelopp pågår och detta system kommer att göra det möjligt att omedelbart utbetala större summor. 86 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 2. 2. 9. LUXEMBURG L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Luxemburg Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna pä regional nivå uppskattas till totalt 6,5 miljoner ecu för perioden 1994-1999, varav 85 % är avsedda för mål 2 och 15 % till mål 5 b. Mål 2: Som ett exempel kan nämnas PAFEWE som är ett industriområde anlagt på en gammal slagghög. I detta industriområde strävar man efter att locka till sig verksamheter som inte har några direkta knytningar till stålindustrin (som mål 2-området tidigare var beroende av) utan istället avser exempelvis bearbetning av råvaror, återvinning, tillverkningsindustri eller hantverksföretag. Projektet ZARE syftar till att erbjuda utrustade tomter till andra företag än de som finansministeriet direkt inriktat sig pä inom ramen för lagen om ekonomisk diversifiering. Tanken är att utveckla och stimulera de smä och medelstora industriföretagen, hantverksförelagen eller handelsföretag som vill etablera sig eller utvecklas i regionen. I rapporten om utvärderingen efter halva tiden anges att området tagits i bruk på mycket kort tid liksom att anläggningen av områdena PAFEWE och ZARE lett till att cirka 370 nya arbetstillfällen har skapats. MÅL 2 De åtgärder som beslutades innan programmet för perioden 1994-1996 avslutades fortskrider tillfredsställande. En överföring på 1,77 miljoner ecu har gjorts till den nya perioden 1997-1999. I utvärderingsrapporten efter halva tiden underströks den framgång som anläggningen av de nya industriområdena (ZARE och PAFEWE) rönt. Den nya programplaneringsperioden 1997-1999 syftar till att fortsätta de insatser som gjorts inom området för industriell diversifiering. Även om åtgärderna ligger i linje med den tidigare strategin, läggs särskild tonvikt vid insatser avsedda att främja miljökvaliteten. MÅL 3 OCH 4 Medfinansieringen från ESF utgör mindre än 2 % av de offentliga utgifter som 1997 anslogs till sysselsättningspolitiken. Det bör här nämnas att omkring 50 % av de finansiella medlen för mål 3 avser integration av utestängda och främst funktionshindrade personer. Stöden frän ESF har gjort det möjligt att införa en arbetsförmedling som verkligen är inriktad pä de arbetssökandes behov och integrerar alla funktioner från undersökningar, kunskaper om föreliggande behov, kompletterande yrkesutbildning till själva förmedlingen av arbetstillfällen och uppföljning i företaget av de personer som nyligen erhållit arbete. ESF stödjer också de insatser som flera organ gör för att säkerställa de anställdas utbildning och särskilt hantverksföreningen, som genom detta stöd har kunnat göra en översyn över hela yrkesutbildningen. Det råder särskilda förutsättningar för arbetsmarknaden i Luxemburg vilket förklarar varför ESF:s insatser inte i första hand inriktats på att minska arbetslöshetens makroekonomiska nivå (3,7 %). Arbetsmarknaden är mycket öppen och sysselsättningsområdet överskrider vida statens gränser. Nästan 30 % av de fast anställda är gränsarbetare vilket medför att företagens utbildningsbehov exporteras liksom, i ekonomisk kris, arbetslösheten. Detta hindrar inte ESF att stimulera framväxten av nya metoder när det gäller att aktivera de arbetssökande, samt att erbjuda yrkesutbildning och yrkesvägledning för att fä ut ungdomar i arbetslivet. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 87 MÅL 5 a jordbruk På området för produktionsstrukturer inom jordbrukssektorn avser stöden främst de minst gynnade områdena (51 %), samt därefter investeringsstöd till företagen (24 %) och elableringsslöd till unga lantbrukare (24 %). När SPD för förbättring av bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter godkändes 1994, hade Luxemburg bara ansökt om stöd till en sektor, nämligen vin och alkoholhaltiga drycker. 1996 begärde de nationella myndigheterna införande av två nya sektorer, nämligen frukt och grönsaker samt potatis. Tilläggsfinansieringen sker genom överföring av medel från åtgärden för förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet. 1997 godkändes 4 investeringar till en sammanlagd gemenskapsfinansiering på 0,2 miljoner ecu. MÅL 5 a fiske Den enda stödmottagaren har inte kunnat avhjälpa de tekniska brister som han brottats med i ungefär 18 månader. Följaktligen förblir investeringarna mycket blygsamma och är främst inriktade på att bibehålla den befintliga odlingen i gott skick MÅL 5 b Efter en reell försening i genomförandet av programmet, kunde man vid det andra sammanträdet i kommittén i mitten av 1997 ana en vilja att på allvar inleda övervakningen. Vissa EUGFJ-åtgärder tor planering av den framtida naturparken i Our, miljöskydd, bevarande av landsbygdsmiljön liksom skapande av övernattningsmöjligheter på bondgårdar har ännu inte funnit några projektledare. I den utvärdering efter halva tiden som genomfördes i slutet av 1997 förordas att vissa åtgärder som inte kan genomföras under referensperioden (telecentret Alsdorf, skifferbrott i Martelange) överges och att åtgärderna till förmån för landsbygdsområden utvidgas. Övervakningskommittén har beslutat om en omprogrammering av finansieringsplanen, och rapporten över icke utnyttjade medel vad avser årsbeloppen 1997, 1998 och 1999 godkändes av kommissionen den 10 november 1997. 1. Gemenskapsinitiativen 1997 markerades av godkännandet av gemenskapsinitiativen Résider II och Konver för områden i omvandling. Administrativa frågor förknippade med beviljande av godkännande för återuppbyggnad av övergivna kvarter har bromsat gemenskapsinitiativet Urban. Utvecklingen av programmen Interreg II betraktas som tillfredsställande. När det gäller mänskliga resurser har gemenskapsinitiativen Sysselsättning och Adapt gjort tillfredsställande framsteg under 1997. De finansierar tre respektive två projekt. Inom Adapt syftar ett projekt till utbildning och rådgivning inom företag, del andra är inriktat på att bygga upp en databas med information om den fortbildning som finns tillgänglig för de anställda. Inom delen Integra i gemenskapsinitiativet Sysselsättning har kommissionen godkänt ett pilotprojekt enligt artikel 6 i ESF. Programmet Leader II som godkändes 1995 har valt en strategi helt inriktad på nyskapande och överförbarhet. Trots vissa svårigheter på institutionell och administrativ nivå framskrider programmet tillfredsställande. De lokala aktörerna har samlats i två lokala aktionsgrupper (Clervaux-Vianden och Redange-Wiltz). Övervakningskommittén har godkänt nyorienteringen två åtgärderna "nyskapande investeringar SMF' och "stimulans av distansarbete i landsbygdsmiljö" för att förstärka dessa åtgärders prägel av pilotprojekt. i de Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 2. 2. 10. NEDERLÄNDERNA L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Nederländerna Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna på regional nivå uppgår sammanlagt till omkring 418,6 miljoner ecu för perioden 1994-1999, varav 9 % är avsedda för mål 1, omkring 80 % för mål 2 och 11 % för mål 5 b. Mål 1: Projektet KIM syftar till att hjälpa små och medelstora företag att värva högskoleutbildade ungdomar eller mycket välutbildade arbetstagare i syfte att underlätta införandet av ny teknik i företagen. Dessa stöd gäller under ett år med ett tak på 15 000 ecu per företag. Målet är att kunna nyrekrytera 30 personer. Hittills har 9 rekryteringar ägt rum. De små och medelstora företagens projekt måste vara tydliga och godkännas i förväg för att undvika att företagen helt enkelt bara utnyttjar billig arbetskraft. Detta projekt samordnas genom CEEI (centrum för företagande och nyskapande) i Flevoland. Mål 2: I Arnhem-Nijmegen medfinansierar ERUF och ESF med 0,5 miljoner ecu (av totalt 1 miljon ecu) projektet "stimulering av företagens logistik i fråga om transporter och distribution" (Stimulering logistiek verladersseclor). Detta projekt som leds av tvä privata organ har tvä mål. nämligen att övertyga företagen om utbildningens betydelse för att säkerställa tillväxt samt alt möjliggöra för de arbetslösa att finna anställning i industrin. Sålunda har företaget DEPÅ Disposables erhållit rådgivning om möjligheterna att öka verksamhetstiden, minska lagren och höja vinsterna. Bara genom att börja använda en ny typ av lastpall har man kunnat förkorta den tid som lastning och avlastning tar. Samtidigt har kurser i ny teknik inom sektorn tillhandahållits. Hittills har cirka 280 anställda i 20 företag fått skräddarsydd utbildning. Genom projektet har 94 nya arbetsillfällen skapats. Planen för stöd till SMF i Twente är ett bra exempel på ett projekt baserat på företagens behov. Det återfanns redan i det förgående SPD 1994-1996 och har förlängts. Detta projekt syftar till att stödja innovation inom SMF "som följer efter", det vill säga de företag som inte ligger i främsta ledet när det gäller nyskapande. Tre typer av åtgärder genomförs, finansiering för att utnyttja experter eller extern rådgivning (högst 11 400 ecu per företag), beviljande av lån (högst 114 000 ecu per år) och stöd till investeringar i nyskapande (högst 45 600 ecu per år). Mål 5 b. I Friesland är 60 % av de totala investeringarna i programmet inriktade på stimulans av SMF i form av projekt, såsom den stora industriparken i Drachten och Heereveen, industriområden knutna till vattensporter etc. ^^ MALI Flevoland omfattas av mål 1. Den 24 juli antog kommissionen de första ändringarna av den finansiella planen för SPD. Vid ett andra sammanträde i övervakningskommittén den 17 december godkändes den nya inriktning av programmet som föreslagits i slutsatserna från utvärderingen efter halva tiden samt ändringarna i den finansiella planen. Denna andra ändring måste godkännas av komissionen under 1998. De nya inriktningarna av programmet avser följande punkter: åtgärden "sysselsättning" (job employment scheme) för vilken en tilläggsbudget pä 6,9 miljoner ecu har godkänts, åtgärden "industri- och affärsområden" där det främsta projektet (industriområde i hamnen i Almere) inte kan genomföras under den planerade perioden och som därför fär se sin totala budget skäras ner med 100,5 miljoner ecu. Andra mindre ändringar har också gjorts, såsom integration av åtgärden "miljöinnovation i SMF" inom åtgärden "FTU" i syfte att tillämpa ett bredare angreppssätt för innovation inom SMF. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 S9 När det gäller ESF avsåg den främsta nyinriktningen skapande av en budget på 5 miljoner ecu avsedd för åtgärden "sysselsättning". En annan ändring som genomförts består i att sänka tröskeln för lägsta deltagarantal i ESF:s åtgärder för att därigenom öka de små och medelstora företagens deltagande. I syfte att påskynda genomförandet av vissa åtgärder som stöds av utvecklingssektionen hos EUGFJ har en omgruppering av åtgärderna och omfördelning av medel föreslagits liksom en ändring av samfinansieringsgraden. I regioner som är beroende av fiske har stöd till diversifiering givits genom de andra fonderna. MÅL 2 Samtliga SPD som antogs för perioden 1997-1999 har behållit prioriteringarna frän den föregående programplaneringsperioden (1994-1996). Vissa kursvinster har dock gjorts vilket har lett till att vissa prioriteringar har förstärkts. Sålunda har särskild tonvikt lagts på de lokala sysselsättningsinitiativen, infrastrukturer för FTU, tekniköverföring till SMF samt pä åtgärder inom transportsektorn. I Twente har ett projekt baserat pä Flevolands "job employment scheme" lagts fram vilket avses finansieras till 45 % av ERUF. Detta projekt planeras tillämpas i regionens fyra största städer (Enschede, Almelo, Hengelo, Oldenzaal) och kommer att bestå i ett finansiellt stöd för varje arbetstillfälle som företag utanför regionen skapat. Man uppskattar att detta projekt skulle kunna resultera i 980 nya arbetstillfällen. Det varierade framskridandet av de projekt som avsåg perioden 1994-1996 har medfört att inte alla av dem har kunnat avslutas och ett sammanlagt belopp på 80,1 miljoner ecu har överförts till den nya perioden. I regionen Groningen-Drenthe stoppades exempelvis ett projekt på grund av bristande efterfrågan (utbildningsinstitut), genomförandet av det andra (vetenskapspark) är osäkert och fyra andra projekt har ännu inte använt något anslag. Genomförandet av anslagen gemenskapsgenomsnittet. MÅL 3 OCH 4 lör mål 2 i Nederländerna ligger totalt sett betydligt under Programmet enligt mål 3 har förflutit som planerat under 1997. Det tycks som om omkring 85 % av den planerade budgeten för 1997 har utnyttjats och de återstående medlen bör sålunda överföras till kommande år. Därför måste ett förslag utarbetas och diskuteras vid nästa sammanträde i övervakningskommittén. Under året har en ny kontrollmetodik införts för ESF:s projekt inom mål 3. Tack vare detta nya system är nu alla kontroller centraliserade och följs upp av en kontrollenhet inom det centrala organet för sysselsättning. Under 1997 har programmet för mål 4 uppnått sin marschfart. Kommissionen har godkänt ändringen av SPD, som medför att en stor del av budgeten för 1994 och de medel som återstår från 1995 överförs till åren 1997 och 1998. Alla disponibla anslag för 1997 inklusive överföringen har utnyttjats. Totalt sett har anslagen för mål 4 uppvisat bättre genomförande än genomsnittet i gemenskapen. Samtidigt som man 1994, 1995 och 1996 kunde konstatera ett kraftigt underutnyttjande, har ansökan om betalningar 1997 överstigit de disponibla medlen. I Nederländerna är majoriteten av projekten inriktade på omgruppering av företag inom en given verksamhetssektor och ansökan om finansiering för projekt enligt mål 4 har blivit allt större. Det är sålunda viktigt att förfina urvalet av projekten för att förvissa sig om att de projekt som finansieras är av god kvalitet. 90 MÅL 5 a jordbruk Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Under aret har utgiftsprognoserna för åtgärder som syftar till förbättring av jordbruksslrukturernas effektivitet reviderats nedåt. Detta underutnyttjande beror bland annat på den avvaktande attityd som de nederländska jordbrukarna intar, en attityd som hänger samman med utvecklingen av jordbruksinkomsterna. En annan anledning är att nederländarna anser att deras projekt inte faller inom ramen för stödberättigande. Under 1997 utarbetades nya stödprojekt för att förbättra "konkurrens- och kommersiell förmåga" samt projekt inom trädgårdsodlingen. Genomförandetakten för SPD för förbättring av förutsättningarna för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter förbättrades jämfört med 1996. Dessutom ändrades SPD under året och interventionsgraden från EUGFJ och den nationella finansieringen höjdes. En ny sektor "skogsbruk" lades också till. MÅL 5 a fiske Genomförandet av programmet fortsätter att gä långsamt. Särskilt åtgärderna "anläggningar i fiskehamnar" och "bearbetning och saluföring" är försenade jämfört med prognoserna. Utvärderingen efter halva tiden inleddes under 1997 och resultaten kommer att finnas tillgängliga under 1998. MÅL 5 b Genomförandet av program 5 b i Nederländerna fortskrider tillfredsställande även om det ligger något under genomsnittet i gemenskapen när det gäller åtaganden och betalningar. Fyra provinser (Friesland, Groningen-Drenthe, Overijssel och Limburg) inriktar sig i allmänhet på skapande av nya företag, på turism och landskapsutveckling, medan provinsen Zeeland lägger särskild tonvikt vid diversifiering av jordbruket. Resultaten av den utvärdering efter halva tiden som genomfördes under året gav indikationer på vilka eventuella ändringar som bör göras. Dessa ändringar avser ett visst antal överföringar mellan prioriterade områden eller åtgärder, framflyttningar av outnyttjade anslag liksom tilldelning av det ytterligare belopp som indexregleringen ger. Två beslut om ändringar (Limburg och Zeeland) antogs redan under år 1997. i de nederländska programmen. Sålunda har provinsen Miljöinslagen är mycket framträdande Groningen-Drenthe anslagit 12 % av medlen till skydd av miljön, skogar och landskap inom ramen för projekt för att förbättra vattenkvaliteten, planering av en naturpark och förflyttning av vissa jordbruksföretag. 2. Gemenskapsinitiativen Nederländerna deltar i alla gemenskapsinitiativ med undantag av Rechar II och Regis II. Totalt sett har initiativen för industriell omvandling (Retex, Résider II, Konver) haft en genomförandegrad som överensstämmer med prognoserna. Under året godkändes 16 nya projekt inom ramen för Retex vilka kunde inledas i början av 1998. När det gäller Résider II godkände kommissionen i december en förlängning av programmet fram till slutet av 1999. Programmet Résider II har lett till bättre samarbete mellan de olika (halv)offentliga och privata partnerna i den berörda regionen. 43 nya projekt godkändes i Konver under 1997. Genomförandet förflyter som planerat med undantag för utbildningsåtgärderna. För att lösa detta problem har också små och medelstora företag utanför försvarssektorn blivit berättigade att delta. Två gemenskapsinitiativ Urban antogs under 1997. Utrecht (6,5 miljoner ecu i finansiering från ERUF av en total kostnad på 26 miljoner ecu) och Rotterdam (även i detta fall 6,5 miljoner ecu från ERUF för en total kostnad på 23,5 miljoner ecu). I Rotterdam prioriteras särskilt åtgärder för stöd till lokala SMF och för att göra området mer attraktivt. När det gäller Urban Amsterdam som antogs 1995 godkändes tvä nya projekt 1997, varav ett inom ramen för ESF och det andra inom ERUF. Under Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 91 1998 kommer en halvtidsutvärdering att genomföras för att planera förbättringar i det övergripande genomförandet av Urban. När det gäller initiativet Interreg II-C (kamp mot översvämningar) antogs tvä gemenskapsinitiativ under 1997. Programmet Rhen-Meuse (Irma) och programmet Nordsjö-området. Finansieringen från ERUF uppgår för dessa projekt till 137,1 miljoner ecu respektive 14,5 miljoner ecu. Programmet Rhen-Meuse utarbetades gemensamt av 6 länder (Nederländerna, Belgien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och Schweiz) efter de stora översvämningar som skedde under 1995. Detta program leds av ett gemensamt sekretariat (som är baserat i Nederländerna), ett finansiellt organ (baserat i Tyskland), en övervakningskommitté samt en styrkommitté. Det finns för övrigt "rådgivande grupper" på nationell nivå för att säkerställa att de regionala och lokala myndigheterna involveras i programmet. De tre prioriteringarna inom programmet Irma är åtgärder som rör de bassänger som har sitt utflöde i de två floderna, åtgärder beträffande varje flods huvudflöde samt förbättring av det gränsöverskridande samarbetet. När det gäller landsbygdsutveckling förflyter det finansiella genomförandet av Leader II enligt planerna. Efter utvärderingen efter halva tiden har förbättringar vidtagits av förvaltning och övervakning av programmet liksom när det gäller de lokala aktionsgruppernas urval av projekt. Det nationella nederländska nätet Leader II godkändes officiellt av kommissionen den 2 april 1997. Placerat under beskydd av provinsen Friesland syftar detta nät till att utbyta erfarenheter, (ill ömsesidigt samarbete, anordnande av besök och ämnesinriktade studier. När det gäller mänskliga resurser valdes 92 projekt ut inom initiativet Sysselsättning varav 2 avser mål 1 (Flevoland). När det gäller Adapt har 132 projekt valts ut varav de flesta har utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik som ett framträdande inslag. De projekt som valts ut utnyttjar dock inte hela den disponibla budgeten, varför förslaget om en överföring på 2 miljoner ecu till Sysselsättning lades fram. 92 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 2. 2. 11. ÖSTERRIKE L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål 1997 är det andra hela år som fondernas program genomförts i Österrike, eftersom detta land anslöt sig till gemenskapen 1995 då också programmen antogs. Åtgärder till förmån för SMF i Österrike Fondernas deltagande i projekt för utveckling av SMF uppskattas totalt till omkring 89,3 miljoner ecu varav 58 % för mål 2 och 42 % för mål 5 b (det finns inga siffror tillgängliga för mål I ). Mål 2 och 5 b. I Niederösterreich förvaltar Wiener Neustadts regionala centrum för nyskapande ett nät av tjänster avsett för nyetablerade företag i regionen. Nätet erbjuder direkta stöd och råd liksom kontakter med universitet och teknologiinstitut och med potentiella partner i andra medlemsstater. Nätet är anslutet till kommissionens nätverk BC-Net och till alla euroinfocentrer. Mål 2: I Steiermark har ett nät av industriparker ("stimulanscentra") skapats. Sammanlagt rör det sig om fem parker av denna art som har bildats i närheten av industriområden. De erbjuder teknisk infrastruktur och utrustning anpassad till nya företag. Dessa parker har genom Internet en uppkoppling till en förening som fungerar som samordnare och sköter kommunikationerna med de ekonomiska centrumen i Wien och Graz. I Vorarlberg har en plan utarbetats inom ramen för ett offentligt-privat partnerskap. Planen "éco- profit" syftar till att främja bättre utnyttjande av resurserna och att minska de föroreningar som härrör från nya investeringar. Förutom att minska föroreningarna hjälper detta projekt också de små och medelstora företagen att minska sina kostnader. MALI Endast Burgenland omfattas av mål 1. Totalt sett fortsatte genomförandet av åtgärderna i god takt under 1997. Majoriteten av de investeringsprojekt som avser industrin, infrastrukturer avsedda för företag och turism har genomförts. Åtgärderna för kunskapsutveckling liksom utbildningsåtgärderna bör påskyndas under 1998 och 1999. Ungefär 1 100 nya arbetstillfällen hade skapats fram till slutet av 1997, vilket ligger betydligt under det ursprungliga målet på 7 300 nya jobb. Därför har man beslutat att se över och sänka målen när det gäller nya arbetstillfällen för att göra det mer realistiskt. I syfte att förbättra situationen i fråga öm infrastrukturer i landsbygdsområden, och i tillägg till utveckling av järnvägsnätet på landsbygden, har utvecklingssektionen vid EUGFJ samfinansierat byggandet av värmecentraler, som försörjs av organiska ämnen (biomassa) vilket bidrar till att minska koldioxidhalten och till bättre skydd av miljön. Utvärderingen efter halva tiden bekräftade den strategi som bedrivs av programmet men en arbetsgrupp avsedd att stimulera stödet till skapandet av företag i centrala och södra Burgenland har införts. Denna arbetsgrupp kommer att på basis av befintliga åtgärder inom SPD föreslå integrerade åtgärder ERUF/EUGFJ/ESF inriktade pä små och medelstora företag, pä entreprenörer och på arbetslösa MÅL 2 Genomförandet av de fyra programmen har fortskridit tillfredsställande. Härvid kan erinras om att Österrike valde en programplanering för en enda period 1995-1999. Sammanlagt har cirka 2 070 nya arbetstillfällen skapats i mål 2-områdena, vilket skall jämföras med en prognos på totalt 3 940. Efter halvtidsutvärderingen beslutade övervakningskommittéerna att införa vissa ändringar och bland annat överföringar mellan åtgärder. Strategin för programmen förblir densamma men de kvantifierade Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 93 målen bör vara mer ambitiösa. Utvärderingen rekommenderade också en förenklig av förfarandena för nationell samfinansiering när det gäller åtgärder med inriktning på företag liksom ett bättre övervakningssystem. Olikheterna i genomförande mellan åtgärderna måste också rättas till. Åtgärderna för produktiva investeringar och direkta företagsstöd fortskrider bättre än åtgärderna för turism och FTU. MÅL 3 OCH 4 Omkring 88 500 personer har omfattats av de utbildningsåtgärder som ingår i SPD för mål 3 (varav 36 300 inom kompetensutveckling och sysselsättningsstöd och 52 200 avseende utnyttjande av strukturer för rådgivning och uppföljning). Det största prioriterade området (50 % av stödmottagarna) avser integration av långtidsarbetslösa. Bland de långtidsarbetslösa är åldersgruppen 25 till 45 år i majoritet och har deltagit i 46 % av alla åtgärder. Kvinnor har utgjort över hälften av stödmottagarna. Under 1997 ändrades SPD bland annat eftersom övervakningskommittén åtog sig att utöka stödet till unga. Enligt rapporten från halvtidsutvärderingen har 80 % av de utnyttjade medlen använts till utbildningsprojekt, 10 % till sysselsättningsstöd och resten till strukturer för yrkesvägledning och uppföljning. Sex månader efter det att utbildningen avslutats hade ungefär 50 % av deltagarna funnit arbete. När det gäller mål 4 ägde i början av det andra halvåret 1997 en översyn av det nationella regelverket för genomförande av mål 4-programmet rum, vilket gjorde det lättare att bättre målinrikta åtgärderna på anställda i små och medelstora företag vilka står inför industriomvandlingar. Strikta villkor har fastställts för de större företagens deltagande, additionalitet, nyskapande, samarbete med SMF, arbetsrotation, främjande av lika möjligheter: främjande av lågutbildad arbetskraft. MÅL 5 a jordbruk När det gäller åtgärder som syftar till att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet har de områden som klassificeras som mindre gynnade utvidgats (ytterligare 27 433 ha) och omfattar nu 69,4 % av den utnyttjade jordbruksarealen i Österrike. Syftet med denna utvidgning är att förtydliga gränserna för de mindre gynnade områdena genom att integrera dem i homogena områden med särskilda svårigheter. Mer än 99 000 jordbrukare erhåller idag kompensationsbidrag. När det gäller stöden till bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter hade omkring 303 projekt godkänts i slutet av 1997. Åtgärderna är fokuserade på sektorerna för kött, mjölk och mjölkprodukter samt frukt och grönsaker. 1997 ändrades programmet så att det nu omfattar också skogsprodukter. MÅL 5 a fiske Efter två års trög inledning som bland annat berodde på de administrativa förberedelserna på nationell nivå, har programmet under 1997 framskridit förhållandevis til Ifred stal lande och Österrike har delvis hämtat in sin försening. Som ett resultat av halvtidsutvärderingen ändrades programmet något i december. MÅL 5 b Sju regioner omfattas av detta mål som täcker 60 % av Österrikes yta och 30 % av dess befolkning. De österrikiska programmen enligt mål 5 b präglas av en programplanering som i enlighet med Österrikes gällande regionalpolitik i huvudsak är sektorinriktad. Programmens målsättning är att påskynda anpassningen på såväl jordbruksområdet som inom produktions- och turismområdena och att bevara eller skapa arbetstillfällen. 94 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Enligt utvärderingen efter halva tiden är en övergripande utvärdering av strukturpolitikens effekter på den regionala utvecklingen inte ännu möjlig i Österrike bland annat beroende på programmens alltför korta genomförandeperiod (sedan 1995 och i realiteten sedan 1996). 2. Gemenskapsinitiativen Programmen Interreg II-C "Cadses" (Områdena Centrum, Donau, Adriatiska havet och Sydost) och Interreg II-A Österrike-Italien antogs under 1997. Genomförandet av dessa två initiativ är redan mycket tillfredsställande. Syftet med programmet Cadses är att tillämpa de första riktlinjerna inom S DEC (program for fysisk planering inom gemenskapen) genom att utveckla gränsöverskridande projekt för att skapa ett nätverk av städer, utveckla transportnät som tar hänsyn till miljön, samt genom samarbete förbättra tillträdet till kunskap och information och förvalta natur- och kulturarv. Övervakningskommittéerna för programmen Interreg II-A för samarbete vid unionens yttre gränser med Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern har sammanträtt tillsammans med Phare:s programplaneringskommittéer och övervakningskommittéer. Denna praxis med kombinerade möten kommer att fortsätta under 1998. Gemensamma åtgärder har stimulerats, bland annat genom bättre samordning av tidsplanerna för genomförande av åtgärderna. Den utvärdering efter halva tiden som inleddes 1997 kom till slutsatsen att de projekt som finansieras genom Interreg är av god kvalitet. Utnyttjandet av medlen bör dock påskyndas särskilt när det gäller programmen som avser unionens yttre gränser. När det gäller initiativen för industriell omvandling antogs 7 projekt 1997 inom ramen för Rechar II. 14 projekt antogs för Résider II. Trots att flera pilotprojekt inleddes pä området för informationsteknik och miljö inom initiativet SMF framskrider genomförandet fortfarande långsamt. Programmen Urban (Wien och Graz) fortskrider tillfredsställande. När det gäller mänskliga resurser har arbetsmarknadsbyrän fått i uppdrag av arbetsministeriet att leda de två initiativen Sysselsättning och Adapt, vilket underlättar genomförandet av programmen. Under våren 1997 var de två initiativen föremål för halvtidsutvärdering Resultaten visade att den decentraliserade urvalsprocessen hade fungerat väl men att de administrativa förfarandena inte alltid var de bästa. Ungefär 52 projekt valdes ut för Sysselsättning under 1997 medan 27 projekt valdes ut inom ramen för Adapt. Trots de förseningar som inträffade i inledningsskedet av programmen inom gemenskapsinitiativet Leader II uppvisar de tillfredsställande genomförandegrad. Programmen har bland annat kunnat få till stånd synergier med programmen inom mål 5 b. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 95 2. 2. 12. PORTUGAL L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål MALI Hela det portugisiska territoriet omfattas av mål 1. Åtgärder till förmån för SMF i Portugal Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF inom mål 1 uppskattas totalt sett till omkring 2,7 miljarder ecu för den aktuella perioden 1994-1999. Som exempel kan nämnas projektet FACAP (Fåbrica de Calcado Pedip) vars mål är att utveckla 56 nya maskiner och samtliga system som omfattar de små och medelstora verksamhetsområden inom skomakerisektorn. Ny teknik har införts såsom tillskärning med hjälp av vattenstrålar, CAD-system, robotisering. Detta projekt innebär en investering på 11 miljoner ecu och genomförs av ett konsortium som består av elva SMF inom skomakerisektorn, två inom sektorn för producentkapitalvaror, en managementkonsult och två infrastrukturer för teknologi. företagens Inom ramen för programmet för industrin (PEDIP II) har en fabrik för tillverkning av tekniskt glas (Normax) infört ett system för kvalitetssäkring och erhöll i slutet av 1995 ISO 9002-certifiering. Normax är ett mindre företag med ett hundratal anställda som exporterar ungefär 40 % av sin produktion. Produktsortimentet omfattar 1 200 artiklar, som främst är avsedda för hälsosektorn och utbildningssektorn. Med hänsyn till de mycket höga krav som ställs på marknaden inom denna sektor är det för företagets överlevnad absolut nödvändigt att införa ett system för kvalitetssäkring och fä detta erkänt av certifieringsorganet. II Programmet Pedip till finansierar också ett demonstrationsprojekt industriproduktiviteten. Under namnet "snabbt svar/flexibel produktion" har företaget Pizarro & Cardoso lagt fram ett nyskapande projekt. Detta företag erbjuder tjänster för att färga och bleka stickade varor och tyger och sysselsätter 63 anställda och har en omsättning på 3 miljoner ecu. Projektet uppgår till ungefär 1,1 miljoner ecu. Det innefattar automatisering av produktionen och särskilt när det gäller färgningslaboratoriet och blekningsmaskinerna. Genom projektet har också ett datasystem företagets verksamheter och som har medfört en produktivitetsökning på 10 % och en kvalitetsförbättring av slutprodukten. täcker alla som avser införts som stöd År 1997 präglades av slutförandet av utvärderingsrapporterna frän de olika programmen och av utvärderingen efter halva tiden som medförde vissa ändringar av gemenskapens stödram för Portugal. Granskningen efter halva tiden visade att strategierna inte behövde ändras. Härvid tonar fyra huvudlinjer fram, nämligen skapande av arbetstillfällen, miljö, ny teknik och infrastrukturer för grundläggande transporter. Följande större ändringar av gemenskapens stödram vidtogs: • Förstärkning av programmet "utbildning" med 10,2 miljoner ecu för ERUF och med 13,4 miljoner ecu för ESF. Denna förstärkning kommer bland annat att göra det möjligt att bygga 1 200 nya klassrum i skolorna • Förstärkning av programmet för grundkunskaper och innovation med 13,4 miljoner ecu (ESF) för att möjliggöra finansiering av nya utbildningsprogram och för att tillgodose behoven av yrkesutbildning, vuxenutbildning och yrkesvägledning • Förstärkning av programmet "yrkesutbildning och sysselsättning" med 35,7 miljoner ecu (ESF) varav 5,1 miljoner ecu är avsedda för utbildning inom turismsektorn 96 • • Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Förstärkning av underprogrammet "industri" med 35,8 miljoner ecu för ERUF och med 10,2 miljoner ecu för ESF, för att förbättra stödet till SMF Förstärkning av de regionala programmen med 133 miljoner ecu (ERUF), varvid 44 % anslås till miljön (hantering av tätorters och industrins avloppsvatten och avfall) Förstärkning av underprogrammet "telekommunikationer" med 9,4 miljoner ecu varav 7,1 miljoner ecu anslås för att inrätta en ny åtgärd inriktad på informationssamhället. Denna åtgärd syftar till att främja länken mellan skolor och Internet, utveckla den elektroniska handeln liksom till pilotprojekt för att främja tillhandahållande av elektronisk information om offentliga tjänster till medborgarna i vissa tätorter » Förstärkning av underprogrammet "transporter" med 34 miljoner ecu järnvägsförbindelsen nord/syd och utbyggnad av tunnelbanan i Lissabon till förmån för • • Förstärkning med 17,8 miljoner ecu (ESF) av systemet för stöd till mikroföretag och förnyade lokala sysselsättningsinitiativ inom programmet för främjande av regional utveckling Förstärkning av underprogrammet "jordbruk" inom de operativa programmet "ekonomisk modernisering" med 13 miljoner ecu. Dessutom har en förstärkning med 16,7 miljoner ecu (9,2 miljoner ecu från EUGFJ och 7,5 miljoner ecu från ESF) anslagits till Azorerna liksom 15,5 miljoner ecu från ESF till Madeira. Finansiella nedskärningar har planerats i några program för att möjliggöra omfördelningar. De områden som främst berörs är energi (-13,8 miljoner ecu) , utbildning på jordbruksområdet (-30,5 miljoner ecu), handel (-50 miljoner ecu) och utveckling av det lokala jordbruket (-15 miljoner ecu). I utvärderingen efter halva tiden understryks också att Portugal är en av de medlemsstater som bäst utnyttjar fonderna. I själva verket hade 70 % av medlen utnyttjats och 56 % utbetalats den 31 december 1997 vilket är nivåer som ligger klart över gemenskapsgenomsnittet. Dessutom visar nyckelindikatorerna att genomförandet efter halva tiden i många fall överträffat de ursprungliga prognoserna. Exempelvis hade byggandet av motorvägar och huvudvägar i slutet av 1996 nått 74 % av det mål som satts för 1999. Inom sektorn för telekommunikationer hade det uppsatta målet att till 1999 uppnå genomsnittet för telefonutrustning i unionen (42 telefoner för 100 invånare) nåtts redan i slutet av 1996. När det gäller programmens framskridande bekräftades under 1997 den tendens som var synlig 1996, nämligen bra materiellt och finansiellt genomförande för nästan alla de berörda programmen. Också programmen "främjande av potentialen inom landsbygdsutveckling" och "social integration", som brottades med svårigheter under till 1996 har nu visat utmärkt inledningsskedet 1994 genomförandetakt. På grund av förändringar av lagstiftningen om tillämpning av ESF i Portugal, som syftar till att förbättra systemets kvalitet, dämpades genomförandetakten inom programmet för yrkesutbildning och sysselsättning något under 1997. Under 1997 godkändes också ett integrerat utvecklingsprogram för Alqueva-området i Alentejo (Pediza) som har en total offentlig investering på 376,7 miljoner cu och ett bidrag från strukturfonderna på 203,1 miljoner ecu. Detta program utgör ett av de största integrerade regionala utvecklingsprojekt som hittills har finansierats genom strukturfonderna. Det är uppbyggt runt konstruktionen av en fördämning i le Guadiana, varvid det bör bli möjligt att bygga en strategisk vattenreservoar på 4 150 hm3, reglering av vattenflödet i floden och konstbevattning av 110 000 ha. När det gäller miljön ingår en rad bestämmelser i programmet som syftar till att säkerställa vattenkvaliteten och att bevara naturområden. Detta program har kompletterats genom ett beslut av Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 97 kommissionen om samfinansiering av vattenkraftsstationen frän Sammanhållningsfonden (med 64,5 miljoner ecu) En av de stora utmaningarna för gemenskapsprogrammet beträffande mänskliga resurser är det faktum att endast V* av den portugisiska befolkningen har fullgjort obligatorisk skolgång (6 år). ESF måste sålunda lägga ner utökade ansträngningar för att lösa detta problem. Inom ramen för programmet för yrkesutbildning och sysselsättning, bör grundutbildning/praktik och fortbildning av unga som har lämnat skolsystemet prioriteras. Samtidigt måste de övriga programmen för mänskliga resurser underlätta tillgången för anställda i små och medelstora företag (som är de oftast förekommande i Portugal men som vanligen inte omfattas av nätverken för utbildning/kompetensutveckling) att få tillgång till utbildning. fiskeriområdet har underprogrammet "fiske" På modernisering" noterat en viss eftersläpning i genomförandet av vattenbruksätgärder. i det operativa programmet "ekonomisk 2. Gemenskapsinitiativen Programmen har generellt sett framskridit tillfredsställande under 1997. De program som har stött på störst svårigheter när det gäller genomförandet är gemenskapsinitiativen Urban och SMF. Omprogrammeringen av Interreg IIA Portugal-Spanien möjliggjorde en omfördelning av de medel som inte utnyttjats under 1994, 1995 och 1996 till de påföljande åren och tilldelning av medel från indexregleringen. När det gäller Interreg IIB - naturgasnätet, startade introduktion av naturgas under 1997. Portugal kan nu för första gången utnyttja denna energikälla. Ett nytt program för kampen mot torka inom ramen för Interreg 1IC godkändes av kommissionen i september. Programmet som har erhållit ett gemenskapsbidrag på 6,2 miljoner ecu syftar till att övervaka vattenresurserna och att optimera utnyttjandet av vatten avsett till jordbruket. Därför planeras bland annat finansiering av studier om torkans inverkan, inledande av ett pilotprojekt för bevattning liksom åtgärder för att främja samarbete mellan de portugisiska myndigheterna på olika nivåer och med myndigheter i andra länder som berörs av denna typ av problem. Inom initiativet Sysselsättning valdes vid den andra anbudsinfordran 113 projekt som avser mänskliga resurser. I initiativets fyra delar är tonvikten lagt på utbildning, utveckling av utbildningssystemen, skapande av arbetstillfällen respektive spridande av kunskap och medvetandegörande. Inom ramen för initiativet Adapt har 70 projekt valts ut. Utbildningsverksamheterna intar en framträdande plats och de prioriterade teman som valts för projekten är stöd till SMF, förebyggande åtgärder, liksom nya former av arbetsorganisation. När det gäller initiativet Leader II har nu samtliga 47 lokala aktionsgrupper valts ut och genomförandet av projekten har startat. Årsanslaget för 1997 har utnyttjats och de första och andra förskotten utbetalades under 1997. Efter en långsam start för Pesca utnyttjades det samlade anslagsbeloppet av de tre berörda fonderna (FFU, ERUF, ESF). 175 projekt till ett totalt gemenskapsbidrag på 3,6 miljoner ecu godkändes under 1997. 98 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 2. 2. 13. FINLAND 1. Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna per mål Åtgärder till förmån för SMF i Finland Fondernas deltagande i utvecklingen av SMF inom mål 2 och 6 uppgår sammanlagt till ungefär 93 miljoner ecu för den aktuella perioden, varav 33 % avser mäl 2 och 67 % mål 6. Den största delen av stödet är inriktat på yrkesvägledning, bildande av nätverk och internationalisering av SMF. Mål 2: 1 östra Tavastland (Lantis) har ESF samfinansiera! projektet "teknik för möbeltillverkning och design" med 0,4 miljoner ecu (av den totala kostnaden lör projektet som är 2,2 miljoner ecu). Delta projekt som lagts fram pä initiativ av den privata sektorn syftar till att hjälpa företagen inom möbelsektorn att bättre möta konkurrensen och därmed kunna skapa nya arbetstillfällen inom sektorn. För att nå detta mål har möbeltillverkarna, producenterna av råmaterial och utbildningsorganen inbjudits att samarbeta via ett nätverk. Detta nät möjliggör bland annat för företagen inom sektorn att sprida kunskap om sina särskilda utbildningsbehov. De kurser som därefter genomförs är sålunda helt anpassade till de behov som varje deltagande SMF har, vilket är projektets främsta tillgång. Som ett exempel kan nämnas företaget Sotka Finland Oy som i februari 1998 erhöll det finska arbetsministeriets pris som "årets bästa arbetsgivare", såsom erkänsla för företagets avancerade utbildningspolitik. Detta företag ägs av de 268 anställda och innehar 36 möbelaffärer i Finland, Moskva och St Petersburg och planerar etablera sig i Estland. Hittills har hela projektet "möbeltillverkningsteknik" gjort det möjligt att anordna utbildning inom 55 företag, har skapat ungefär 160 arbetstillfällen samt gjort det möjligt att bevara 840 jobb. I ett projekt som finansierats i Kvmmenedalen i sydöstra Finland har 36 SMF inom logistikscktorn omgrupperat sina tjänster avsedda för utländska företag som önskar utnyttja sydöstra Finland som bas för sin handel med Ryssland. Mål 5 b. Projekten erbjuder stöd till små och medelstora företag i form av studier före etablering, startstöd, yrkesvägledning, investeringsstöd eller stöd för produktutveckling, stöd till utnyttjande av ny teknik. Tack vare dessa åtgärder har cirka 1 200 nya företag bildats varav 350 jordbruksföretag. Mål 6:1 Nordkarelen finansierar programmet för mål 6 utbildning och forskning i gjutningsteknik och verktygstillverkning för företag som framställer plast och metaller vilka är rikligt förekommande i regionen. Syftet är att utveckla ett kompetenscentrum på detta område som är knutet till företag, forsknings- och utbildningcentrum i utlandet. I närheten av Uleåborg i Norra Österbotten hjälper mål 6-programmet SMF inom sektorn för mikroelektronik att etablera sig i centrumet "Micropolis". I programmen kommer under 1998 att införlivas en åtgärd som avser län för skapande av mikroföretag _ ^ _ _ _ ^ __ med en särskild del riktad till kvinnliga företagare. MÅL 2 Den slutliga texten till programmet för den nya perioden godkändes i april. Tack vare de erfarenheter som vunnits under den första perioden och de förenklingar som gjorts i det nya programmets uppbyggnad, kunde regionerna snabbt börja arbetet och i slutet av aret hade 44 % av budgeten för det nya programmet utnyttjats. Slutförandet av etappen 1995-1996 medförde att en överföring på omkring 16,15 miljoner ecu gjordes till perioden 1997-1999 och belyste brister i kontrollsystemet. Åtgärder vidtas nu för att avhjälpa dessa brister. Omkring 5 000 nya arbetstillfällen hade skapats fram till slutet av 1996. Målet i det nya programmet är att uppnå att fler än 10 000 nya jobb skapas. Cirka 58 % av det samlade stödet för hela perioden 1995-1999 hade utnyttjats i slutet av 1997, vilket pekar pä ett totalt genomförande till periodens slut. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 99 När det gäller mänskliga resurser avslöjar den halvtidsutvärdering som genomfördes under 1997 alt ESF:s insatser alltför ofta baseras på utbudet och i stället på ett bättre sätt borde fylla de verkliga behov som de små och medelstora företagen i de berörda regionerna har. MÅL 3 OCH 4 Sedan programplaneringsperiodens början (1995) har 490 projekt startats inom ramen för mål 3. 68 000 personer har deltagit i utbildningsåtgärderna vilket är 75 % av målet för perioden 1995-1999. Omkring 380 projekt har igångsatts inom mål 4, och över 20 000 SMF har deltagit i åtgärderna. Åtgärderna för utbildning och yrkesvägledning har haft 69 000 deltagare, vilket motsvarar 85 % av prognosen för hela programplaneringsperioden. Utbildningstiden för varje deltagare var dock kortare än planerat. Utvärderingen efter halva tiden har inte lett till några överföringar mellan prioriterade områden, sammanslagningar av åtgärder eller förändringar av åtgärder. Endast inom det prioriterade området "ungdom" har en överföring på 9 miljoner ecu från ESF genomförts. De belopp som indexregleringen 1996 och 1997 gav upphov till har fördelats till de åtgärder som visat bäst resultat och pä tekniskt stöd i syfte att främja territoriella sysselsättningspakter. Flexibiliteten inom mål 4 har ökat genom att tvä små åtgärder slagits samman med åtgärden "arbetstagares kompetensutveckling". MÅL 5 a jordbruk När det gäller åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturernas effektivitet har de största utgifterna gällt kompensationsbidrag till förmån för mindre gynnade områden (90 % av utgifterna). De återstående medlen har anslagits till investeringsprojekt och till etableringsstöd för unga jordbrukare. Omkring 1 200 jordbrukare mottog stöd under 1997 och 180 jordbrukare erhöll investeringsstöd. Åtgärderna för stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter antogs 1995. De är främst inriktade på sektorn för kött (45 % av stödet) samt mjölk och mjölkprodukter (40 %). I slutet av 1997 hade de finländska myndigheterna godkänt 133 projekt till en sammanlagd kostnad på 158 miljoner ecu. MÅL 5 a fiske Genomförandet har framskridit i en klart snabbare takt under 1997, och cirka 700 projekt har godkänts under året. I slutet av året hade 100 % av medlen för perioden utnyttjats samt 80 % utbetalats. Förseningarna när det gäller åtgärderna inom vattenbruket hänger kvar, vilket beror pa marknadssituationen som är starkt påverkad av de stora kvantiteter lax som produceras i norska odlingar. Rapporten från halvtidsutvärderingen sköts upp till slutet av 1997 och ledde till den första ändringen av finansieringsplanen. MÅL 5 b De områden som omfattas av mål 5 b täcker en befolkning på 1,1 miljoner invånare, eller 1/5 av den finska befolkningen och XA av landets yta. Dess regioner är mycket glest befolkade (i genomsnitt 11,5 invånare per km2) och är till stor del beroende av jordbrukssektorn. Programmen för mål 5 b är inriktade på att diversifiera och stärka SMF, utveckla tjänster på landsbygden och att höja landsbygdsområdenas attraktionskraft. Ett annat viktigt mål är att anpassa landsbygdsområdena till den gemensamma jordbrukspolitiken. Den finska jordbrukssektorns struktur måste förbättras genom utveckling av nya kvalitetsprodukter och genom bättre samarbete mellan jordbruksföretagen och de övriga företagen i landsbygdsmiljön. Programmet för Åland prioriterar utveckling av turism och av SMF samt projekt loi hållbar utveckling. I alla de finska regionerna beaktas miljöskyddet i samtliga åtgärder, genom att miljömyndigheterna ingår i beslutsprocessen pä 100 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 regional nivå. Sedan programmet startades har 15 000 personer deltagit i utbildningsåtgärder som samfinansieras av ESF. Programmens övergripande mål är att minska skillnaderna i ekonomisk produktivitet mellan mål 5 b- områdena och övriga områden, att skapa och rädda arbetstillfällen, att minska arbetslösheten, att dämpa nedläggningstakten för jordbruksföretag, att stimulera till diversifiering inom lantbruket och att förbättra kunskaperna. Rapporten från halvtidsutvärderingen , som sköts upp till hösten, bekräftade att partnerskapet förbättrats. I rapporten understryks behovet av att förbättra de administrativa strukturerna inom programmen. Slutligen tenderar de regionala skillnaderna att fördjupas och särskilt mellan landsbygdsområdena, där utflyttningen fortsätter, och övriga områden. MÅL 6 Utvärderingen efter halva tiden avslutades i december och medförde vissa förändringar av programmen. Bland annat har vissa åtgärder slagits samman, finansiella överföringar har genomförts från åtgärder med sviktande resultat till åtgärder som fullt ut har utnyttjat de disponibla medlen och särskilt åtgärder som avser den ekonomiska miljön och utbildningsåtgärder samt kamp mot arbetslösheten. Sedan 1995 har 21 000 personer deltagit i utbildningsåtgärder som samfinansierats av som ESF. Åtgärden indexeringsregleringen för 1996 och 1997 resulterade i anslogs vid samma tidpunkt. Därutöver har åtgärder vidtagits för beviljande av lån till mikroföretag. förstärkts. De medel "informationssamhället" i ESF har också Åtgärderna som avser förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet och landsbygdsutveckling har för bearbetning och saluföring av hämtat jordbruksprodukter samt upprättande av producentorganisationer jordbruksprodukter och trägårdsprodukter fortfarande efter. försening. Däremot släpar åtgärderna in sin för 1. Gemenskapsinitiativen Utnyttjandegraden för programmen Interreg IIA uppgår till 100 % av stödet för samtliga program. Betalningarna släpar däremot efter i alla program på grund av flaskhalsar inom administrationen. De första utvärderingsrapporterna rekommenderade ett mer noggrant urval av de projekt som avses finansieras och föreslog vissa kriterier i detta syfte. Skillnaderna mellan de olika budgetförfarandena och budgetbestämmelserna för Interreg IIA respektive Tacis har försvarat finansiering av gränsöverskridande projekt med Ryssland. Kommissionen godkände 1997 programmet Interreg II-C för Östersjö- och Nordsjöområdena. Den finska delen av detta program är redan helt utnyttjad och betalad till 50 %. Ett andra program Urban i Helsingfors/Vanda godkändes i april och finansierades av medel ur reserven. Programmet Urban Joensuu fortskrider mycket tillfredsställande eftersom 100 % av stödet hade utnyttjats i slutet av året och 50 % utbetalats. Programmet SMF har efter en långsam start också ökat takten i genomförandet och i slutet av året hade hela det disponibla stödet använts. När det gäller mänskliga resurser valdes 128 projekt ut för Sysselsättning och Adapt under två anbudsinfordringar under 1996 och 1997. Dessa projekt omfattar sammanlagt 509 gränsöverskridande partnerskap, varav de flesta med Förenade kungariket, Italien och Tyskland. Hälften av de projektansvariga för programmen är icke-statliga organisationer och kommuner medan den andra hälften består av offentliga myndigheter och särskilt institutioner för högre utbildning. Omkring 6 000 personer förutses delta i Sysselsättning och 4 000 i åtgärderna inom Adapt. Hittills har omkring 5 000 personer deltagit i projekten i dessa två initiativ. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 101 När det gäller Leader II i mäl 6-områdena har 10 lokala aktionsgrupper valts ut vilka påbörjade arbetet under våren. Detta genomförande har försenats något vilket delvis beror på det sena beslutet om anslag av medel till de olika grupperna och delvis pa förseningarna i genomförandet av ESF- åtgärderna. 238 projekt hade dock godkänts och 30 % av de disponibla medlen hade utbetalats i slutet av 1997. I mål 5 b-områdena har 12 lokala aktionsgrupper valts ut och i slutet av 1997 hade omkring 350 projekt startat. Det nationella nätet Leader II inrättades under 1997. 102 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 2. 2. 14. SVERIGE L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål Åtgärder till förmån för SMF i Sverige Fondernas deltagande i utvecklingen av små och medelstora företag inom målsättningarna på regional nivå uppgår sammanlagt till omkring 400 miljoner ecu för perioden 1995-1999, varav 34 % är avsett för mål 2, omkring 21 % för mål 5 b och 45 % för mål 6. I samtliga svenska program intar SMF en framträdande plats. Mål 2: Huvudsyftet med de fem mäl 2-programmen i Sverige är att förbättra företagsklimatet, stödja lokala småföretag samt utveckla turismen. Följande allmänna åtgärder har vidtagits för att öka yrkeskunskaperna så att de motsvarar de lokala behoven: förbättring av yrkesutbildningen så att den motsvarar de lokala företagens behov, utbildning av etablerade och nya företagare, företagsledare och anställda i små och medelstora företag, utbildning av personal i användningen av nya tekniker, anställning av akademiker i små och medelstora företag, kurser i företagsekonomi och företagsledning för kvinnor, skapande av länkar mellan företag och kunskapscentrum, samordning av utbildning och forskningsinstitut på regional nivå samt fortsatt utveckling av distansundervisningen. Mål 5 b: Som ett exempel kan nämnas att ESF:s åtgärder främst är inriktade på kompetensutveckling inom SMF, vilket också sker genom stimulans till utnyttjande av FoTU i företagen och genom att skapa kanaler for samarbete mellan företag och universitet. Mål 6: Inom åtgärden "Kompetensutveckling" uppmuntras SMF att ha ett nära samarbete med forskningscentra för att göra FoTU mer tillgänglig för SMF. Interna utbildningsåtgärder stöds och samerna uppmuntras att starta företag. Inom initiativet SMF illustrerar två projekt gemenskapsinsatsen för att främja SMF i Sverige: • integrerad produktion via Internet". Detta projekt syftar "Nät för till att konkret visa informationsteknikens fördelar och att binda samman företag och andra partner i en homogen och samtidigt flexibel miljö. Möjligheter att samarbeta pa distans har också skapats. Omkring 30 SMF i fyra verksamhetssektorer har valts ut för att prova detta nya system. • Projektet "Innovation och företag 1997-1999" syftar till att utveckla nyskapandet inom små och medelstora företag med stark utvecklingspotential. 15 SMF i Värmland deltar. MÅL 2 5 SPD i mål 2 fokuserar på åtgärder som syftar till att förbättra den ekonomiska miljön, stödja de lokala SMF och utveckla turismen. Ambitiösa mål för sysselsättningen har satts upp (21 000). Antalet nya arbetstillfällen som har skapats ligger dock i linje med eller till och med över dessa planer. Som ett resultat av utvärderingen efter halva tiden har övervakningskommittéerna beslutat att göra vissa ändringar i programmen. Ändringarna avser fördelning av de medel som härrör från indexregleringen, finansiella överföringar mellan åtgärder, en höjning av för införande av ett nytt projekt "regionalt gemenskapens samfinansiering utvecklingsstöd" och sammanslagningar av vissa åtgärder. för vissa åtgärder, tröskelvärdet MÅL 3 OCH 4 Eftersom SPD för mål 3 antogs sent, i december 1995, kunde åtgärderna inte starta förrän under hösten 1996. Sedan dess har antalet projekt och deltagare ökat avsevärt och var i slutet av 1997 1 190 projekt och 90 000 deltagare. Ungefär 20 % av de deltagare som hade avslutat sin utbildning i augusti Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 103 1997 hade funnit arbete. De särskilda centra lör datautbildning for ungdomar har varit oväntat framgångsrika. Det kan noteras att totalt sett har fler kvinnor (53 %) än män deltagit i åtgärderna, förutom bland invandrargrupperna (44 % kvinnor). Under år 1997 breddades partnerskapet betydligt och även om kommunerna i de flesta fall förblir projektansvariga, minskar deras del påtagligt till förmån för andra aktörer inom den sociala ekonomin. Dessutom har de privata företagens deltagande såsom projektansvariga tydligt ökat under de senaste två åren och nådde 1997 upp till 28 %. SPD för mål 4 antogs också sent (i februari 1996). 77 % av medlen har anslagits till ett system som syftar till att omorganisera arbetet parallellt med utbildning som särskilt anpassas till målgrupper inom de små och medelstora företagen. Utvärderingen efter halva tiden rekommenderade vissa förbättringar men inga överföringar mellan olika åtgärder. Studien visade att programmet har haft mycket positiv inverkan både på sysselsättningen och på den interna utvecklingen inom de små och medelstora företagen. MÅL 5 a jordbruk Den största åtgärden när det gäller förbättring av jordbruksstrukturerna är systemet med kompensationsbidrag som infördes 1995 och 24 000 jordbrukare mottog kompensationsbidrag under 1997. Etableringsstödet till unga jordbrukare startade under 1996. Under år 1997 har cirka 155 unga jordbrukare mottagit detta stöd vilket innebär att 800 unga jordbrukare deltar i programmet. Denna siffra är dock lägre än prognoserna och sjunker för varje år. I slutet av 1996 godkändes ett system för stöd till jordbruksinvesteringar vilket dock inte började genomföras förrän under 1997 och endast 87 jordbrukare har hittills mottagit detta stöd. Projekten är inriktade på miljöskydd, djurens välbefinnande och diversifiering av verksamheten. Åtgärderna för stöd till förädling och saluföring av jordbruksprodukter antogs i mars 1996. De sektorer som främst berörs är kött, mjölk och mjölkprodukter. Inom köttsektorn avser de flesta projekten en förbättring av hygienen. Dessutom överfördes 56 miljoner ecu frän icke utnyttjade åtgärder i mal 5a till program i miil 6 (43,3 miljoner ecu), 5 b (7,7 miljoner ecu) och till en nyskapande åtgärd enligt artikel 10 i ERUF- förordningen. MÅL 5 a fiske Investeringarna är särskilt stora inom förädlingssektorn, följt av modernisering och förnyelse av fiskeflottan. Efter halvtidsutvärderingen beslutade övervakningskommittén att tilldela medel från indexregleringen. MÅL 5 b När Efter en långsam start under hösten 1996 har de fem SPD, med undantag för vissa åtgärder, snabbt ökat takten i genomförandet under 1997. De inledande administrativa problemen har återverkat på utbetalningarna men en tydlig förbättring kan skönjas vilken beror på den i allmänhet höga utnyttjandegraden. föreslog efter övervakningskommittéerna för Västerbotten-Gävle-Dala, Gotland och skärgården förändringar för att påskynda genomförandet. Det rör sig om finansiella överföringar mellan åtgärderna och en ökning av gemenskapens samfinansieringsgrad. 1997 föreslog Sverige också en överföring till mal 5 b av 7,7 miljoner ecu som inte utnyttjats inom mal 5 a. Medlen avses användas till län till unga företagare i de 5 SPD liksom till åtgärder pä Golland loi att motverka de negativa effekterna av stängningen av ett sockerbruk på ön. utvärderingen genomförts halva tiden 104 MÅL 6 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 SPD mål 6 har som målsättning att skapa 9 500 nya arbetstillfällen och 9(X) företag. Enligt halvtidsutvärderingen bör dessa siffror uppnås såsom planerats. Vid mötet i november beslutade övervakningskommittén om vissa förändringar. En del av medlen som indexregleringen för 1996 och 1997 resulterade i fördelades och hänsyn togs till överföringen pä 43,3 miljoner ecu från mål 5 a. Antalet åtgärder skars ner från 30 till 25 och gemenskapens samfinansieringsgrad höjdes från 50 % till 75 % inom åtgärden för landsbygdsutveckling och åtgärden för samernas renuppfödning. Slutligen infördes ett nytt projekt "regionalt utvecklingsstöd" som syftar till att samfinansiera projekt för främjande av smä och medelstora företag. 2. Gemenskapsinitiativen De åtta programmen Interreg II-A som Sverige deltar i noterade en betydande ökning av genomförandetakten under 1997. I slutet av 1997 hade stödet utnyttjats till 100 % och utbetalats till 30 %. Utbetalningarna till de slutliga mottagarna förblir emellertid små. Under året ändrades åtgärder som rör samerna inom två program ("nordiska gröna bältet" och "Nordkalotten") för att anpassa den geografiska täckningen till beslutsstrukturerna. Gemenskapsinitiativen Interreg II-C Östersjö- och Nordsjöområdet godkändes i december 1997. Trots detta är initiativet östersjöområdet redan betalat till 50 %. Initiativet Urban i Malmö (Sveriges tredje största stad) godkändes inte förrän i december 1996. I slutet av 1997 hade redan hela anslaget förbrukats. Gemenskapsinitiativet SMF som omfattar de områden som är stödberättigade enligt mål 2, 5 b och 6, godkändes i juli 1996. I slutet av 1997 hade samtliga anslag utnyttjats och 30% betalats. Ett av programmets mål är att genom ett nätverk förena 1000 små och medelstora företag med andra svenska företag eller organisationer. Konver som är det enda initiativ för industriell omstrukturering som Sverige deltar i, omfattar städerna Karlskoga och Karlsborg. Programmet godkändes 1996. 1 slutet av 1997 hade medlemsstaten erhållit ungefär 34 % av medlen men under året har inga utbetalningar gjorts till de slutliga stödmottagarna. Initiativet Leader II "nationellt nät" som antogs så sent som 1997, noterar mycket framgångsrikt genomförande eftersom 100 % av medlen redan har förbrukats och 40 % betalats. När det gäller mänskliga resurser valdes 47 projekt ut för Sysselsättning och 24 för Adapt vid den första anbudsinfordran och 158 respektive 100 gränsöverskridande partnerskap har upprättats, varav de flesta ingåtts med tyska, italienska, brittiska och spanska partner. Ett projekt för nordiskt samarbete för spridning av goda metoder infördes 1997. Vid den andra anbudsinlbrdran valdes 71 projekt ut för Sysselsättning och 32 projekt för Adapt. Gemenskapsinitiativet Pesca omfattar 16 kommuner som är beroende av fisket. De fiesta av dessa är belägna pä västkusten. En informationskampanj kommer att genomföras under 1998 för att förbättra utnyttjandet av medlen. Dessutom kommer nationella medel att bli tillgängliga och inte endast medel från län och kommuner. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 /05 2. 2. 15. FÖRENADE KUNGARIKET L Framträdande inslag i genomförandet av åtgärderna ner mål Åtgärder till förmån för SMF i Förenade kungariket Fondernas samfinansiering av åtgärder inom målsättningarna på regional nivå uppskattas till omkring 2,4 miljarder ecu varav 25 % avser mål 1, omkring 5 6% mål 2 och 19% avser mål 5 b. Härtill kommer omkring 120 miljoner ecu inom gemenskapsinitiativet SMF. för små och medelstora företag förmån till såsom utveckling Mål 1: I Merseyside syftar projektet "Företagsuniversitetet" som leds av universitetet i Liverpool till att stödja företagen i regionen och föra in ungdomar med akademisk examen i de lokala företagen. Genom denna åtgärd får de lokala företagen tillgång till subventionerade unga akademiker, på områden av marknadsföringsverksamheter etc. De unga akademikerna följer en intensivutbildning i affärstekniker och verkar i företagen under 6 månader. Efter utgången av denna tidsperiod kan de rekryteras. Hittills har 1 200 projekt inletts inom de små och medelstora företagen i Merseyside. Sammanlagt 550 nya arbetstillfällen har skapats och ungefär 2 000 arbetslösa akademiker har fått arbete. 70 % av dem som rekryterats har stannat i företagen i regionen. "Företagsuniversitetet" har som mål att nå 5 000 små och medelstora företag i regionen och särskilt 75 % av de små och medelstora företag som i det ekonomiska programmet för Merseyside betraktas som företag med stark tillväxtpotential. informationsteknik, införande system för av investeringar på området I området Highlands och Islands i Skottland har en "rådgivningstjänst inom informations- och kommunikationsteknik" inrättats. Denna tjänst skapades ursprungligen inom ramen för initiativet Leader I och blev därefter ett treårigt projekt som införlivades i programmet för mål 1. Det ursprungliga stödet från ERUF uppgick till 131 500 ecu men eftersom projektet var så framgångsrikt inleddes en andra etapp med 360 000 ecu i anslag. Projektet syftar till att stimulera de små och informationsteknik genom att erbjuda en medelstora företagens rådgivningstjänst. Genom projektet identifieras bland annat nya investeringsmöjligheter och anpassas verksamheterna till de specifika behov som varje företag har liksom till de anställdas kvalifikationer inom det enskilda företaget. Dessutom får små och medelstora företag hjälp med att övervinna de dataproblem som sammanhänger med millenieskiftet. Genom detta projekt har över 50 fasta distansarbeten på de västra och skapats. Projektet "rådgivningstjänst" är knutet till andra europeiska projekt såsom ITSCAN som är ett initiativ från Scottish Office och som stödjer partnerskapsprojekt med skandinaviska organ enligt artikel 10 i ERUF. särskilt de avlägset belägna öarna för Mål 2: Vart och ett av de 13 SPD som godkändes under år 1997 innehåller en detaljerad analys av de små och medelstora företagens plats i varje regional ekonomi liksom ett åtagande att bättre följa insatserna och större fokusering på de små företagen. En särskild prioritering av SMF har införlivats i varje SPD vilket ger bättre möjligheter att målinrikta åtgärder till SMF vad beträffar de allmänna stödåtgärderna till näringslivet och främjandet av infrastrukturer i de tidigare programmen. Varje nytt program innehåller en bättre definition av de olika åtgärder som skall finansieras i ett litet eller medelstort företags alla utvecklingsfaser, från etablering till finansiering av en expansion inklusive tillträde till riskkapitalfonder pä regional nivå. I nordöstra England infördes 1995 ett projekt för små och medelstora företag, "New Enterprise Strategy" på initiativ av Teesside utbildnings- och företagsråd (Teeside Training and Enterprise Council), vars syfte är att stimulera tillväxten inom nya företag och att skapa arbetstillfällen i regionen. Samfinansieringen från ERUF och ESF uppgår till 1,3 miljoner ecu medan den totala kostnaden är 14,8 miljoner ecu. Projektet består av ett stödjande nät av lokala partner som lämnar råd till dem som bildar företag. Samtidigt erbjuds en riskkapitalfond (capital grant fund) till företagarna på villkor att de åtar sig att skapa ett nytt arbetstillfälle. Då kan de förfoga över ett startkapital på högst cirka 4 600 ecu. För närvarande har mer än 1 800 regionala SMF erhållit stöd genom detta 106 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 projekt och kvinnor har skapat 560 av dessa företag. Dessutom finns 77 % av dessa SMF kvar 18 månader efter det att de bildades vilket är en mycket tillfredsställande överlevnadsgrad. Bland de 3 200 nya jobb som detta projekt medverkat till att skapa i regionen, har 200 möjliggjort för långtidsarbetslösa att återinträda i arbetslivet och 600 har gällt personer under 25 år. Mål 5 b. Med hänsyn till att ett stort antal regioner har stor förekomst av små företag och mikroföretag finns inom SPD en rad olika åtgärder för att utnyttja tillväxtpotentialen i dessa företag. I exempelvis sydvästra England är den största delen av medlen i program 5 b avsedda för det prioriterade området SMF och för ekonomisk utveckling. Bland åtgärderna återfinns målinriktad utbildning, affärsrådgivning eller stöd till finansiering av infrastrukturer. Omkring 40 % av gemenskapsbidraget har anslagits till denna prioritering, 25 % till diversifiering och till utveckling av företag med undantag av företagen inom jordbrukssektorn, samt omkring 15 % till finansiering av åtgärder för utveckling av mänskliga resurser. MALI Tre brittiska områden är omfattas av mål 1 nämligen Merseyside, Highlands and Islands samt Nordirland. Genomförandet av programmen 1997 fokuserades på utvärderingen efter halva tiden och följderna av denna. I Merseyside ändrades sålunda programmet i juli. De största förändringarna avsåg en nedskärning av finansieringen av infrastrukturer (däribland transporter) och en förstärkning av åtgärderna för ekonomisk utveckling inom de mindre gynnade samhällena. En ny åtgärd för utveckling av informations- och kommunikationsteknik har införts. I regionen Highlands and Islands rekommenderade halvtidsutvärderingen vissa förändringar utan att därför ändra ursprungsstrategin. Bland annat föreslogs att ESF:s åtgärder på ett bättre sätt skulle målinriktas på de personer som verkligen är socialt utestängda. Inom fiskeri sektorn har genomförandet av programmet tagit fart, och de godkända projekten står för 53 % av den totala investeringen. I Nordirland har en icke utnyttjad del av medlen från indexregleringen för de föregående åren fördelats. Ingen finansiell överföring mellan prioriterade områden har genomförts, utan den viktigaste förändringen rörde åtgärden "transporter" som erhöll ytterligare 28 miljoner ecu för att förbättra de allmänna kommunikationsmedlen. Andra förändringar var viktiga när det gäller prioritering även om de var mindre omfattande på det finansiella planet. Här kan nämnas den större uppmärksamhet som riktats på de minst gynnade gruppenia, övervakningskommittéernas inrådan om allmänt deltagande av arbetsmarknadens parter och slutligen en grupp som, till följd av framgången med SPD och initiativet Peace för lokal utveckling, inrättats för att studera rationalisering av åtgärderna för lokal utveckling. Åtgärderna som rör investeringar på jordbruksområdet ligger fortfarande nere bland annat på grund av otillräcklig samfinansiering på nationell offentlig och privat nivå. Dessutom, och liksom är fallet i samtliga brittiska regioner, har BSE-krisen försenat alla planerade investeringar på jordbruksområdet. Inom fiskerisektorn har genomförandet av programmet ökat takten och FFU har anslagit ytterligare 1,5 miljoner ecu. I utvärderingen efter halva tiden har man generellt sett för de tre berörda områdena fäst sig vid den förbättrade övervakningen av programmen och vid förbättringen av de följdmål som skall uppnås (särskilt när det gäller skapande av arbetstillfällen och ändamålsenlighet i fråga om de långtidsarbetslösas behov). Nionde årsrapporten-Strukturfonderna 1997 107 MÅL 2 i övervakningskommittéerna 13 SPD inom mål 2 för perioden 1997-1999 godkändes mellan april och juli. För första gången deltog arbetsmarknadens parter lokalt förtroendevalda deltar numera regelbundet i sammanträdena. Arbetsmarknadens parter är oftast företrädda av fackföreningarnas regionala kontor (Trade Union Congress) och av industriförbundet (Confederation of British Industry). Den viktigaste nyheten när det gäller förvaltningen av programmen är strategierna som skall hjälpa till att styra genomförandet av prioriteringarna i SPD och att underlätta urvalet av projekt och åtgärder. i Förenade kungariket och de I genomförandet av programmen utnyttjar ett stort antal övervakningskommittéer expertgrupper. Inom programmet för nordöstra England har sålunda övervakningskommittén inrättat en arbetsgrupp för lika möjligheter för kvinnor och män vilken skall följa utvecklingen pä detta område och utbyta goda metoder mellan projekten. En miljöarbetsgrupp har också inrättats i vissa områden. Större uppmärksamhet har riktats på skapande av arbetstillfällen, stöd till skapande av små och medelstora företag och dessa företags tillväxt, liksom till ett mer målinriktat investeringsstöd. I de flesta SPD har man särskilt prioriterat stimulans för ekonomisk utveckling på kommunnivå, framför allt i städer, i de mindre gynnade områdena inom mål 2. Varje SPD inom mål 2 innehöll kravet på en omfattande översyn av basfakta, verksamhet, resultat och konsekvensmål inom sex månader efter övervakningskommitténs första möte. Detta kommer att stärka kontrollen och utvärderingen av programmen. till projekt I slutet av 1997 hade nästan hela stödet från ESF utnyttjats. Få åtaganden gjordes under året när det gäller stödet från ERUF eftersom övervakningskommittéerna främst ägnade sig åt att fastställa och pröva åtgärdsplaner och sammanhängande projekt som var klara för framtida finansiering. Stödet från ERUF har endast utnyttjats i relativt begränsad omfattning för enstaka projekt. Det ofullständiga genomförandet av programmen under den första perioden 1994-1996 medförde att en överföring på cirka 155 miljoner ecu gjordes till perioden 1997-1999. MÅL 3 OCH 4 Ett nytt SPD för mål 3 antogs i december 1996 för perioden 1997-1999. En ny genomförandestruktur har skapats som gör det möjligt att tydligt identifiera varje regions behov. De regionala kommittéerna styr därefter fördelningen av medlen pä lokal nivå. Dessa kommittéer leds av offentliga myndigheter och omfattar också företrädare för varje ekonomisk sektor liksom arbetsmarknadens parter. Varje region upprättar en regional utvecklingsplan som, inom ramen för SPD, genom kvantifierade uppgifter anger dess strategi och prioriterade områden. Detta nya regionaliserade system för genomförandet har gjort det möjligt för övervakningskommittén att tydligt visa på den komplementaritet som finns mellan de åtgärder som genomförts inom mäl 2, 5 b och gemenskapsinititativen. inom mål 3 och åtgärderna Den 18 november 1997 överlämnade de brittiska myndigheterna sitt program for mål 4 till kommissionen. Förhandlingar inleddes omedelbart för att färdigställa de SPD som skall omfatta perioden 1998-1999. Detta SPD antogs av kommissionen den 13 mars 1998. Den totala kostnaden uppgår till 549,6 miljoner ecu, varav samfinansieringen från ESF är 247,4 miljoner ecu. MÅL 5 a jordbruk Av de 138 miljoner ecu som anslagits till förbättring av jordbruksstrukturerna är cirka 95 % avsedda för kompensationsbidrag. Under 1997 mottog cirka 58 000 företag detta stöd. Resterande 5 % finansierade investeringsprojekt. När det gäller åtgärder för stöd till förädling och saluföring av jordbruksprodukter beviljades Förenade kungariket tillstånd att begränsa tillämpningen av programmet till de projektansökningar som inkommit före utgången av mars månad 1996. I Skottland och Wales gäller dock dessa åtgärder 108 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 till och med slutet av 1999. På grund av detta har bidraget från EUGFJ sänkts från den ursprungliga summan på 227 miljoner ecu till 51 miljoner ecu. I slutet av 1997 hade cirka 187 projekt godkänts varav flertalet avser projekt inom sektorerna för frukt och grönsaker, kött, potatis och mjölk. MÅL 5 a fiske I slutet av 1997 hade drygt 33 % av investeringarna godkänts och dessa omfattar åtgärder för anpassning av fiskeansträngningen (nedrustning), modernisering av fartygens säkerhetsinstallationer, produktion och saluföring, anläggningar i fiskehamnar etc. Framsteg förväntas särskilt i Wales. Dessutom har mycket få investeringar gjorts inom vattenbruket på grund av bristen på offentligt stöd. Projektet för nedrustning av flottan inleddes i augusti 1997 och den totala kostnaden uppgår till 21 miljoner ecu. Detta projekt leder till att ytterligare 108 fartyg skall läggas upp vilket kommer att föra Förenade kungariket närmare de mål som skall uppnås enligt det fleråriga utvecklingsprogrammet III. lagts upp. En utvärderingsrapport om Under de sista uppläggningssystemet i Förenade kungariket bekräftar att detta system varit framgångsrikt. fem åren har cirka 700 fartyg långdragna diskussioner och förhandlingar godkändes Efter i december det nya fleråriga utvecklingsprogrammet IV för perioden 1997-2001. Fiskeansträngningen kommer att minskas genom att en nedskärning av antalet fartyg kombineras med en minskning av fiskeaktiviteterna. Mål har fastställts för varje typ av fiske. MÅL 5 b Samtliga 11 program har tillämpat ett integrerat genomförande av stödet. Utveckling av små och medelstora företag och jordbruket knyts samman överallt där delta är möjligt for att oplimera programmens verkan. Halvtidsutvärderingen av de 11 programmen är så gott som färdig. De preliminära resultaten bekräftar hållbarheten i de strategier och finansiella fördelningar som ursprungligen beslutades. Endast ett fåtal ändringar av de finansiella planerna föreslås. Trots vissa reservationer som kommit till uttryck, är det troligt att de mål för skapande av arbetstillfällen som återges i programmen kommer att överträffas. Precis som i fallet med mäl 5 a, kan arbetsmarknadens parter och de lokala förtroendevalda hädanefter delta i övervakningskommittéerna. 2. Gemenskapsinitiativen I slutet av 1997 godkändes de sista programmen inom gemenskapsinitiativen, nämligen 3 SMF (England mål 2, England mål 5b, Merseyside) och 4 Urban (Brighton, Briston, Coventry och Leeds) samt det gränsöverskridande programmet Interreg IIC "Nordsjöområdet" i vilket Förenade kungariket deltar. I SMF-programmen för England har tre åtgärdsområden angivits, nämligen direkta stöd till små och medelstora företag i syfte att hjälpa dem att utveckla sina strategier i samarbete med internationella partner, upprättandet av nät på internationell nivå och utveckling av mänskliga resurser. Den sysselsättningseffekt som dessa tre program förväntas ge under de fyra kommande åren uppskattas till 3 500 arbetstillfällen. Programmen inom de fyra gemenskapsinitiativen för industriell omstrukturering (Konver, Retex, Résider II och Rechar II) har förlängts till slutet av 1999 och har tilldelats ytterligare medel genom uppdelningen av reserven. När det gäller Urban, har, förutom de 4 nya program som antogs genom fördelningen av reserven, programmet för Merseyside utvidgats så att det också omfattar kommunen Leasowe. I Nordirland Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 109 omfattar programmet Urban samarbetsåtgärder mellan samhällen i tillägg till klassiska insatser för att renovera nedslitna kvarter i Belfast och Londonderry. När det gäller Peace förklaras de förseningar som noterats i verkställandet av betalningarna till stor del genom det förvaltningssystem som utnyttjas för medlen vilka överförs av intermediära finansiella organ och partnerskapen i distrikten. Europaparlamentet röstade för beviljande av ytterligare stöd pä 100 miljoner ecu till Peace under hösten och ett beslut om ytterligare 100 miljoner ecu skulle kunna fattas under 1998. När det gäller mänskliga resurser valdes 339 projekt ut inom Sysselsättning vid den andra anbudsinfordran. Bland dessa projekt avser 48 områden inom mål 1 (varav 27 i Nordirland). De brittiska myndigheterna lade i slutet av 1997 fram ett förslag till överföring av 16 miljoner ecu från gemenskapsinitiativet Adapt till Sysselsättning, men denna överföring har ännu inte verkställts. 178 projekt valdes ut vid den andra anbudsinfordran för Adjapt och av dessa avsåg 14 projekt mål 1- områden (9 i Nordirland). De projekt som antogs har dock utnyttjat mindre medel än den preliminära budgeten, vilket är orsaken till begäran om överföring av de 16 miljonerna. Också efter denna överföring förblir dock en stor del av det stöd som anslagits till Adapt outnyttjat. Därför har de brittiska myndigheterna med kommissionens samförstånd föreslagit att en tredje anbudsinfordran (begränsad), med anknytning till den brittiska regeringens projekt "Företagsuniversitetet" skulle genomföras under 1998. När det gäller Leader II har avsaknaden av nationellt nät samfinansierat av Europeiska unionen visat sig vara ett problem. Bristen på en enhällig överenskommelse om den nationella finansieringskällan äventyrar genomförandet av åtgärderna. Trots de framgångar som noterats efter upprättandet av aktionsgrupperna inom Leader (de lokala aktionsgrupperna) i mål 5 b-områdena är genomförandet av programmen i England inte tillräckligt för att samtliga medel skall förbrukas. En av de främsta svårigheterna som de lokala aktionsgrupperna stött på i område 5 b var att finna offentlig regional och lokal finansiering som kan komplettera gemenskapsfinansieringen och detta har försenat insatserna. Vissa lokala aktionsgrupper har börjat utveckla gränsöverskridande kontakter. I Nordirland går de 24 utvalda Leader-grupperna seriöst in för programmet. Inom gemenskapsinitiativet Pesca II har ett stort antal arbetsgrupper inrättats för att säkerställa att projekten motsvarar de faktiska behoven på fältet. De yrkesverksamma som ursprungligen förhöll sig avvaktande till Pesca har visat entusiasm inför flera åtgärder. Framskridandet bör ta fart under 1998. yw\ KAPITEL 3: UTVÄRDERING OCH ANALYS AV STRUKTURFONDERNAS EFFEKTER Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 II. Utvärderingsverksamheten under 1997 har haft följande tvä mål: • Granska effektiviteten i utnyttjandet av strukturfonderna. « Förbereda den framtida programplaneringen av strukturstödet. Det första åtgärdsprogrammet handlade om genomförandet av interimsutvärderingar och analyser av stödåtgärdernas effektivitet. Dessa utvärderingar utgjorde också ett första underlag för nästa programplaneringsperiod, särskilt för utarbetandet av utvecklingsplaner och införandet av lämpliga förvaltningsmetoder. åtgärder bestod En annan kategori tematiska utvärderingar av gemenskapskaraktär, som var inriktade på ett begränsat antal områden (SMF, FoU och innovation, miljö) och på ett övergripande tema (partnerskap). De tematiska utvärderingarna skiljer sig från interimsutvärderingarna genom att de är av transversal karaktär. De går ut på att identifiera strategiska teman och gör det möjligt att granska vissa prioriteringar för stödet. i genomförandet av Samtliga utvärderingar försöker ta upp sysselsättningsfrågan, eftersom denna är en övergripande prioritering. Stödets effekter på sysselsättningen skall kunna mätas på ett sätt som är tillförlitligt och tillåter jämförelser mellan programmen. Ett viktigt inslag har slutligen varit alt förstärka metoder och verktyg för utvärdering samt att främja utbildning och spridning bland användarna. 3. 1. INTERIMSUTVÄRDERINGAR År 1997 genomfördes interimsutvärderingar avseende samtliga mål. Resultaten av detta arbete gör det möjligt att gå vidare med anpassningen av programmen. Utvärdering av GSR och SPD inom mål 1 och 6 Under 1997 genomfördes ett hundratal interimsutvärderingar inom mål 1 och 6 i olika medlemsstater. De syftade till att granska stödets effektivitet och förvaltningssystemens kvalitet. I utvärderingarna läggs i förekommande fall förslag fram till korrigeringar som är nödvändiga för stödets kvalitet. Utvärderingarnas omfattning varierar mellan medlemsstaterna och t. o. m. mellan programmen inom en och samma medlemsstat. I Italien var det t. ex. nödvändigt att först genomföra en "intern" utvärdering inom GSR, eftersom förfarandena för att välja oberoende utvärderare inte hade kunnat slutföras under 1997. För mål 1-program vars finansiella andel av strukturfonderna kan beräknas på nationell nivå, har uppskattningar av den makroekonomiska effekten också ingått i utvärderingen. Den metod för makromodeller som i huvudsak använts för att simulera effekter av strukturfondsåtgärder på tillgångs- och cfterfrågesidan är nu väl etablerad, även om metoden behöver utvecklas ytterligare pä vissa områden. Trots olikheterna i metoder och resultat, har alla utvärderingar bekräftat de positiva effekterna pä tillväxt och sysselsättning som de större mål 1-programmen har givit. En sammanfattning av utvärderingarnas innehåll och hur de har utnyttjats kommer alt presenteras i en separat rapport från kommissionen i mitten av 1998. Rapporten kommer också all försöka beskriva i vilken utsträckning hänsyn har lagits till de riktlinjer som fastställts av kommissionen i samband med halvtidsanpassningarna av stödet. De flesta GSR och SPD har varit eller kommer att bli föremal för anpassningar som, med undantag för Merseyside, Irland och Nordirland, skall slutföras under det första kvartalet 1998. De viktigaste inslagen avseende mål 1 återges nedan. 114 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 I de nya tyska delstaterna har de operativa programmen varit föremål för externa utvärderingar, vars resultat har lagts fram inför uppföljningskommittéerna och olika underkommittéer. Dessutom har en övergripande utvärdering gjorts på GSR-nivå som omfattar en sammanställning av utvärderingarna. Samtliga utvärderingar har genomförts med ett betydande deltagande av de regionala myndigheterna. Utvärderingarnas effekter på genomförandet av stödet har emellertid varit svåra att mäta med tanke på de många finansiella justeringar som görs under hela programmens livslängd. I Burgenland (Österrike) har utvärderingsrapporten löpande varit föremål för diskussioner inom partnerskapet, vilket har lett till flera rekommendationer. I dessa betonas behovet av att rationalisera det finansiella stödet till företagen och att förstärka stödet till företagsetableringar och till turistprojekt i Sydburgenland för att främja skapandet av sysselsättning. I interimsulvärderingen understryks också behovet av att förbättra kvaliteten på uppföljningen (särskilt insamlingen av uppgifter) och förstärka den övergripande samordningen mellan olika myndigheter. De finansiella justeringarna är relativt små och påverkar inte prioriteringarna för stödet. I Hainaut (Belgien) har SPD varit föremål för en interimsutvärdering (april 1997) som diskuterats ingående i uppföljningskommittén. På grundval av rekommendationerna i utvärderingsrapporten fattades ett beslut om att ändra inriktningen för vissa val inom programplaneringen. Framför allt övergavs stödet till omvandling av nedslitna industrianläggningar till förmän för ett ökat stöd till företag. Den nya inriktningen bör göra strukturstödet effektivare genom åtgärdens förväntade effekter på medellång och lång sikt. Vad gäller de spanska regionerna inom mål I bekräftar utvärderingarna att programmen framskrider tillfredsställande i enlighet med de uppställda målen. Den viktigaste slutsatsen rörande GSR är att det inte är önskvärt att genomföra några större förändringar av stödet, men att systemet för uppföljning måste förbättras. De viktigaste förändringarna jämfört med det ursprungliga GSR rör en förstärkning av stödet till den produktiva sektorn, införandet av en ny underkategori för utveckling av "informationssamhället" och finansiering av de territoriella sysselsättningspakterna. Inom de franska mål 1-regionerna har interimsutvärderingar genomförts. Det bör påpekas att rapporten inte hade färdigställts för Réunion i slutet av 1997. För Guadeloupe, Guyana och Martinique har flera omprogrammeringar skett för att skynda på programmens genomförande. De utvärderingar som har gjorts i dessa tre regioner har bekräftat att justeringarna var välmotiverade och - bl. a. i fallet Martinique - betonat de brister i uppföljningssystemet som ibland har försvårat omprogrammeringsarbetet. På Korsika gjordes en utvärderingsrapport i juni 1997, som emellertid inte fick några operativa följder för programmets genomförande. Vad gäller Nord-Pas-de-Calais stöddes interimsutvärderingen av det system för uppföljning som inrättats av den regionala administrationen. Bland rekommendationerna finns det anledning att understryka behovet av att förstärka integrationen mellan ERUF:s och ESF:s åtgärder och av en strängare tillämpning av urvalskriterierna när stöd ges till SMF för att främja sysselsättning och innovation. På grundval av utvärderingsarbetet har uppföljningskommittén fattat flera beslut i syfte att ändra programmet. Det handlar framför allt om att ändra stödets inriktning mot de åtgärder som skapar flest arbetstillfällen, att ge den privata sektorn en större roll i investeringarna inom turistnäringen och att överföra anslag till förmån för miljöåtgärder. I de grekiska regionerna har tretton utvärderingsrapporter sammanställts för de regionala programmen och utvärderare utsetts för de sektoriella programmen och för GSR som helhet. Framstegen vad gäller utvärderingen har emellertid bromsats på grund av otillräckliga ledningsresurser hos de nationella och regionala förvaltningarna. På kommissionens initiativ organiserades ett seminarium för utbyte av erfarenheter. Anpassningen av de regionala programmen genomfördes under det första kvartalet 1997, utan vare sig överföringar mellan programmen eller förändringar av prioriteringarna. Under det andra kvartalet Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 115 genomförde de nationella och regionala myndigheterna större förändringar av de sektoriella programmen. Sammantaget kommer denna process alt leda till en anpassning av GSR som kommer att avslutas under det första kvartalet 1998. I Irland har halvtidsundersökningen kännetecknats av att utvärderingarna på ett effektivt sätt har integrerats i beslutsprocessen. Halvtidsutvärderingen av GSR har varit föremål för en ingående granskning inom ramen för ett partnerskap mellan de nationella myndigheterna och kommissionen. Samtliga operativa program hade dessförinnan varit föremål för interimsutvärderingar som hade godkänts och diskuterats inom respektive uppföljningskommitté. I halvtidsutvärderingen av GSR föreslås att en rad strategiska ändringar av inriktningen skall genomföras av hänsyn till de ändrade ekonomiska förutsättningarna. Det föreslås t. ex. att stödet till infrastrukturer utanför städerna skall höjas liksom stödet till förmån för grupper som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden, medan stödet till företag skall minskas, särskilt när verksamheten är kraftigt beroende av efterfrågan eller när statligt stöd inte är helt motiverat. Rapporten innehåller också flera rekommendationer om förvaltningen och genomförandet av stödåtgärderna, särskilt bristen på konkurrens i fråga om vissa offentliga tjänster som delvis finansieras av strukturfonderna och den låga kvaliteten hos vissa indikatorer för uppföljning och utvärdering. De riktlinjer för halvtidsundersökningen som antogs av uppföljningskommittén (juli 1997) bygger till stor del på utvärderarnas förslag och på behovet av att förstärka vissa åtgärder pä grundval av gemenskapsprioriteringar (t. ex. de territoriella sysselsättningspakterna). Trots att de finansiella justeringarna inte påtagligt ändrat de strategiska prioriteringarna i GSR (160 miljoner ecu i nya anslag från strukturfonderna) innebär de icke desto mindre strukturella förändringar vars effekter kommer att märkas först på medellång eller lång sikt. I regionerna i Syditalien har den interimsutvärdering som gjordes av den nationella förvaltningen visat på brister i programplaneringen, särskilt vad gäller de kvantifierade målen (inbegripet de som rör sysselsättning). I utvärderingen föreslås dessutom att systemen för stöd till företag skall rationaliseras, åtgärderna för utbildning och nyskapande åtgärder förstärkas och urvalsförfarandena för projekten förenklas, särskilt i fråga om EUGFJ-utvecklingsscktionen. De flesta operativa programmen har anpassats för att uppnå ett bättre utnyttjande av anslagen, medan ändringarna av GSR kommer att genomföras med hänsyn till behovet av att avsätta icke programmerade anslag till de stödåtgärder som är mest effektiva och svarar mot vissa prioriterade kriterier, t. ex. sysselsättning (särskilt de territoriella sysselsättningspakterna). i GSR och de I Portugal bekräftar halvtidsutvärderingen pä det hela taget prioriteringarna motsvarande finansiella beloppen. De anpassningar som föreslås i halvtidsutvärderingen gäller fyra övergripande riktlinjer: att i högre grad främja skapandet av sysselsättning, förstärka miljöstödet, stödja SMF och införandet av ny teknik, särskilt teknik som rör informationssamhället och SMF, samt inrätta vissa grundläggande infrastrukturer. I Flevoland (Nederländerna) föreslås i rapporten från intermimsutvärderingen (december 1997) framför allt en bättre integrering av strukturfonderna för att öka samverkanseffekterna av olika typer av strukturstöd. Uppföljningskommittén följde inte denna rekommendation och de förändringar som gjorts i programmen är relativt små. Däremot finns det anledning att understryka att justeringar genomfördes främst genom att sysselsättningsstödet förstärktes. särskilt ESF:s åtgärder i december avseende 1996, I de tre mål 1-regionerna i Förenade kungariket har 1997 års utvärderingar spelat en stor roll för omprogrammeringen av stödet. I Nordirland föreslog utvärderaren flera möjliga alternativ, bl. a. en "zero-option" (inga förändringar), vilken till slut antogs av uppföljningskommittén. Vad gäller SPD i utvärderingen och för Merseyside avspeglar kommissionens riktlinjer för genomförandet av strukturfondsprogrammen fram till slutet av 1999. För Highlands and Islands del kommer resultaten från utvärderingsarbetet att ligga till grund för ändringar i programmen under 1998. i programmet slutsatserna förändringarna 116 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 För mål 6 utgjorde halvtidsutvärderingarna en värdefull informationskälla när programmen ändrades. I Finland diskuterades utvärderingsrapporten i uppföljningskommittén den 1-2 december 1997 och offentliggjordes i februari 1998. I rapporten föreslogs särskilt att anslag skall överföras mellan åtgärderna för att optimera genomförandet av dem. Halvtidsundersökningen genomfördes med undantag för beslutet om införandet av ett system med subventionerade lån i programmet. I Sverige avslutades utvärderingsrapporten för att kunna användas vid omprogrammeringen. Rekommendationerna gällde framför allt behovet av att minska antalet åtgärder och förenkla strukturfondernas förvaltning. i oktober 1997 Vad gäller mer specifikt programmen för utveckling av mänskliga resurser inom mål 1 bekräftade utvärderingarna att de är tillräckliga i förhållande till arbetsmarknaden. Resultaten pekar på att traditionella utbildningsåtgärder och sysselsättningsstöd överväger och på ett högt deltagande av unga och korttidsarbetslösa. Genojnförandet av programmen bekräftar resultaten av utvärderingarna i efterhand av föregående period. Resultaten vad gäller förmedling av arbete, kvaliteten hos åtgärderna för att integrera människor i arbetslivet och framstegen inom undervisning och utbildning framhävdes. Icke desto mindre är det på systemplanet som åtgärderna för mänskliga resurser i mål 1-regionerna är mest betydelsefulla. Interimsutvärderingen av mål 2 Utvärderingen på förhand av programmen inom mål 2 1997-1999 presenterades i den åttonde årsrapporten om strukturfonderna (1996) och det är tillräckligt att hänvisa till den. En utvärdering av strukturfondernas effekter på sysselsättningen presenteras också i punkt 3. 3 i denna rapport. Vad gäller utvärderingen i ett avslutningsskede och en sammanfattning av utvärderingen av programmen håller på att utarbetas. För närvarande ger de rapporter som finns ingen övergripande uppfattning av situationen. för perioden 1994-1996 befinner sig programmen i efterhand Interimsutvärderingen av mål 3 inom mål 3 beror till stor del på socialpolitiken och arbetsmarknaden i de olika Effekterna medlemsstaterna. Mål 3 har inte bara gjort det möjligt att ändra inriktningen i den nationella eller regionala politiken till förmån för personer som hotas av arbetslöshet, utan har också haft en nyskapande effekt på själva utformningen av åtgärderna. Utbildningsåtgärderna har dominerat, men det finns också en stark tendens mot diversifiering och ett integrerat tillvägagångssätt. Personer som hotas av långtidsarbetslöshet har gynnats av programmen på ett tillfredsställande sätt, men en större koncentration på de mest sårbara grupperna och på mer långvariga åtgärder (inom ramen för arbetet för att integrera människor i arbetslivet) bör eftersträvas. Utvärderarna har noterat ett överutnyttjande inom kategorin "personer som är inom kategorin "unga människor" och ett underutnyttjande utestängda från arbetsmarknaden", men denna situation kan bero på de komplicerade mekanismerna för att genomföra stödåtgärderna. Interimsutvärderingen av mål 4 Genom mål 4, som har små finansiella resurser, har ett nytt begrepp skapats. Efter en långsam start under de två första åren har idéer börjat komma fram på nationell nivå. Nyskapande metoder på vidareutbildningens område har utformats: alltifrån det spanska systemet med vidareutbildning som helt förvaltas av arbetsmarknadens parter, till den svenska modellen att införa vidareutbildning i mycket små företag. Efter att ha genomförts under tre år har mål 4 inte bara visat sin nyskapande potential när det gäller att anpassa utbildningssystemen med hänsyn till industriella förändringar, utan också sin förmåga att nå SMF, vilka traditionellt inte är inriktade på utbildning. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 117 Interimsutvärderingen av mål 5a-iordbruk Utvärderingen av åtgärder inom mål 5a i mål 1-regioner ingår i utvärderingen av mål 1. För regioner utanför mål 1 har SPD och GSR i enlighet med förordning (EG) nr 951/97 utvärderats av oberoende organ. I vissa medlemsstater har resultatet av utvärderingarna lagts fram inför och diskuterats i inte har avslutats. uppföljningskommittéerna, medan arbetet Rekommendationerna i vissa rapporter har lett till att de berörda programmens inriktning har ändrats. Arbetet med att upprätta ramar för en systematisk utvärdering av de mål 5a-åtgärder som definieras i förordning (EG) 950/97 kommer inte att påbörjas förrän 1998. i andra medlemsstater ännu Interimsutvärderingen av mål 5a-fiske I slutet av 1997 hade utvärderingar avslutats för 6 av de 12 FFU-programmen inom mäl 5a fiske. Ytterligare 4 pågick fortfarande (Finland, Frankrike, Grekland och Nederländerna), medan 2 (Italien, och Luxemburg) ännu inte hade påbörjats. Under 1998 kommer en övergripande analys och kvalitativ sammanställning att göras för samtliga program. Analysen kommer att vara inriktad pä tre nivåer: gemenskapspolitik, program samt åtgärder eller projekt. Interimsutvärderingen av mål 5b Interimsutvärderingarna har avslutats för flertalet regioner efter en betydande insats av parterna under det första kvartalet 1997. Utvärderingarna bekräftade att prioriteringarna i programmen fortfarande är väl anpassade och att de belopp som avsatts för olika åtgärder är tillräckliga. Framstegen under 1997 är uppmuntrande och beror på ett snabbare genomförande i medlemsstaterna. Återhämtningen i genomförandet bör hålla i interimsutvärderingarna. Utvärderingarna har lyft fram problem i uppföljningssystemen och gjort det möjligt för regionerna att uppskatta de förväntade resultaten av programmen. i sig efter de ändringar av programmen föreslagits som Gemenskapsinitiativen Eftersom de flesta av gemenskapsinitiativen godkändes sent har interimsutvärderingar endast gjorts av ett fåtal av dem, t. ex. för Leader II, Employment och ADAPT. • LEADER II: Interimsutvärderingen av gemenskapsinitiativet Leader II har påbörjats och för några mål 1-regioner har de första rapporterna slutförts. Det gäller 102 program, bäde nationella och regionala, i mål 1-, 5b- och 6-regioner. Rapporterna kommer att läggas fram i mitten av 1998. • EMPLOYMENT OCH ADAPT: De rapporter som har mottagits hittills är i första hand inriktade pä kvaliteten och innehåller ännu inte många kvantitativa analyser. Vissa genomgående drag har emellertid redan framkommit: när det gäller genomförandet har gemenskapens och medlemsstaternas projektförvaltare stått inför en svår fas av projektförberedelser, utvecklingen och uppföljningen av de gränsöverskridande partnerskapen samt definitionen av de inblandades respektive roller. I de flesta medlemsstater har ett av målen i halvtidsundersökningen, nämligen utformningen av praktiska rekommendationer för den andra delen, på det hela taget uppnåtts. Det är emellertid fortfarande för tidigt att verkligen utvärdera gemenskapsinitiativens effekter. 118 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 3. 2. TEMATISKA OCH ÖVERGRIPANDE UTVÄRDERINGAR Kommissionen lanserade under 1997 tematiska utvärderingar, vars gemensamma mäl var att göra en kritisk granskning inom tre områden som berörs av strukturfonderna. Dessutom kommer en särskild utvärdering av partnerskapet att göra det möjligt att få en mer detaljerad översikt över hur denna princip genomförts och att jämföra erfarenheterna mellan medlemsstater och även mellan regioner. Utvärderingarnas främsta mål och innehåll beskrivs i det följande för varje enskild utvärdering. Medlemsstaterna och Europaparlamentet kommer regelbundet att informeras om hur arbetet fortskrider. Vad beträffar tidsplanen bör de första resultaten vara tillgängliga i mitten av 1998, medan slutrapporterna skall överlämnas till kommissionen i december 1998. Små och medelstora foretag (SMF) Denna utvärdering är av strategisk betydelse på grund av det ökande antalet åtgärder till förmån för SMF inom ramen för strukturfonderna. Syftet är att tillhandahålla en detaljerad och systematisk analys av strukturfondernas bidrag till förmån för SMF i de olika medlemsstaterna. Framför allt gäller det att med hänsyn till de erfarenheter som gjorts bedöma hur ändamålsenliga strategierna och de olika instrument som används (stödsystem, företagstjänster, allmänna subventioner etc. ) är, hur effektiva förfarandena för förvaltning och genomförande är och, slutligen, de relativa effekterna av olika typer av åtgärder. Med tanke på undersökningens omfattning kommer tonvikten att ligga pä ett representativt urval av programmen, vilka kommer att analyseras ingående på grundval av fallstudier som omfattar samtliga medlemsstater. Denna fas av arbete ute på fältet kommer att avrundas med en enkät till SMF som mottagit stöd jämfört med en grupp SMF som har rätt till strukturstöd men som ännu inte har fått något stöd (referensgrupp). Forskning och teknisk utveckling (FTU) Syftet med denna tematiska utvärdering är att göra en jämförande analys av FTU-ätgärder som fått stöd från strukturfonderna, dels som regional konkurrensfaktor men också mer allmänt i ett regionalt utvecklingsperspektiv. Flera teman har redan nu identifierats för att göra utvärderingen användbar: FTU-åtgärdernas relativa effektivitet, typen av förbindelser mellan forskningsinstitutioner och företag - särskilt SMF - förstärkningen av det mänskliga kapitalet, FTU-åtgärdernas resultat och ekonomiska effekter, den nationella politikens effekter- även ur finansiell synvinkel och med tanke på åtgärdernas rumsliga fördelning - och samband med eller samverkaneffekter av andra gemenskapsinitiativ eller annan gemenskapspolitik (framför allt ramprogrammen för forskning). På grund av den territoriella spännvidden bland de områden som omfattas av strukturstöd är det nödvändigt att göra åtskillnad mellan dels regionerna inom mål 1 och 6, dels mål 2-regionerna. När det gäller FTU-strategiernas ändamålsenlighet är denna åtskillnad berättigad eftersom problematiken ser olika ut i dem. I regioner med långsammare utveckling ligger tonvikten pä teknikklyftorna och tanken att en inhämtning kan främjas genom en ökning av den inneboende forskningskapaciteten och därmed påverka regionernas långsiktiga tillväxt. Mål 6 är speciellt såtillvida att det inte sammanfaller med mål 1-regionerna, men det rymmer inslag av goda rutiner när det gäller att dra fördel av FTU- verksamhet som kan överföras till andra regioner. Regioner som drabbats av industriell nedgång har däremot framför allt behov av innovation (snarare än av forskningskapacitet) och av att förstärka banden med näringslivet för att ge den regionala ekonomin ny livskraft. Undersökningens slutsatser kommer därför att se väsentligt annorlunda ut för dessa två typer av områden. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 119 Den tematiska utvärderingen kommer att förstärkas av mer punktvisa kompletterande utvärderingar när det gäller Europeiska företags- och innovationscentrer eller enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (utvärdering av regionala teknikplaner och intermediär utvärdering av RIS). Miljö För att kunna vara användbar förutsätter denna utvärdering (som finansieras genom budgetposten B2- 1600) att verktyg utformas som är anpassade för att även kvantitativt bedöma strukturstödets övergripande och specifika effekter på miljön. I detta sammanhang är det nödvändigt att göra en tydlig åtskillnad mellan stöd som har en direkt (eller avsedd) effekt på miljön (t. ex. byggandet av ett reningsverk) och stöd som har indirekta eller sekundära effekter (t. ex. byggandet av en väg). Effekterna kan femte handlingsprogrammet för miljön. På grundval av de lärdomar som kan dras av en undersökning av ett representativt urval av programmen kommer utvärderingen att göra det möjligt att konkret bidra till att miljöhänsyn kan integreras bättre i de framtida programmen och att det faktiska behovet av åtgärder kan ringas in. identifieras med hjälp av de sektorkategorier som antogs i det Utvärderingen av partnerskapet. Denna utvärdering syftar till att på ett systematiskt sätt undersöka svårigheterna med och villkoren för att bygga upp ett effektivt partnerskap i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen samt ge rekommendationer om en bättre ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna. Undersökningen måste ta hänsyn till flera särdrag, t. ex. stödformens karaktär och olikheterna i de institutionella systemen. På i två etapper, dels genom en enkät om den ett operativt plan kommer den att genomföras administrativa och för i varje medlemsstat. En utvärdering av hur programplanering och förvaltning av strukturstödet partnerskapen genomförts och deras effektivitet kommer att göra det möjligt att kontrollera giltigheten av en av principerna för strukturfondernas funktion. institutionella situationen, dels genom en granskning av formerna Utvärdering i efterhand av Leader I Den lägesrapport som lades fram i november 1997 bygger på resultaten från enkäten till 217 lokala aktionsgrupper (LAG). I den beskrivs deras sammansättning, styrformer och vilken verksamhet de har utvecklat i de olika länderna. Analysen har gjort det möjligt att formulera en typologi för grupperna och därefter har 52 grupper valts ut för en mer ingående analys, i huvudsak inriktad på effekterna av Leader på lokal nivå. De första resultaten visar att efter en problematisk start har grupperna kunnat förverkliga de åtgärder som planerades i deras åtgärdsplaner. Trots att åtgärderna hade en mycket lokal inriktning har de haft stora dynamiska effekter pä de berörda områdena. Rapporten behandlar också den roll regionala och nationella myndigheter samt gemenskapsmyndigheler har spelat i genomförandet och förvaltningen av initiativet. Slutligen görs en analys av Leader-nätverket som visar på dess positiva effekter. Slutrapporten planeras till början av 1998 och kommer att tillföra nya fakta rörande effekterna av de lokala aktionsgruppernas åtgärder och utveckla resultaten av de uppgifter som insamlats från de 52 utvalda grupperna. 3. 3. UTVÄRDERINGEN AV EFFEKTERNA PÅ SYSSELSÄTTNINGEN Efter Europeiska i Luxemburg om sysselsättningen är utvärderingen av strukturstödets effekter på sysselsättningen idag en prioritet. Flera uppskattningar av effekterna på sysselsättningen har gjorts på senare år inom olika mål. rådets extra möte Exemplet mål 2: Tillgängliga beräkningar för t. ex. mål 2 visar på stora skillnader mellan olika matt på sysselsättning (förväntad eller uppnådd) liksom mellan indikatorerna pä effektivitet beroende på om det rör sig om beräkningar pä förhand eller i efterhand. 120 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 i storleksordningen 450 000 enheter, vilket Beräkningarna i efterhand för perioden 1989-1993 tenderar att visa att antalet nya nettoarbetstillfällen totalt sett var drygt hälften av antalet var bruttoarbetstillfällen skapades närmare 140 för varje miljon ecu som strukturfonderna bruttoarbetstillfällen eller 73 nettoarbetstillfällen investerade. Den genomsnittliga kostnaden för varje arbetstillfälle som skapats eller behållits skulle enligt dessa uppskattningar vara omkring 22 000 ecu (4 100 ecu för ett nettoarbetstillfälle). (omkring 850 000 enheter). I genomsnitt När det gäller den nuvarande programperioden (1994-99) som helhet har medlemsstaterna gjort beräkningar på förhand i programmen. Antalet skapade arbetstillfällen ökar från 650 000 enheter under perioden 1994-1996 till 880 000 enheter under perioden 1997-99 medan indikatorerna på effektivitet, framför allt den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, ligger kvar på nästan exakt samma nivå. Det bör emellertid påpekas att uppskattningarna för de nuvarande programmen endast gäller de åtgärder för vilka effekterna på sysselsättningarna har kvantifierats, vilket motsvarar cirka 2/3 av de totala kostnaderna för stödet. De skillnader som noterats kan hänföras till strukturfondernas tillväxt mellan de två perioderna, delvis tack vare att anslag överfördes mellan programmen och att stödet i viss mån omfördelades till den produktiva sektorn för att gynna sysselsättningen. I brist på en homogen indelning i åtgärdskategorier och en jämförbar beräkningsgrund måste dock uppgifterna tolkas med försiktighet. På grund av dessa begränsningar är det inte möjligt att på grundval av uppskattningarna dra några definitiva slutsatser vad gäller stödets effekter på sysselsättningen. Uppskattade effekter på sysselsättningen av mål 2-stöd (1994-1999) Bruttoarbetstillfallen, skapade eller bevarade (tusental) Antal arbetstillfallen per miljon ecu som investerats (strukturfondema) Genomsnittlig kostnad per skapat eller bevarat arbetstillfalle (ecu) * Övergripande uppskattningar på grundval av uppgifter i SPD (GSR/OP för Spanien), inbegripet Sverige och 650 93,1 10. 730 1994-1996* forhandsberakning I 1997-1999** forhandsbsrakning 880 96,2 10. 400 Österrike för perioden 1994-1999 ** Uppskattningar som har lämnats av medlemsstaterna i SPD (GSR/OP för Spanien) enbart på grundval av åtgärder för vilka sysselsättningseffekterna beräknats I syfte att ta fram mer tillförlitliga uppskattningar av sysselsättningseffekterna - framför allt i områden där det är svårt att göra makroekonomiska uppskattningar - har en metod föreslagits och offentliggjorts i tidskriften MEANS nr 5: "Att mäta sysselsättningseffekten". För att kunna göra en mer exakt bedömning och en jämförelse av de verkliga effekterna på sysselsättningen är det nödvändigt att uppskatta nettoeffekterna på sysselsättningen. Dessa beräknas med utgångspunkt i bruttoeffekterna (den övergripande effekten som stödmottagarna angivit) under det att hänsyn tas till slumpartade effekter (gynnsamma effekter som hade uppnåtts i vilket fall som helst) och omflyttningseffekter (effekter på sysselsättningen som orsakar förluster av arbetstillfällen inom målområdet) liksom indirekta effekter. För att göra uppskattningarna ännu mer rigorösa är det också nödvändigt att i möjligaste mån göra åtskillnad mellan arbetstillfällen som bevarats eller omvandlats (de som hade förlorats om inget stöd hade givits) och nya arbetstillfällen som är en följd av stödet. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 121 Exempel på metodens tillämpning (faktiskt fall) Utgifter, totalt ERUF Resultat Bruttoeffekt pa sysselsa Slumpartade effekter Stod till SMF Atgard 180 miljoner ecu Ca 15 % av de totala utgifterna for programmet 70 miljoner ecu Mer an 35 % av de totala utgifterna for atgarden 12 000 SMF har fart I det foregaende programmet avsattes 75 miljoner ecu for denna stod atgard och i uppfoljningen bekraftades att 15 000 SMF tick stod 9 000 Uppfoljningen visar att i genomsnitt tre av fyra SMF som fatt stod anger att de har skapat eller behallit ett heltidsarbetstillfalle -1 800 Uppfoljningen bekraftade att 20 % av stodet till SMF inte hade nagra effekter, dvs. att 1 foretag av 5 skulle har vidtagit atgarder aven utan stod fran ERUF Omflyttningseffekt -2 700 Uppfoljningen visar att 30 % av effekterna av denna typ av stod pa sysselsattningen endast ledde till en omflyttning av arbetstillfallen fran andra av programmers stodomraden Nettoeffekt pa sysselsatj 4 500 [ Metoden syftar till att skapa gemensamma referensramar för utvärdering av sysselsättningseffekterna, men också till att bidra till en bättre kvantifiering av programmens mål avseende förväntad sysselsättning. Europeisk tävling för sysselsättningen I juni 1997 lanserade kommissionen en europeisk tävling för att identifiera de projekt som samfinansierats av strukturfonderna och som mest effektivt bidragit till att skapa bestående arbetstillfällen inom mål 2-områden. Tävlingen var öppen för samtliga åtgärder som stötts av ERUF eller ESF sedan 1989. 85 tävlingsbidrag mottogs, varav 82 uppgav att i genomsnitt 5 000 arbetstillfällen hade skapats. Sammanlagt motsvarar dessa åtgärder en investeringsvolym på ungefär 180 miljoner ecu och har lett till skapandet av 38 000 arbetstillfällen. Stödet från strukturfonderna till projekten varierar mellan 32 000 ecu och 43 miljoner ecu. Kommissionen har gjort en preliminär utvärdering av åtgärderna. Den kommer att överlämnas till en grupp oberoende experter för granskning. De tio bästa åtgärderna har utsetts i februari 1998 på grundval av följande kriterier: för skapande av nettoarbetstillfällen, arbetstillfällenas kvalitet och varaktighet, svårigheter målgrupperna att skapa eller finna arbeten, grad av deltagande av lokala myndigheter samt åtgärdernas originalitet och överförbarhet. De "segrande" åtgärderna har tillkännagivits officiellt vid en konferens i Bryssel i april 1998. Lärdomarna av denna erfarenhet har presenterats för ett stort antal lokala myndigheter och experter. De ansvariga för de belönade åtgärderna är inbjudna till andra mål 2-områden för att sprida information om sina metoder och resultat. 3. 4. METODFRÅGOR I SAMBAND MED UTVÄRDERINGEN En prioriterad uppgift i samband med utvärderingen är att förstärka de metoder och verktyg som utvecklats hittills för att bättre kunna utöva för denna verksamhet på gemenskapsnivå. Av den anledningen har man strävat efter att utveckla metodhandledningar, framför allt inom MEANS-programmet, samt genom flera åtgärder för information och tekniskt stöd. ledningsfunktionen MEANS-programmet Åtgärderna under 1997 inom MEANS-programmet (Metod för utvärdering av strukturåtgärder) har följt tre huvudlinjer. Den första avser att komplettera de sektoriella och tematiska tillämpningarna och har resulterat i tre dokument om strukturstödets effekt på sysselsättningen, miljön och lika möjligheter. Den andra syftar till att framställa en komplett uppsättning metodhandledningar genom att på ett sammanhängande sätt ställa samman huvudlinjerna i strukturstödets utvärdering. Den tredje huvudlinjen gäller slutligen åtgärderna för att sprida kunskaper om och utbilda tjänstemännen i 122 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 utvärdering. Det bör tilläggas att tidskriften MEANS gavs till utvärderare som arbetar med interimsutvärderingar i medlemsstaterna under 1997. Åtgärderna for tekniskt stöd Två grundläggande åtgärder har påbörjats för att utarbeta särskilda verktyg för utvärderingen av de stora investeringsprojekten. En ny version av handledningen för lönsamhetsberäkningen har offentliggjorts som tar hänsyn till de olikheter som finns mellan typer av projekt och sektorer som får stöd. Som komplement håller en annan handledning om de kostnadsbestämmande faktorerna i stora infrastrukturprojekt på att utarbetas. Åtgärderna är av särskilt intresse lör programförvaltarna eftersom dessa kommer att kunna bedöma ett projekts effektivitet pä grundval av objektiva och jämförbara parametrar. Dessutom har en databas med i syfte att underlätta interimsut värderingarna utvärderingsarbetet. Det finns också en mer omfattande databas med utvärderingsrapporterna som uppdateras regelbundet. inrättats De institutionella ramarna under Dialogen med medlemsstaterna fördes vid två möten i den tekniska utvärderingsgruppen som av anordnades allt interimsutvärderingarna och tematiska utvärderingarna. Medlemsstaternas företrädare stödde på det hela taget kommissionens initiativ samtidigt som de uttryckte en önskan om att regelbundet informeras om arbetets utveckling. 1997. Vid mötena lanseringen av de genomförandet behandlades framför A<l"b KAPITEL 4: BUDGETGENOMFÖRANDE, FINANSIELL KONTROLL OCH KONTROLL AV ADDITIONALITETEN Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 125 4. 1. GENOMFORANDE AV FONDERNAS BUDGET 1997 FOR SAMTLIGA PROGRAMPERIODER Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet under 1997 i dess helhet med avseende pä medel för såväl den innevarande perioden 1994-1999 som tidigare perioder. I tabellen nedan redovisas ursprunget för de anslag som utnyttjades 1997 uppdelat mellan nya anslag och sådana som överförts från 1996. Ursprung och utnyttjande av åtagandebemvndiganden 1997 (miljoner ecu): Ursprunglig budget Omfdrdelade anslag Tilaggs- och andringsbudget Totalanslag 1997 Ateruppforda anslag Overforda anslag Blockerade anslag Disponibla anslag* Utnyttjade anslag Utnytljandegrad Ej utnyttjade anslag Anslag overforda till 1998 Frigjorda, ej ateruppforda anslag Anslag som ombudgeterats till senare ar Frigjorda ataganden GSR ERUF GSR ESF GSR EUGFJ GSR FFU Gemensk Overgangs- Bedrageri- Genom- F. d. TOTALT initiativ atgHrder bekampn. fttrande DOR 12. 989,70 7 639,10 4. 026,10 490,65 3. 273,40 297,30 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 -100,00 0,00 0,00 0,00 12989,70 7639,10 4. 026,10 490,65 3. 173,40 297,30 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12. 989,70 7. 639,10 4. 026. 10 490,65 3 173,40 12. 983,14 7 639,10 4. 026,10 368,97 1. 949,12 100% 6,56 0,00 90,18 9,27 90,18 100% 0,00 0,00 372,81 0,00 478,22 100% 0,00 0,00 77,23 19,09 77,23 75% 61% 121,68 1. 224,28 0,00 56,62 0,00 83,49 122,41 1229,90 56,62 97,00 0,00 4,05 0,00 301,95 262,05 87% 39,90 0,00 29,53 50,69 29,53 0,75 0,00 0,00 0,75 0,00 0. 00 0,00 0,75 0,75 100% 0,00 0,00 0,03 0,03 0,03 3,00 0,00 0,00 3,00 0,00 0,00 0. 00 3,00 1,57 52% 1,43 0,00 0,00 1,43 0,00 - 28. 720,00 -100,00 0,00 - 28. 620,00 0,00 4,65 0,00 • 28. 624. 65 - 27. 230,79 95% 1. 393,85 0,00 7,56 717,45 0,00 1. 432,82 7,56 836,37 'Exkl 3,25 miljoner ecu reinvesterade anslag frän budgetposten B2-1200,1 825 ecu reinvesterade anslag frän budgetposten B2-1810,10 775 ecu reinvesterade anslag frän budgetposten B2-1830,2 041 ecu överförda reinvesterade anslag (kapitel B2-18) Till skillnad från tidigare år är överföringarna från 1996 till budgetåret 1997 mycket små (4,65 miljoner ecu), och återuppförda medel saknas helt. Nettoåtagandena förutom överförda och återuppförda anslag är alltså praktiskt taget lika med de totala åtagandena, 27 226 miljoner ecu mot 27 231 miljoner ecu. Totalt genomfördes för alla insatser och alla fonder sammantagna 95 % av åtagandena år 1997 mot 98 % 1996. Nedgången beror särskilt på gemenskapsinitiativen (GI), för vilka en svag genomförandegrad för åtagandena noterats under året (61 %). Även om vissa GI har haft en genomförandegrad nära eller lika med 100% (Konver, avsnitten Integra och Horizon av GI Employment), har andra haft laga åtaganden under 1997; detta gäller särskilt PEACE (33 %), PESCA (30 %), AI)AI>T (38 %) och avsnittet NOW av GI Employment (32 %). Totalt återstår 1 393,85 miljoner ecu av åtaganden och 306 miljoner ecu av betalningar som inte genomförts, d. v. s. 5 resp. 1,3 % av disponibla anslag. Av de 1 393,85 miljoner ecu av åtaganden som inte genomförts svarar gemenskapsinitiativen för 1 224 miljoner ecu, d. v. s. 88 %. Förutom dessa har åtagandena genomförts till 99,3 %. De 100 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden som överförts från gemenskapsinitiativen beror på en negativ reserv som skapades i början av 1997 för att enligt Europaparlamentets önskemål förstärka vart och ett av GI Rechar och RETEX upp till 50 miljoner ecu; denna negativa reserv har under budgetåret täckts av uttag från vissa GI: 40 miljoner ecu från Interreg II, 20 miljoner ecu från ADAPT och 40 miljoner ecu från Leader II. 126 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Åtaganden 1997 (förutom frigjorda åtaganden och överförda medel, miljoner ecu): TOTALT % MaM Mal 2 Mal 3 Mal 4 Mal 6a Mal 6b Mal 6 GSR Totalt GSR Gomenak. - Inltlatlv Overgangs- atgArder Tot dlsponlbelt Totalt utnyttjat % 28. 616,25 27. 223,83 95,13% 100% 17 038,83 17. 015,66 100% 2 901,88 2. 901,88 100% 2202,91 2. 202,91 100% 476,92 476,92 100% 1 138,67 1. 033,74 91% 1 248,40 1. 248,40 100% 137,95 137,82 100% 25 145,55 25. 017,31 99% 3. 173,40 1. 949,12 61% ERUF ESF EUGFJ FFU Ovrlgt "% 14. 385,65 8. 311,07 4. 132,42 394,69 0,00 100% 53% 31% 15% 1% 0% 2. 198,54 703,33 2. 202,91 476,92 10. 069,90 4. 058,77 2. 578,66 308,33 658,57 168,35 421,48 56,13 28,82 51,30 1,57 974,67 59,08 63% ' 8% 2% 4% ~~5% """'" 1% 12. 983,14 1. 231,88 7. 639,10 4. 026,10 368,97 0,00 92% 611,58 100,60 5,05 _. 297,30 257,40 87% 170,63 60,39 5,72 20,66 _ Genomförandegraden för åtagandena inom GSR uppgår till 100 % för alla mål utom mål 5a (91 %). Detta kan tillskrivas det faktum att det i fråga om mål 5a, fiske, gjordes åtaganden endast avseende 36 % av anslagen. Denna situation beror på att vissa medlemsstater inte uppnått den tröskel som medger åtaganden från 1997 års anslag (Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Danmark och Förenade kungariket). Detta förhällande påverkar emellertid inte i någon högre grad det totala medelsutnyttjandet (99 %). Det bör noteras att genomförandet av åtagandena för nyskapande åtgärder och tekniskt sttxl förbättrats påtagligt och stigit frän 54 % 1996 (ill 87 % 1997. Betalningar 1997 (förutom överförda medel, miljoner ecu): TOTALT % Mall Mil 2 Mal 3 GSR Mal 4 Mal 6a Mal 6b Mal 6 Totalt GSR Gemenak. - InWativ Cvenjanga- atgantar F. dDDR Tot disponibett Totalt utnyttjat % 23. 914,93 23. 611,51 98,73%. 100% 14. 103,24 14. 102,62 • 100% 3. 177,63 3. 177,19 100% 1. 784,01 1. 784,01 100% 375,23 376,23 100% 1. 153,25 1. 153,25 100% 1. 029,89 1. 029,77 100% 109,66 109,66 100% 21. 732,90 21. 731,73 100% 1. 858,64 1. 677,32 90% ERUF ESF EUGFJ FFU Ovrlgt % ~ 12. 722,33 6. 717,37 3. 669,24 502,58 0,00 100% 54% 28% 16% 2% 0% 8. 295,70 3. 335,01 2. 131,91 340,00 2. 683,56 493,63 - - 1. 784,01 - - - 375,23 - - - 1. 007,35 145,89 "éb% "l3% """ 8% 2% 5% 488,38 135,01 406,38 - 4% 53,78 20,52 34,36 1,00 - 0% 11. 521,44 6. 143. 4C 3. 580. 0C 486,89 0,0C 92% 1. 064,06 529,78 81,75 1,73 - 7% 265,30 172,10 65% 107,33 44,18 7,49 13,10 - 1% 58,09 30,36 52% 29,50 - - 0,86 - 0% När det gäller betalningarna inom GSR har dessa genomförts till 100 % avseende samtliga mål, vilket innebär en klar förbättring jämfört med 1996 då betalningarna uppgick till 100 % endast för två mål. Dessutom har betalningarna, i motsats till åtagandena, inom gemenskapsinitiativen ökat i jämförelse med 1996 (90 % av de medel som var tillgängliga för 1997 mot 80 % lör 1996). Denna tydliga förbättring av genomförandet av betalningarna 1997 avspeglar en viss ökning i takten for genomförandet av åtgärderna pä fältet. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 127 Betalningar 1997 avseende åtgärder från tiden före innevarande programperiod (inkl, överföringar, miljoner ecu): ERUF 419,30 394,12 - - 36,39 (1) 127,56 58,07 ESF 120,19 120,19 - - 3,93 (1) - 4,46 111,27 Mali EUGFJ 34,01 34,01 - - - 2,80 1,91 1,44 25,54 Fiske 27,80 27,80 0,12 0,03 1,28(1) 3,22! 3,34 2,15 0,44 10,97 Totalt 576,12 576,12 0,12 0,03 41,60(1) 133,58 67,78 2,15 12,77 299,17 ERUF 117,30 117,30 4,37 8,45 25,33 15,43 Mal 2 ESF 7,41 7,41 - - - - Totalt 124,71 124,71 4,37 - 8,45 25,33 15,43 Mal 3 ESF 91,68 91,68 - - 37,97 - 7,46 EUGFJ 11,32 11,32 1,89 - 0,77 - - 35,52 7,41 42,93 46,26 8,66 Mal 5a Fiske Totalt 3,66 3,66 - - - - 3,66 14,98 14,98 1,89 - 0,77 3,66 8,66 0,52 2,33 0,27 5,60 0,38 0,27 8,81 9,66 0,19 4,73 23,4/ 4,73 23. 47 <1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK Gemens. 10,89 151,39. 0,35 9,28 0,19 Mal 5b ESF 3,16 3,16 ERUF 21,07 <1994 21,07 1989-1993 B - DK - - D - a 5,97 E 10,62 F - IRL - I - L - NL P - 4,48 UK - Gemens. (1) Inkl f. d. DDR (budgetpost B2-1900). (2) Inga utbetalningar har gjorts för mål 4 - 0,15 - - 2,00 • - 1,01 - - - - - EUGFJ 38,76 38,76 0,82 - 1,44 - 0,06 - 35,68 0,76 - - - Totalt 63,00 63,00 0,82 1,59 5,97 12,69 - 36,69 0,76 - - 4,48 - ERUF 164,53 164,53 3,17 0,87 12,01 40,05 11,89 20,90 0,40 36,09 - 0,43 5,58 5,42 27,71 Gemenska ESF psinitiativ EUGFJ 10,22 10,22 0,18 - 12,84 12,84 0,02 Totalt 187,59 187,59 3,37 0,87 12,29 51,92 12,83 27,17 1,74 37,48 - 1,02 5,76 5,42 27,71 ERUF 722,21 697,03 7,54 0,87 56,86 167,61 101,26 46,95 11,29 223,01 - 5,16 5,93 42,65 27,91 Totalt (2) EUGFJ 94,31 94,31 2,89 ESF 235,28 235,28 0,02 42,32 4,15 4,46 15,73 - 167,34 - 0,58 0,67 - - 2,21 10,52 2,84 0,06 2,78 69,88 0,76 - 2,37 - - Fiske 31,46 31,46 0,12 0,03 1,28 3,22 3,34 5,82 0,44 10,97 - 0,27 5,60 0,38 - Totalt 1. 083,26 1. 058,09 10,57 0,91 102,67 185,50 111,91 68,56 14,51 471,20 0,76 6,01 14,57 43,03 27,91 7,73 0,94 - 1,35 - - 0,03 - - 0,28 4,15 6,27 1,39 - 0,58 0,15 En ej oväsentlig volym av betalningar har genomförts under 1997 inom åtgärder som beslutades före 1994. Sammanlagt rör det sig om 1 083 miljoner ecu (d. v. s. 5 % av de totala betalningar som gjordes 1997), varav 98 % avser åtaganden under peritxlen 1989-1993. Det bör noteras att 40 % av dessa betalningar avsåg Italien, och särskilt mål I, där genomförandet av programmen hade försenats avsevärt. Dessa betalningar avser verksamhet med fullbordande av program frän den första programperioden. De utestående åtaganden som gjordes under den första programperioden (1989-1993) representerar 12 % av de totala utestående åtagandena vid slutet av 1997, medan motsvarande siffra ännu vid slutet av 1996 var 19 %. Denna minskning beror på att ett mycket stort antal program fullbordades under 1997, vilket ledde till utbetalning för åtaganden, men även till att 680 miljoner ecu frigjordes inom programmen för denna period. De olika fondernas relativa andel av de totala utestående åtagandena vid slutet av år 1997 kvarstår oförändrad i jämförelse med föregående budgetår och var den 31 december 1997 följande: ERUF 55,4 %, ESF 27,9 %, EUGFJ-U 15,1 % och FFU 1,6 %. 128 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 Utestående åtaganden den 31 december 1997 (miljoner ecu): Mali Mal 2 Mal 3 Mal 4 Mal 5a MM 5b Mal6 UMfitarxfe ktgrndan, state! av 1387, twaft (MB*C) ERUF ESF EUGFJ FFU UtestAonde ktgondan, 1997 its anslag (A) Utasttoxfe ttagandan, 1994-19% its anslag UtestAsnda ttagantkn, anslag Kn 1964(Q ERUF ESF EUGFJ FHJ ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 16. 739,01 10. 589,66 3. 415,30 2. 452,59 281,46 10. 957,07 6. 552,90 2. 311,44 1. 941,72 151,01 3. 767,29 2. 765,81 614,36 324,46 62,66 2. 014,66 1. 270™95 489,51 186,41 67,79 3. 248,07 2. 639,66 608,41 2. 348,77 419,06 930,46 2. 348,77 419,06 1. 648,00 1. 262,50 385,51 1. 609,72 - 1. 609,72 813,56 116,90 305,78 646,32 305,78 1. 177,06 972,32 204,74 650,58 113,28 650,58 113,28 423,01 404,84 18,17 88,46 0,00 88,46 0,00 613,66 32,66 210,30 127,04 83,26 73,84 72,87 0,98 128,64 48,26 30,27 48,83 1,29 107,70 37,79 24,58 44,34 0,99 20,94 10,47 5,70 4,48 0,29 0,00 1. 154,10 544,54 150,39 459,17 - 719,46 361,04 89,37 269,05 232,38 83,42 38,28 110,68 202,26 100,08 22,73 79,45 Totalt GSR 24. 988,11 13. 822,11 6. 972,20 3. 774,15 399,65 15. 994. 0S 8214,22 4. 726,39 2. 868,77 184,67 6. 171,83 3. 832,03 1. 626,94 566,65 146,21 2. 802,23 1. 775,87 618,87 338,73 68,77 Gentenak Initlatlv 3. 941,38 Ovorg. - atgardar 425,76 F. d. DDR Totalt slutat 1997 7. 82,85 29. 418,09 100% 1. 156,45 176,43 0,00 17. 326,93 59% 2. 331,63 128,35 0,00 8. 631,81 29% 453,30 120,98 82,85 3. 459,36 12% De utestående åtagandena uppgick den 31 december 1997 till 29 418 miljoner ecu mot 26 654 miljoner ecu 1996. Även om de utestående åtagandena ökat med 10,3 % från 1996 till 1997 bör noteras att den årliga ökningstakten för utestående åtaganden stadigt minskat från 1994 (ill 1997, trots en betydande ökning av åtagandebemyndigandena under samma period. Utvecklingen av utestående åtaganden (miljoner ecu): (Lopande priser) Utestiende M?1L(3*§*£1 itaganden, Arsvariation Utestaende a* rets anstag (A) itaganden, Arsvariation Utestiende anslag 1994 - resp. itaganden, ir(B)* Arsvariation Utestiende anslag fore 1994 (C) itaganden, Arsvariation TOTALT slutet 1997 29. 418,09 TOTALT slutet 1996 26. 640,43 % 100% +10% % 100% +13% TOTALT slutet 1995 23. 529,46 % 100% +22% TOTALT slutet 1994 19. 324,88 % 100% 17. 326,93 59% 14. 997,37 56% 12. 030,77 5 1% 9. 009,96 8. 631,81 3. 459,36 +16% 29% +33% 12% -33% 6. 503,17 5. 139,90 +25% 24% +68% 19% -33% 3. 880,02 7. 618,68 +34% 16% - 32% -26% - 10. 315,10 - 47% - 0% - 53% - * anslag för 1994 t. o. m. det år som föregår rapporteringsåret Budgetutnvttiande och finansieringsöversikter ("Kdinburgh-nrogramnlaneringen"): Budgetgenomförandet har förbättrats påtagligt från år till år och tenderar att närma sig den utveckling som förutsägs i de finansieringsöversikter som fastställdes vid Europeiska rådets sammanträde i Edinburgh 1992. Enligt finansieringsöversikterna skulle 39 % av de totala åtagandebemyndigandena för perioden 1994-1999 genomföras under de två sista åren, d. v. s. 1998 och 1999. Den 31 december 1997 återstod 41 % av åtagandebemyndigandena för perioden att genomföra under de två sista åren. Avvikelsen i förhållande till planen är alltså endast 2 %, d. v. s. överensstämmelsen är god. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 129 Jämförelse mellan 'Edinburgh'- programmet och genomförande (i miljarder ecu och löpande priser) Irirlrlr 1994 1995 1996 1997 Edinburgh _J ID Genomförande 30 20 10 Beträffande betalningarna har betalningsbemyndigandena frän fonderna under innevarande period for första gången genomförts till 100 %, med undantag för gemenskapsinitiativen. Från denna synpunkt markerar budgetåret 1997 en viktig vändpunkt i den budgetmässiga utvecklingen i jämförelse med de föregående åren, eftersom ökningen av de utestående åtagandena inte endast är ett resultat av förvaltningen av programmet utan delvis också av en medveten strävan att begränsa betalningarna. 4. 2. KONTROLLER SOM GENOMFORTS AV FONDENS AVDELNINGAR, AV FINANSKONTROLLEN OCH AV UCLAF De kontroller som genomförs av kommissionens avdelningar ingår i initiativet SEM 2000 (Sound and Efficient Management/Program för att förbättra den finansiella förvaltningen). Inom strukturfondernas område anger de nya åtgärder som införts 1997 ramen för dessa kontroller, särskilt med avseende på betalningsberättigande utgifter, regler som skall respekteras av medlemsstaterna, och tillämpningen av tydliga finansiella sanktioner (se punkt 1. 2. 4). • ERUF Under 1997 genomfördes 43 kontrollbesök på platsen för att kontrollera förekomsten av effektiva system för övervakning och kontroll av programmen samt tillförlitligheten i de uppgifter som skickas till kommissionen (särskilt utgiftsintygen). Dessa besök syftar även till att kontrollera att ERUF:s medel utnyttjas på ett riktigt sätt. Vid kontrollerna har konstaterats att vissa enstaka eller systematiska oegentligheter förekommit. Dessa berör tillförlitligheten i de utgiftsintyg som tjänar som underlag för de förskott kommissionen betalat och avspeglar svagheten i vissa interna kontrollförfaranden i medlemsstaterna. Utgiftsdeklarationerna upptar ibland kostnader som inte berättigar till stöd från ERUF (t. ex. löner eller driftskostnader för ministerier eller andra offentliga organ), och utgifter som redovisats som betalda innehåller ibland beräkningar av framtida utgifter. Utgiftsdeklarationerna skickas ibland till kommissionen utan tillfredsställande intern kontroll, vilket kan leda till vissa formella oegentligheter. Dessutom respekteras i vissa områden inte alltid gemenskapens regler om offentlig upphandling, och utvecklingen av programplaneringen övervakas inte alltid tillräckligt noggrant. Efter dessa kontroller vidtar kommissionen de åtgärder som krävs för att följa upp och korrigera de konstaterade oegentligheterna. Sanktionen innebär oftast avdrag av det belopp som bedöms som ej stödberättigande från medlemsstatens utgiftsdeklaration fördel berörda programmet. Under 1997 visade sig detta förfarande särskilt besvärligt att hantera, även när det gäller personalresurser. • ESF Under 1997 genomförde kommissionens avdelningar 86 besök för att kontrollera utnyttjandet av stödet från ESF. Kontrollerna genomfördes på grundval av det årliga program som beslutades i partnerskap med medlemsstaterna 1996. Förutom de besök som förutsågs i årsprogrammet har kompletterande kontroller genomförts. Dessa följer av besök som genomförts tillsammans med finanskontrollen och UCLAF. Kontrollerna grundas på granskningen av systemen för förvaltning av medlen och på en strävan mot likformighet. De viktigaste resultaten av kontrollerna under 1997 visar att en viss brist på offentlighetsåtgärder kvarstår och att de system som införts av medlemsstaterna för att förvalta ESF:s 130 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 medel ofta är otillräckliga med hänsyn till kommissionens behov (förseningar av betalningarna frän de nationella förvaltningarna, metoder som tillämpas för att redovisa kostnaderna, godkännande i efterhand av utbildningskurser etc). Dessutom ger de nationella förvaltningarna inte alllid mottagarna klara riktlinjer för tillämpningen av kommissionens regler med avseende på samfinansiering och offentlig upphandling. Beträffande utgifternas berättigande till stöd berör de konstaterade problemen huvudsakligen underleverantörskontrakt, allmänna kostnader och utrustning (med avseende på amortering). Även om medlemsstaterna ansträngt sig för att införa kontrollsystem borde större resurser tilldelas dessa system och flera lokala kontroller genomföras. Efter dessa kontroller har det förfarande som föreskrivs i artikel 24 i förordningen om samordning av fonderna (nedsättning, innehållande eller indragning av stöd) tillämpats och utmynnat i två olika situationer. I den första har medlemsstaterna själva accepterat ändringar i intygen om utgifter och motsvarande minskning av det finansiella bidraget. I den andra situationen har förfarandet medfört ett beslut av kommissionen. Merparten av besluten avser innehållande av medel (en rätlslig undersökning rörande GSR 1989-1993), övriga beslut innebär att bidraget frän ESF reducerats. Dessa program diskuteras på förhand med de nationella tillsynsmyndigheterna på möten med samordnande funktion. Syftet med denna samordning (mellan medlemsstaten, GD V och GD XX) är att öka effektiviteten på kontrollnivån. • EUGFJ-U Under 1997 gjordes 28 kontrollbesök för att granska utnyttjandet av anslag från EUGFJ-U som förvaltas av medlemsstaterna. Kontrollerna organiserades i de flesta fall på initiativ av EUGFJ:s ansvariga avdelningar, men även av kommissionens finanskontroll eller UCLAF. Huvudsyftet med kontrollerna var att utvärdera de system för förvaltning och kontroll som tillämpas och att granska överensstämmelsen mellan de finansiella rapporterna, redovisningsrapporterna och det materiella genomförandet med gemenskapens regler, besluten om beviljande av stöd och de utgifter som redovisats till EUGFJ-U. Vissa typer av oriktigheter har upptäckts i ett flertal medlemsstater och i flera åtgärder. Bl. a. kan nämnas Underlätelse att tillämpa gemenskapens regler för offentlig upphandling, beviljande av stöd för utgifter som ej berättigar till sådant (pa grund av deras karaktär eller datum för betalningen), stora förseningar i betalningarna till mottagarna, brist pä offentlighet och information om medfinansicringen från EUGFJ- U, otillräckliga kontrollåtgärder, felaktig tillämpning av omräkningskurser, överlappning av medel frän olika källor inom gemenskapen för samma insatser, och vissa åtaganden som ingåtts före avslutningen av den föreskrivna perioden. I ett fall har kommissionen sett sig nödsakad genomföra en partiell återvinning av stöd från EUGFJ-U för åren 1988-1992. I ett annat fall har särskild uppmärksamhet ägnats åt anslag som förvaltas på kommissionens initiativ (artikel 8 i förordning (EEG) nr 4256/88), och ett relativt stort antal kontroller har gjorts. • FFU FFU:s behöriga avdelningar har genomfört tre kontrollbesök i tre länder: Italien, Portugal och Spanien. Även om resultaten av besöken kan sammanfattas som ganska positiva kan antalet genomförda besök- inte anses tillfredsställande, varför programmet för 1998 innehåller minst ett kontrollbesök i flertalet länder som mottar stöd från FFU. I Italien har problem konstaterats när det gäller ett företag som väckte talan vid EU-domstolen redan före kommissionens officiella beslut. Kontroller genomförda av kommissionens finanskontroll Under 1997 genomförde kommissionens finanskontroll 62 besök på platsen gemensamt med de berörda fonderna. Av dessa avsåg 31 besök program stödda av ESF, 20 av ERUF, 10 av EUGFJ-U och ett av FFU. Dessa besök har berört alla målen och vissa gemenskapsinitiativ (PFSCA, Ixader II, URBAN), Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 IJ/ samt nyskapande åtgärder. Finanskontrollens besök syftar till såväl en granskning av de system för förvaltning och kontroll som införts av medlemsstaterna som till en finansiell granskning av själva programmen. Alla medlemsstater har varit föremål för kontroller på plats. I vardera Danmark, Finland, Irland, Luxemburg och Österrike genomfördes tvä besök och i Grekland nio. De genomförda besöken valdes på grundval av en riskanalys och har drivits inom ramen för protokoll undertecknade av kommissionens finansielle kontrollant och de nationella motsvarigheterna, och samordningsmöten hölls med de nationella kontrollmyndigheterna. Dessa möten skapar möjlighet att diskutera uppföljningen av resultaten av kontrollbesök genomförda av såväl kommissionens avdelningar som de nationella myndigheterna och revisionsrätten. Beträffande EUGFJ. s och FFU. s områden har nästan alla genomförda kontroller avslöjat brister, t. ex. svagheter i förvaltnings- och kontrollsystemen, finansiering av ej stödberättigande utgifter (bl. a. löner till fast anställd personal), ej godkända avdrag och administrativa felaktigheter som lett till en överskattning av de utgifter som redovisats till kommissionen. Dessutom visar det sig all operativa program ofta genomförs i en långsam eller otillfredsställande läkt. För ESF har följande problem upptäckts: underlätenhet alt ställa medlen till förfogande inom tre månader; krav på utbetalning av återstående belopp baserade på förskottsbetalningar och inte på faktiska kostnader; underlåtenhet att iaktta årlig avskrivning, brist på klara riktlinjer för förfaranden och kriterier för urval, förekomsten av enhetstaxor samt underlåtenhet att iaktta principen om åtskillnad mellan lednings- och kontrollfunktionerna i den ansvariga myndigheten. Med anledning av kontrollerna på plats inom ERUF:s område har ett visst antal oriktigheter och svagheter i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem konstaterats. I vissa fall har det varit svårt att granska revisionssystemet och att identifiera de kostnader som redovisats till kommissionen. Bestämmelserna i gemenskapens regelverk har inte alltid respekterats (offentlig upphandling, offentlighet, metoder för omräkning av utgifter till ecu). De slutliga mottagarna har inte alltid fått hela stödet, eftersom de förmedlande instanserna behållit en del. I vissa fall har de utgifter som redovisats av de slutliga mottagarna innefattat planerade utgifter. Det har slutligen konstaterats att den kontroll som genomförts av de ansvariga myndigheterna inte alltid har fungerat med nödvändig effektivitet. Undersökningar genomförda av UCLAF Under 1997 initierade kommissionens enhet för samordning av bedrägeri bekämpningen (UCLAF), ensam eller tillsammans med berörda avdelningar, 58 nya undersökningar av fall eller misstänkta fall av bedrägerier rörande strukturåtgärder och 52 kontrollbesök rörande strukturåtgärder. Av besöken avsåg 17 undersökningar inom ERUF:s område medan 20 berörde ESF, 13 EUGFJ-U och 2 avsåg en undersökning som redan tidigare inletts på FFU-området. En betydande del av undersökningarna (22 fall) rörde pilot- och demonstrationsprojekt, finansierade enligt artikel 8 i förordning nr 4256/88, som medger finansiering av sådana enskilda projekt inom ramen för EUGFJ-U (punkt 2. 1. 9). Kommissionen har överlämnat 17 fall som berör EUGFJ-U till juridiska instanser i tre medlemsstater för rättsliga åtgärder och fördjupad undersökning. I övrigt har undersökningarna på nuvarande stadium klarlagt svagheter såväl när det gäller urvalsprinciperna som förvaltningen och kontrollen av de nämnda projekten. Under 1997 bör emellertid de nya åtgärder som vidtogs för förbättring av förvaltning och kontroll av fonderna minska dessa svagheter: klara regler har fastställts för vilka utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna och en förordning1 har antagits som fastställer de normer medlemsstaterna skall iaktta med avseende på kontroll samt interna riktlinjer för tillämpning av klara finansiella sanktioner (se punkt 1. 2. 4). Förordning (EG) nr 2064/97, antagen den 15. 10. 1997. 132 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Dessutom anmälde medlemsstaterna under 1997 i enlighet med förordning (EG) nr 1681/942 till kommissionen 203 fall av oriktigheter eller bedrägerier (varav 60 berör EUGFJ-U, 93 ESF, 45 ERUF och 5 FFU) till ett belopp av 28,6 miljoner ecu (varav 3,2 miljoner ecu berör EUGFJ-U, 13,0 miljoner ecu ESF, 9,6 miljoner ecu ERUF och 0,63 miljoner ecu FFU)3. Det framgår av dessa anmälningar att antalet upptäckta oriktigheter liksom de berörda beloppen ökar. Detta sammanhänger med ett bättre genomförande av kontrollerna från medlemsstaternas sida. Å andra sidan hårde nationella myndigheterna problem med alt respektera artikel 5 i förordning (EG) nr 1681/94 som ålägger dem att från fall till fall informera kommissionen om hur upptäckten av dessa orikligheter följts upp (sanktioner, återvinning, åtal, åtalseftergift etc). Härigenom finns det risk for att del bland de fall som anmälts finns ett visst antal ärenden som redan avslutats utan att kommissionen underrättats om detta. 4. 3. KONTROLL AV ADDITIONALITETEN Arbetet har fortsatt, bäde med att lösa de kvarstående problem som togs upp i 1996 års rapport, och med att övervaka att additionalitetsprincipen fortsatt iakttas. Hänvisningar som ges nedan till metod- eller presentationsproblem bör inte automatiskt tolkas som att additionalitetsprincipen inte iakttas. För mål 1 som svarar för nästan 70% av EU: s totala strukturstöd har uppdaterade tabeller mottagits beträffande nio av de elva stödberättigade regionerna eller medlemsstaterna (Spanien, Grekland, Irland, Portugal, Italien, Nederländerna, Tyskland, Förenade kungariket och Österrike). I två fall, Italien och Tyskland, tyder uppdateringarna på att de offentliga utgiftsmål som sattes upp i programplaneringsdokumentet var alltför optimistiska i antagandena om ekonomisk tillväxt, och myndigheterna i dessa två länder har lämnat motiveringar till stöd för sin situation. Ytterligare ett problem när det gäller Italien är att det inte finns några uppgifter att tillgå efter 1996. Metodproblem återstår fortfarande när det gäller Grekland, särskilt den bristande överensstämmelsen mellan de metoder som har använts under den föregående och den innevarande programplaneringsperioden. Kommissionen har begärt ytterligare uppgifter frän Spanien om additionalitetslabeller vilka ännu inte har lämnats. När det gäller Österrike finns det presentationsproblem att lösa. Beträffande mål 2 har förhandsbedömningarna för 1997/1999 som fortfarande pågick 1996 avslutats och är tillfredsställande i alla fall utom två. För Frankrike finns det metodproblem som måste lösas innan ytterligare betalningar kan göras, medan det för Luxemburg handlar om metodproblem som nu har lösts, och myndigheterna i Luxemburg väntas snart lämna in siffror som gör det möjligt för kommissionen att återuppta betalningarna. Betalningarna till dessa två länder har blockerats på grund av "indragningsklausulerna" som infördes i programplaneringsdokumenten för mål 2 för de fall otillräckliga uppgifter lämnades för förhandsbedömningen. Dessa klausuler tillämpades också på andra medlemsstater, som dock sedan har lämnat de uppgifter som krävs. I samband med den pågående övervakningen av additionaliteten för mål 2 har majoriteten av de tolv stödberättigade medlemsstaterna lämnat uppdaterade siffror. Förutom Frankrike och Luxemburg saknas uppdatering från Danmark. Det finns fortfarande olösta problem i uppdateringarna lör Österrike och Spanien (se mål I ovan). För mål 5b är den pågående övervakningen fortfarande ojämn och spridd. Huvudskälet till förseningarna med uppdateringar är att det ofta är mycket svårt metodiskt att samla in uppgifter för dessa, ofta mycket små, områden. Av de tolv berörda medlemsstaterna har sju (Tyskland, Spanien, Nederländerna, Förenade kungariket, Österrike, Sverige och Finland) lämnat in uppdaterade siffror medan Italien fortfarande häller på att slutgiltigt fastställa metod och endast har lämnat inofficiella siffror. Här är det återigen problem med Österrike och Spanien (se mål 1 ovan). När det gäller mål 6 har endast Sverige lämnat uppdaterade siffror. 2EGTnrL 178, 12. 7. 1994. 3 Uppgifterna avser första, andra och en del av tredje kvartalet 1997. >I33 KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ANDRA FINANSIERINGSORGANEN Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 135 Enligt rådets förordning (EEG) nr 2083/93 om samordning av strukturfonderna skall kommissionen säkerställa samordning och sammanhållning mellan stödet frän strukturfonderna och stödet från de andra finansieringsorganen, t. ex. sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och andra strukturåtgärder. Vid samordningen tas hänsyn till de andra organens egna mål. 5. 1. SAMORDNING MED SAMMANHÅLLNINGSFONDEN Sammanhållningsfonden är ett organ som skall främja ekonomisk och social sammanhållning och som beviljar stöd vid sidan av strukturfonderna. Enligt förordningen om sammanhällningsfonden lar den bidra till projektetapper som är finansiellt och tekniskt oberoende. I förordningen föreskrivs dessutom att ingen utgiftspost samtidigt får motta stöd från sammanhållningsfonden och strukturfonderna. Skälet till dessa bestämmelser är att sammanhållningsfonden måste kunna finansiera två eller flera stadier av ett övergripande projekt samtidigt med ERUF, eftersom en samverkan mellan de tillgängliga finansieringsorganen medverkar till att maximera effekten av stödet och påskynda förverkligandet av de transeuropeiska transport- och energinäten. Denna möjlighet att genomföra projekten etappvis kräver en stark samordning mellan finansieringsorganen. En noggrann fysisk och finansiell övervakning av projekten är en nödvändig förutsättning för detta. separat För att undvika överlappning mellan gemenskapsstöd från olika källor definieras etapper som kan identifieras av sammanhållningsfonden anordnar regelbundet möten med de andra finansieringsorganen, särskilt ERUF, för att säkerställa bästa möjliga samordning. Det säger sig självt att det administrativa ansvaret för förvaltningen av projekt som är uppdelade i etapper är mer komplicerat än för andra projekt. indikatorer. De förvaltningen ansvariga fysiska utifrån för 5. 2. SAMORDNING MED EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN (EIB) Under 1997 ökade bankens utlåning med 12,6 % i förhållande till 1996 (jämfört med en ökning på 8,4 % år 1996, 7,5 % år 1995 och 1,6 % år 1994). Beloppet för de transaktioner som undertecknades 1997 i gemenskapen uppgick till 23 miljarder ecu mot 21 miljarder ecu 1996, vilket motsvarar en ökning på i alla medlemsstater, inbegripet Österrike, Finland och Sverige, där 9,6 %. Lån beviljades verksamheten har kommit igång snabbt. Ökningen av stödet var särskilt betydande i fråga om TEN, industrin och tjänstesektorn samt mobiltelefonin. Resultaten i de olika medlemsstaterna har i ganska hög grad avvikit från föregående år: en kraftig uppgång kan konstateras i Förenade kungariket och Belgien. EIB och SMF EIB ger sedan flera år stöd till utvecklingen av SMF genom globallån. Produktiva investeringar i SMF stöddes under 1997 med 2 486 miljoner ecu till 13 000 mottagare bland SMF. Av dessa SMF återfinns två tredjedelar i de regionala utvecklingsområdena. Inom ramen för Amsterdam-handlingsprogrammet har banken inrättat flera finansieringsinstrument som skall göra det lättare för innovativa SMF med en stark tillväxtpotential att lä tillgäng till bankfinansiering. Det första konkreta resultatet av satsningen pä SMF - "den europeiska finansieringsordningen för teknologi" - har införts av EIB och Europeiska investeringsfonden för alt t. ex. stödja riskkapitalfonder. innovativa SMF genom dellagande i förmedlande strukturer, investeringar av Koncentrationen av finansieringen till investeringar i regionala utvecklingsområden (mål 1, 2, 5b, och 6), som hade återhämtat sig 1996 jämfört med 1995, bromsades på nytt upp och verksamhetsnivån 1996 blev densamma som 1992. Sammantaget för regioner med långsammare utveckling (mål 1) uppgick lånefinansieringen till 5,2 miljarder ecu, dvs. 36 % av det totala belopp som anslagits till regional utveckling (49 % år 1996, 46 % år 1995, 48 % år 1994). En kraftig minskning av 136 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 verksamheten i dessa regioner kunde alltså noteras jämfört med 1996. Beträffande verksamheten i de fyra medlemsstater som fär stöd från sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) uppgick finansieringen till 4 miljarder ecu, vilket är mindre än de föregående åren. Trots denna relativa nedgång från ett år till ett annat är det obestridligt att EIB fortfarande är ett kraftfullt finansieringsorgan för den regionala utvecklingen. EIB - Finansiering till förmån för regional utveckling (miljoner ecu) EIB:s totala verksamhet inom unionen (1) Regional utveckling (varav mal 1) Lander som mottar stdd fran sammanhallningsfonden 1997 1996 1995 1994 21. 521 67% 36% 28% 19. 810 70% 49% 32% 17. 782 68% 46% 38% 16. 624 72% 48% 39% (1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda för pågående globallån Sektorsvis fortsätter stödet till infrastruktur att öka (+35 %), tack vare den tydliga ökningen av lån till telekommunikation (särskilt mobiltelefoni), modernisering av järnvägarna i Förenade kungariket och stödet till byggandet av TGV i Belgien. Stödet till miljön, bl. a. till infrastruktur i städerna, ökar också kraftigt efter att under en period ha legat på samma nivå. Antalet godkända projekt på energiområdet har minskat påtagligt efter att ha legat på en exceptionell nivå 1996. Kommissionen uppmanar banken att ägna från Sammanhållningsfonden. särskild uppmärksamhet ät sin verksamhet länder som får stöd i 5. 3. SAMORDNING MED EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EIF) EIF är den finansieringsinstitution inom unionen som är specialiserad på beviljandet av garantier och kapitaltransaktioner (egna medel). Dess mål är att främja investeringar på medellång och lång sikt inom två områden som är av avgörande betydelse för unionen: de transeuropeiska näten (TEN), där den försöker främja partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, och SMF, för vilka dess roll är att göra det lättare att få finansiering till en rimlig kostnad. Det handlar alltså om ett instrument som skall främja unionens allmänna ekonomiska utveckling och som inte har några särskilda uppgifter i fråga om sammanhållningen. Däremot kan effekter som är spridda över hela det europeiska territoriet också gynna regioner i utveckling eller i förändring. Under 1997 beviljade EIF garantier till ett sammanlagt belopp på 769 miljoner ecu. 335 miljoner ecu gick till TEN (främst telekommunikation) och 434 miljoner ecu till SMF, i huvudsak till projekt rörande tillväxt och miljö (inom detta område samarbetar kommissionen och EIF för att hjälpa mindre företag att få tillgång till banklån för miljöinvesteringar). Kapitaltransaktionerna uppgick till ca 26 miljoner ecu i stöd från EIF:s egna medel. En nyhet vad gäller EIF:s verksamhet inom detta område är den europeiska finansieringsordningen för teknologi (ETF), som beslutades vid Europeiska rådets möte i Amsterdam. Inom denna nya ordning förvaltar EIF för EIB:s räkning 125 miljoner ecu som skall användas för investeringar i riskkapital till förmån för SMF, som utvecklar eller använder spjutspetsteknik. Under 1997 gjordes investeringar till ett värde av 7,5 miljoner ecu inom ramen för ETF. Till följd av Europeiska rådets extra möte om sysselsättningen i Luxemburg håller EIF och kommissionen på att utarbeta förslag till nya finansieringsinstrument som skall stödja innovativa och sysselsättningsskapande SMF genom följande poster: • En post för "riskkapital" som skall vara en "fond för fonder", förvaltad av EIF för kommissionens räkning, för investeringar i riskkapital som är mer utsatt och inte omfattas av ETF eller av EDF:s egna riskkapitalåtgärder. • En post för "SMF-garantier", som skall inriktas på SMF med stor tillväxtpotential och prioritera SMF med högst 100 anställda. Målet skall vara att förbätlra möjligheterna att fä lån inom ramen för de garantiordningar som används i medlemsstaterna inom den offentliga eller den privata Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 137 sektorn. Posten skall förvaltas av EIF, men Europeiska unionens budget skall täcka kostnaderna om garantier beviljade av EIF Caller ut. 5. 4. SAMORDNING MED EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN (EKSG) Eftersom EKSG-fördraget kommer att upphöra att gälla år 2002 stängdes EKSG:s låneordning med räntesubventioner för sysselsättningsskapande omställningsinvesteringar slutgiltigt den 30 juni 1997. Denna låneordning var föremål för en särskild samordning i strukturfondernas berörda regionala uppföljningskommittéer. Under dessa sex månader har ett sista globallån på 8,9 miljoner ecu godkänts av rådet för omställning som skulle skapa omkring 670 arbetstillfällen. Vad gäller räntesubventioner för löpande lån gjordes ett åtagande inom ramen för EKSG:s budget på 2 miljoner ecu för budgetåret 1997. Under samma år betalade kommissionen ut 50 delbelopp av omställningslån till finansiella mellanhänder på sammanlagt 206,8 miljoner ecu. 5. 5. DEN FINANSIELLA MEKANISMEN FÖR EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET (EES) I EES-avtalet inrättades en finansiell mekanism för att stödja gemenskapens mål avseende ekonomisk och social sammanhållning. Mekanismen skall i princip finansieras av EFTA-länderna och förvaltas av EIB. Mekanismens omfattning fastställs i protokoll nr 38 till avtalet. Det totala stödbeloppet uppgår till 500 miljoner ecu för perioden 1994-1998 och räntesubventionen på 2 % per år avser en total lånevolym på 1,5 miljarder ecu under 10 år. Mottagare av mekanismens finansiella stöd är Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och de spanska mäl 1-regionerna (under perioden 1989-1993). Denna främjar ekonomisk och social sammanhållning. finansieringsordning är av ett slag som entydigt Efter Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning ges dessa tre länders bidrag till EES-mekanismen genom gemenskapens budget (budgetposten B2-401 med ett anslag på 108 miljoner ecu per år). I egenskap av den institution som är ansvarig för genomförandet av gemenskapsbudgeten är kommissionen sedan dess medansvarig för mekanismen och ingår i den kommitté som har till uppgift att godkänna projekten. En rapport om genomförandet av mekanismen under perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 har utarbetats1. Under 1997 motsvarar räntesubventionerna ett sammanlagt belopp för godkända lån på 426,7 miljoner ecu för ett projekt i Grekland (transport 100,4 miljoner ecu), två i Portugal (miljö 92,4 miljoner ecu) och åtta i Spanien (transport 125,3 miljoner ecu, miljö 162 miljoner ecu, utbildning 39 miljoner ecu). När det gäller bidrag godkände kommittén 74,3 miljoner ecu i bidrag. Projekten faller inom tre områden som är berättigade till stöd från mekanismen: transport, miljö, utbildning och*undervisning. 5. 6. SAMORDNING MED PROGRAMMEN FÖR UTBILDNING OCH YRKESUTBILDNING — i ? Eftersom ESF är unionens viktigaste finansieringsinstrument för att stödja utveckling av mänskliga resurser gör fonden stora satsningar på systemen för utbildning och yrkesutbildning. Det är därför viktigt med kopplingar mellan och samordning av dessa stödåtgärder och unionens övriga verksamhet inom utbildning och yrkesutbildning. KOM(97) 567 slutlig. 27. 11. 1997. 138 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Under 1997 har denna verksamhet bedrivits på två sätt: 1) fortsatt samordning mellan ESF. s åtgärder, särskilt gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, och de två största programmen för utbildning och yrkesutbildning, dvs. Socrates och Leonardo da Vinci, och 2) genom de särskilda initiativen för att främja en debatt i hela unionen om viktiga politiska frågor rörande utbildning och yrkesutbildning. Beträffande de pågående programmen har de befintliga bestämmelserna om samordning med programmen Socrates och Leonardo da Vinci fortsatt att gälla, framför allt för att säkerställa ett sammanhållet tillvägagångssätt vid valet av projekt i samband med den andra och sista anmodan att inkomma med förslag för Employment och ADAPT, och för anmodan att inkomma med förslag enligt artikel 6 som utarbetades i slutet av 1997 (nyskapande åtgärder och tekniskt stöd, se punkt 2. 1. 9). Vad gäller de kompletterande politiska initiativen inom utbildning och yrkesutbildning har idéer från strukturfonderna använts för vissa av kommissionens initiativ: 1. Kommissionens arbetsgrupp för undervisningshjälpmedel och multimedia som under 1997 har genomfört utvärdering, förhandling och upprättande av avtal för en första serie projekt som lanserades i början av 1998 efter en gemensam anmodan att inkomma med förslag i december 1996. 2. Kommissionens meddelande "För ett kunskapens Europa"2 med riktlinjer för gemenskapens framtida åtgärder när det gäller undervisning, utbildning och unga människor under perioden 2000- 2006. 3. Förslaget till ett rådsbeslut om främjande av europeiska vägar till yrkesutbildning och främja lärlingsutbildning, som en vidareutveckling av meddelandet lärlingsutbildning i Europa"3. i juni 1997 "Att 4. Kommissionens förslag om en jämförande utvärdering av de framsteg som gjorts avseende möjligheten till fortbildning. Förslaget grundades på rapporten om möjligheterna till fortbildning i Europeiska unionen som lades fram efter ministerrådets rekommendation 1993. 5. Kommissionens anmodan att inkomma med förslag om "informationsteknik för inlärning och utbildning inom industrin" inom ramen för det särskilda programmet om informationsteknik (Esprit) i september 1997. 6. Interimsrapporten om genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet4. 5. 7. SAMORDNING MED GEMENSKAPENS FINANSIELLA STÖD TILL DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN (TEN) I gemenskapens finansiella instrument när det gäller de transeuropeiska näten (förordning (EG) nr 2236/95, 18. 9. 1995) föreskrivs finansiering av projekt av gemensamt intresse inom ramen för de transeuropeiska infrastrukturnäten för transport, telekommunikation och energi enligt artikel I29e i fördraget. Förutom det finansiella TEN-stödet är ERUF, tillsammans med Sammanhållningsfonden, fortfarande en av de viktigaste källorna för bidrag till finansieringen av TEN. Under 1997 har betydande framsteg gjorts i arbetet, särskilt följande: 2 KOM(97) 563 slutlig. 3 KOM(97) 300. 4 KOM(97) 399 slutlig. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 139 • Det officiella öppnandet av järnvägsförbindelsen mellan Dublin och Belfast den 21 oktober. • Den största delen av arbetet rörande transporten av naturgas - införandet av naturgas i Grekland, Spanien och Portugal samt gasledningen mellan Algeriet och unionen - har slutförts. o Arbetet pågår på flera delar av motorvägen PATHE i Grekland. • Avsnittet av TGV "PBKAL" mellan den franska gränsen och Bryssel kunde slutligen tas i bruk den 14 december. • De flesta av de 28 EURO-ISDN-projekten (digitall flertjänstnäl) som finansierades 1995 och 1996 gör tillfredsställande framsteg och 10 av projekten hade slutförts i slutet av 1997. ERUFrs finansiering av TEN - Åtaganden 1997 (miljoner ecu) (listan är inte uttömmande på grund av ERUF:s fleråriga programplanering) Sektor Ataganden Kommentarer TRANSPORT ENERGI Vägar Järnvägar Flygplatser Hamnar Totalt Naturgas Elektricitet Totalt TELEKOMMUNIKATION - 369,9 136,9 5,0 14,9 526,7 274,4 2,9 277,3 - Kan i vissa fall inbegripa åtaganden som genomfördes i slutet av 1996 (ingen siffra tillgänglig) At KAPITEL 6: FÖRENLIGHET OCH SAMVERKAN MED GEMENSKAPENS POLITIK INOM ANDRA OMRÅDEN Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 N. < Enligt artikel 7 i ramförordningen om strukturfonderna (EEG) nr 2081/93 skall åtgärder som finansieras av strukturfonderna, EIB eller ett annat finansieringsorgan överensstämma med bestämmelserna i fördragen, särskilt de som rör konkurrens och offentlig upphandling. Åtgärderna skall också vara förenliga med unionens politik inom andra områden. 6. 1. STRUKTURFONDERNA, SYSSELSÄTTNINGEN OCH SOCIALPOLITIKEN Europeiska rådets möte i Amsterdam i juni 1997 markerade en vändpunkt för sysselsättningspolitiken inom unionen. Genom att anta kapitlet om sysselsättningen slog stats- och regeringscheferna fast att sysselsättningen är en gemensam angelägenhet. I det nya fördraget förstärks samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik och förutses gemensamma riktlinjer som kan leda till rekommendationer till medlemsstaterna. Efter det att sysselsättningskapitlet infogats antog Europeiska rådet vid sill extra möte om sysselsättningen den 20-21 november 1997 riktlinjerna för 1998 och inledde en process som gör det till sysselsättningssituationen anta nationella möjligt för medlemsstaterna att med hänsyn sysselsättningsprogram som är förenliga med riktlinjerna för sysselsättningen och med en övergripande strategi som även omfattar en anpassad makroekonomisk politik. Vid Europeiska rådets möte i Luxemburg i december uppnåddes enighet om en övergripande strategi som innebär en samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik med målet att komma närmare kontrollerbara och regelbundet uppdaterade mäl, vilka skall införlivas med medlemsstaternas nationella sysselsättningsprogram. Denna samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik kommer att inledas när rådet har antagit riktlinjerna. Riktlinjerna bygger på fyra hörnstenar: förbättring av "anställbarheten", utveckling av företagsandan, uppmuntran av företagens och de anställdas anpassningsförmåga så att arbetsmarknaden kan reagera på den ekonomiska utvecklingen, samt ökad jämställdhet. Genomförandet av denna strategi kräver samlade ansträngningar av alla berörda parter: medlemsstaterna, regionerna, arbetsmarknadens parter och gemenskapsinstitutionerna. Målet är att uppnå en kraftig höjning av sysselsättningsnivån i Europa. Det preventiva tillvägagångssättet i den nya strategin är av stor betydelse för att vända trenden när det gäller ungdoms- och långtidsarbetslöshet genom att behoven identifieras pä ett tidigt stadium. Skräddarsydda lösningar skall prioritera aktiva åtgärder framför passiva åtgärder i form av arbetslöshetsersättning. Dessutom har gemensamma indikatorer fastställts pä grundval av jämförbar statistik för en effektiv uppföljning och utvärdering av den förda politiken och för att identifiera goda rutiner. I de nationella programmen kommer tidsfrister att fastställas för uppnåendet av det önskade resultatet med hänsyn till bl. a. tillgängliga administrativa och finansiella resurser. Medlemsstaterna kommer varje är att lämna in sina nationella program till rådet och kommissionen för granskning inför Europeiska rådet. Rådet skall åta sig att under det andra kvartalet undersöka hur medlemsstaterna har införlivat riktlinjerna med sin nationella politik och lägga fram en rapport, som utarbetats tillsammans i gemenskapen och om de åtgärder som med kommissionen, om sysselsättningssituationen medlemsstaterna vidtagit för att genomföra sin sysselsättningspolitik med hänsyn till riktlinjerna. Rapporten skall inlämnas till Europeiska rådet i slutet av året. Till följd av Agenda 2000 har nya förordningar om strukturfonderna antagits av kommissionen i mars 1998 och därefter diskuterats i rådet och Europaparlamentet. I detta sammanhang kommer ESF:s roll i de reviderade strukturfonderna att ha sin utgångspunkt i det nya kapitlet i fördraget och den nya sysselsättningsstrategin för utveckling av ärliga nationella program. 144 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 6. 2. STRUKTURFONDERNA OCH MILJÖN av meddelandet "Sammanhållningspolitiken Genomförandet fortsatt. Europaparlamentet har dessutom förstärkt sitt arbete för att ta större hänsyn till miljön i budgeten genom att skapa en ny budgetpost för miljöaspekter i sammanhällningspolitiken (budgetpost B2-1600) i 1997 års budget. Denna budgetpost har använts för olika åtgärder, t. ex. seminarier för att informera förvaltarna av strukturfonderna och undersökningar av miljöeffekterna av sammanhållningsfondens och strukturfondernas verksamhet Åtaganden har emellertid inte kunnat göras avseende alla tillgängliga anslag eftersom de befintliga programmen redan finansierar många åtgärder som omfattas av den nya budgetposten och utarbetandet av nya åtgärder tar tid. har och miljön"1 I enlighet med strategin att ta större hänsyn till miljön i budgeten har kommissionen givit Europaparlamentet information om miljöaspekterna avseende projekt värda mer än 50 miljoner ecu inom ramen för ERUF och Sammanhållningsfonden. Information om 1996 års projekt överlämnades till Europaparlamentet den 31 juli 1997. Förteckningar över projekten har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas tidning2. Miljödimensionen i strukturfondernas nya program I enlighet med de riktlinjer som översänts till medlemsstaterna och de miljöprofiler som skickades till medlemsstaterna 1993 och på nytt 1996 har de nya mål 2-programmen som godkändes 1997 haft en särskild betoning på förebyggande miljöåtgärder, t. ex. ekologiska produkter och forskning med anknytning till miljön. Även om kvaliteten på de olika programmens miljöinslag fortfarande varierar avsevärt kännetecknas de nya mål 2-programmen av en bättre övergripande integrering av miljön i diverse åtgärder som inte är miljöåtgärder. Samtidigt som detta är eftersträvansvärt kommer det i framtiden att leda till en paradoxal situation vad gäller kunskaperna om strukturfondernas miljömässiga kvalitet - ju mer miljöåtgärderna införlivas med övriga åtgärder, desto mindre synliga kommer de att bli. Det var mot den bakgrunden som kommissionen i november 1997 antog ett meddelande om miljö och sysselsättning3, i vilket en tydlig strategi fastställdes för att skapa samverkaneffekter mellan miljöpolitiken och sysselsättningspolitiken. Kommissionen uppmanar alla att ta tillvara de möjligheter som teknik och innovation erbjuder för att främja skapandet och utvecklingen av företag och för att uppmuntra produktionsmetoder och konsumtionsmönster som är hållbara ur miljösynvinkel. Gemenskapsinitiativet Interreg II C (gränsöverskridande samarbete), inom vilket hälften av programmen godkändes 1997, handlar uttryckligen om frågor som rör hållbar utveckling, t. ex. samarbete i fråga om fysisk planering, förebyggande av torka genom ett rationellt utnyttjande av vattenresurserna, förebyggande av översvämningar och förvaltning av vattenreservoarer samt hållbart utnyttjande av naturtillgångar. Uppföljning och utvärdering av strukturfondernas program När det gäller att identifiera förebyggande åtgärder och goda rutiner har kommissionen genomfört en undersökning om "en hållbar miljö och strukturfonderna" i mål 2-regionerna, som offentliggjordes i juni 1997. En handbok om goda rutiner kommer att hjälpa de ansvariga att främja åtgärder för en utveckling som tar hänsyn till miljön. På grund av att miljöbegreppet är så komplicerat och de många olika effekter som strukturfondernas verksamhet eventuellt kan ha på miljön offentliggjorde kommissionen i augusti 1997 en omfattande 1 KOM(95) 509 slutlig, 22. 11. 1995. 2 EGT C 301, 2. 10. 1997. 3 KOM(97) 592 slutlig. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 145 anbudsinfordran som uppmanade konsulter att utarbeta metoder för att utvärdera den kvantitativa inverkan på miljön på grundval av en analys av de faktiska effekterna. Projektet finansieras genom budgetpost B 2-1600. Alla program med en löptid på över tre år (inom mål 1, 3, 4, 5b och 6) har varit föremål för interimsutvärderingar under 1997 (se punkt 3. 1). Ökad miljömedvetenhet bland kommissionens tjänstemän och strukturfondernas nationella förvaltare Under hösten 1997 inleddes en rad utbildningskurser for kommissionens tjänstemän om hur miljöhänsyn skall integreras i politiken pä övriga områden. Dessutom anordnade kommissionen utbildningsseminarier om miljön för strukturfondernas förvaltare i medlemsstaterna. Två seminarier om utvecklingsprojektens miljödimension anordnades i Irland (september 1997) och Förenade kungariket (oktober 1997). Ytterligare kurser planeras äga rum under 1998 i Portugal, Grekland, Frankrike och Tyskland (budgetpost B2-1600). Utbyte med icke-statliga organisationer inom miljösektorn De icke-statliga organisationernas deltagande på nationell och regional nivå är medlemsstaternas icke-statliga ansvar. På gemenskapsnivå har utbytet av åsikter och erfarenheter med de organisationerna intensifierats. I november 1997 organiserade kommissionen ett utbyte mellan berörda tjänstemän från kommissionen och företrädare för icke-statliga organisationer från sex medlemsstater. Detta forum gav möjlighet att utbyta åsikter på europeisk nivå om de miljöfrågor som skall beaktas vid det praktiska genomförandet av programmen. 6. 3. STRUKTURFONDERNAS BIDRAG TILL FRÄMJANDET AV LIKA MÖJLIGHETER FÖR MÄN OCH KVINNOR Anpassningen av programmen för regional utveckling eller omställning I sina riktlinjer till medlemsstaterna om anpassningen av strukturfondernas program fram till 19994 framförde kommissionen sin önskan om att insatserna för att främja lika möjligheter skulle stärkas antingen genom åtgärder med en allmän inriktning inom ramen för programmen ("mainstreaming") eller genom särskilda åtgärder. Bland de positiva åtgärder som föreslogs i riktlinjerna fanns förbättring av den sociala infrastrukturen, tillgången till arbete, tillgången till tjänster och utrustning, främjandet av kvinnligt företagande och av möjligheterna att förena familjeliv och förvärvsarbete. i samband med de De flesta medlemsstaterna tog hänsyn till denna gemenskapsprioritering anpassningar som gjordes (se punkt 1. 2. 2), t. ex. genom att införa nya bestämmelser eller stödordningar till förmån för kvinnliga företagare (Italien, Finland, Tyskland, Spanien), genom utbildningsinsatser (Grekland, Nederländerna, Spanien) eller genom att finansiera daghem (Förenade kungariket, Italien). I kommissionens meddelande om de nya programmen för regioner som genomgår en industriell omvandling för perioden 1997-995 (se punkt 1. 2. 1) tas jämställdhetssituationen upp, särskilt vad gäller förbättringen av kvinnors möjligheter att få arbete. 4K(97) 1381. 5 KOM(97) 524. 146 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 Lika möjligheter i ESF:s program för lika möjligheter medan en Medlemsstaterna har valt två tillvägagångssätt för att prioritera lika möjligheter inom mål 3. De flesta har antagit särskilda program liten minoritet har valt integreringsmodellen. Åtgärderna är emellertid ganska likartade: främjande av ett ökat kvinnligt deltagande inom områden där kvinnor är underrepresenterade, utbildning av utbildare, grundläggande utbildning och yrkesutbildning för kvinnor och personer som återvänt från utlandet och som saknar arbete, lärlingsskap, sysselsättningsstöd och anställningsbidrag, främjande av kvinnligt företagande, fortbildning inom SMF samt yrkesvägledning, rådgivning och platsförmedling. I vissa länder har dessutom insatser gjorts vad gäller barnomsorg, vilket är ett särskilt stöd för att hjälpa kvinnor och män att förena familjeliv och förvärvsarbete. Vad gäller ESF:s gemenskapsinitiativ är NOW fortfarande det viktigaste programmet för jämställdhet mellan män och kvinnor. I fråga om ADAPT inrättades 1997 en tematisk arbetsgrupp avseende denna fråga under svensk ledning. Gemenskapsinitiativen En övergripande bestämmelse infördes i gemenskapsinitiativprogrammen i samband med revideringen av dessa. NOW är fortfarande det viktigaste särskilda programmet för jämställdhet mellan män och kvinnor och 1997 påbörjades arbetet med att bearbeta kunskaperna för att därefter sprida dem. Inom ramen för ADAPT inrättades en tematisk arbetsgrupp under svensk ledning. Initiativ som URBAN, igångsättandet och Interreg och Leader innehåller också många bestämmelser för att främja kompletteringen av projekt av intresse för kvinnor. Undersökningar, utvärdering och pilotprojekt De undersökningar som inleddes 1996 (Finland, Spanien) kompletterades under 1997 (Irland, Portugal och Grekland) för att identifiera stöd frän strukturfonderna och särskilt ERUF som haft positiva effekter på jämställdheten mellan män och kvinnor. För att hjälpa programförvaltarna och ett meddelande om utvärderingsgrupperna har kommissionen dessutom velat utarbeta utvärderingsmetoder för särskilt strukturfondernas politik. Detta arbete har skett med deltagande av experter inom ramen för MEANS- programmet6 och beräknas vara färdigt i början av 1998. jämställdhetsfrågor som är lämpliga ramen inom för Ett tiotal pilotprojekt har valts ut inom Recite II (internt interregionalt samarbete 1998-1999) som rör inrättandet av ett nätverk av resurscentrer för att främja kvinnors deltagande i näringslivet. Ett seminarium hölls om alla de utvalda projekten för att specificera deras mål och metoderna för dessa nätverk. I april offentliggjordes en anmodan att inkomma med förslag till pilotprojekt inom Ecos- Ouverture (externt interregionalt samarbete), där ett av temana skall vara främjandet av jämställdhet. Utarbetandet av nya förordningar Inom ramen för utarbetandet av den nya förordningen har hänsyn tagits till främjandet av principen om lika möjligheter och hur den skall konkretiseras i bestämmelserna om utformning, genomförande och utvärdering av programmen. 6. 4. STRUKTURFONDERNA OCH FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING (FOTU) FoTU och innovation fortsätter att spela en allt större roll i strukturfondernas stödåtgärder. Det övergripande temat i den åttonde årsrapporten (1996) var just FoTU och innovation, då särskild uppmärksamhet ägnades denna del av stödåtgärderna inom varje land och flera exempel togs upp. Kommissionen har dessutom beslutat utarbeta ett meddelande om "Främja sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation" (se punkt 1. 3. 5) för att 6 MEANS: se kapitel 3 om utvärdering. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 147 understryka betydelsen av FoTU och innovation i moderniseringen och diversifieringen av de regionala ekonomiska strukturerna. Stödåtgärderna i mål 2-regionerna har ökat kraftigt jämfört med föregående period. Omkring 2 500 miljoner ecu (dvs. 16,8 % av den totala budgeten för mål 2) avsattes för FoTU-åtgärder. Utvecklingen mellan de två delperioderna (1994-1996) och (1997-1999) är särskilt anmärkningsvärd: de medel som avsattes för FoTU och innovation har ökat från 14,2 % till 18,4 % av den totala budgeten. På grund av att vissa mål 2-regioner har en längre industriell historia bakom sig har de framför allt utnyttjat FoTU och innovation för att främja den ekonomiska utvecklingen genom att inrikta sig på viktiga inslag som partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, utbyte mellan lokala universitet och storföretag, förekomsten av företag med särskilda kunskaper när det galler FoTU och innovation, en företagskultur och ett ekonomiskt klimat med inriktning pä produktion, tjänster som är anpassade till industrins behov och förekomsten av företagsparker runt de stora städerna. Parallellt med strukturfondernas viktigaste stödåtgärder lanserade kommissionen flera pilotprojekt för att göra det möjligt att övervinna vissa svårigheter som regionerna har stött på i samband med utvecklingen av och stödet till regionala innovationsprogram. Enligt artikel 10 i ERUF-förordningen och i samarbete med programmet för innovation har regionala innovationsstrategier (RIS) och regionala strategier för tekniköverföring (RTT) utformats för att förstärka samarbetet mellan den privata och den offentliga sektorn samt mellan regionens företag och utbudet av tjänster och infrastruktur för FoTU och innovation (se punkt 2. 1. 9). 6. 5. STRUKTURFONDERNA OCH DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN (TEN) framsteg inom TEN-området Under 1997 gjordes (transport, telekommunikation, energi). I fråga om rättsliga aspekter var de viktigaste framstegen ändringen av artikel 129c i Amsterdamfördraget (för att underlätta projektfinansiering från den privata sektorn), antagandet av riktlinjer för TEN-telekommunikation7, ändringen av riktlinjerna för TEN-energi8 för att uppdatera förteckningen över projekt av gemensamt intresse samt den föreslagna revideringen av riktlinjerna för TEN-transport9 med syfte att inkludera hamnar och intermodala terminaler. inom samtliga tre sektorer finansieringen av TEN offentliggjorde leds av Vad gäller kommissionsledamoten Neil Kinnock och omfattar företrädare för transportministerier och den privata sektorn i juni 1997 sina rekommendationer om hur partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn kan utformas följde, ett om kommissionens svar och förslag avseende rekommendationerna på gemenskapsnivå, det andra om ett klargörande av de konkurrensbestämmelser som skall transportprojekt. I kommissionens Agenda 2000 lades även förslag fram till en ny budgetplan för att ge TEN ökad prioritet. transportprojekten. Två meddelanden den högnivågrupp tillämpas på nya inom som För att förbättra samordningen mellan kommissionens olika avdelningar och andra finansiella institutioner (t. ex. EIB och EIF) som medverkar i finansieringen av TEN-projekten har kommissionen vidtagit åtgärder för att förstärka de strategiska prioriteringarna, främja en aktiv samordning av de inrättandet av en informationsutbytet. Åtgärderna olika projekten och förbättra direktörsgrupp som skall sammanträda minst tvä gånger om året och skapandet av en flerårig "instrumentbräda". inbegriper 7 Beslut 1336/97, 17. 6. 1997, EGT L 183, 11. 7. 1997. 8 Beslut 1047/97/EG, 29. 5. 1997, EGT L 152, 11. 6. 1997. 9KOM(97)681, 10. 12. 1997. 148 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 6. 6. STRUKTURFONDERNA OCH TURISMEN Flera insatser som var särskilt inriktade på turism genomfördes eller lanserades under 1997 och var av stor betydelse för den lokala eller regionala utvecklingen. Det är t. ex. fallet med de projekt som genomfördes avseende hantering av besökare och transporter, det nätverksprojekt för turism och miljö som håller på att genomföras och undersökningarna som inletts om integrerad förvaltning av resmål i städer, på landsbygden och längs kusterna. Analysen av de delar av programmen som rör turism syftar till att granska strategin, genomförandet av de operativa programmen och insatserna rörande turism. Särskilda utvärderingar kommer framför allt att göras i fråga om länder som har en betydande turismpotential och spelar en stor roll i strukturfonderna. Eftersom det rör sig om en kvantitativ analys och en kvalitativ utvärdering av turismens effekter inom ramen för strukturpolitiken beslutade Rådgivande kommittén för turism vid sitt möte den 21 oktober 1997 att inrätta en arbetsgrupp för turism i städer i Europa. Arbetsgruppen skall dels uppmuntra ett utbyte av erfarenheter och goda rutiner, dels komma fram till operativa slutsatser. Arbetet skall under 1998 leda till en sammanfattande rapport som skall tjäna som underlag för en europeisk debatt om "ett program för Europas städer". Konferensen i Luxemburg den 4-5 november 1997 om "Sysselsättningen och turismen: riktlinjer för åtgärderna"10 och rådets slutsatser den 26 november 1997 om denna fråga banade dessutom väg för en territoriella mer övergripande analys av turismens bidrag till den ekonomiska, sociala och sammanhållningen. I detta sammanhang inrättades en högnivågrupp om turism och sysselsättning som har till uppdrag att undersöka hur turismen kan bidra i större utsträckning till tillväxt och en förbättrad sysselsättningssituation i Europa. Arbetsgruppens rapport skall läggas fram för kommissionen i oktober 1998. 6. 7. STRUKTURFONDERNA OCH KULTUREN I kommissionens meddelande 1996 om "Sammanhållningspolitik och kultur - ett bidrag till sysselsättningen"11 fastställdes att även om kulturen spelar en allt viktigare roll i den regionala i utvecklingen och sammanhållningspolitiken utnyttjas strukturfondemas verksamhet. inte kulturens möjligheter till fullo Medlemsstaterna och regionerna beslutar själva om, och i så fall hur, integreringen av kulturen i programmen skall prioriteras. De nya mål 2-programmen (1997-1999) beaktar i olika hög grad kommissionens riktlinjer12, i vilka kommissionen definierar kulturen som en källa till sysselsättning som gör det möjligt att utnyttja den regionala och lokala utvecklingspotentialen bättre. I enlighet med artikel 10 i ERUF-förordningen godkände kommissionen under 1997 32 pilotprojekt om interregionalt samarbete på kulturområdet. Det integrerade tillvägagångssättet i fråga om utveckling främjar utformningen av samarbetsprojekt där de ekonomiska målen innehåller ett kulturtema, särskilt bevarandet och främjandet av det regionala kulturarvet, skapandet av arbetstillfällen, integrationen av arbetslösa och ungdomar i arbetslivet samt utbyte av kunskaper och erfarenheter. Projekten stöds av ERUF genom ett anslag på 15 miljoner ecu under perioden januari 1997-december 1998. 10 Under publicering. 11 KOM(96) 512 slutlig, 20. 11. 1996. 12 Dokument C(96) 952 slutlig. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 149 6. 8. STRUKTURFONDERNA OCH KONKURRENSPOLITIKEN I enlighet med artikel 92-93 i fördraget granskar kommissionen fortlöpande system för statligt stöd till företag för att fastställa om de kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan till de statliga stödens och medlemsstaterna. Kommissionen skall framför allt gemenskapsfinansieringens sammanlagda effekter på konkurrensen och handeln. Under 1997 avslutade kommissionen därför sin undersökning av om de åtgärder som fastställs i SPD avseende strukturfondsstöd i mål 2-regioner under perioden 1997-1999 är förenliga med fördraget. ta hänsyn I enlighet med principen om att koncentrera stödet till de minst gynnade regionerna fortsatte kommissionen sina ansträngningar att kodifiera bestämmelserna och säkerställa lika behandling av alla medlemsstater. Den 16 december 1997 antog kommissionen nya riktlinjer for regionalstödet som gjorde det möjligt att harmonisera de kriterier som används vid bedömningen av statligt regionalstöd och ersätta alla de nuvarande bestämmelserna med en enda text. Bland de nya inslagen tillgodoser minskningen av det stöd som får ges till storföretag behovet av att minska stödets snedvridande effekter på konkurrensen och samtidigt bibehålla den nödvändiga sammanhållningen. Vid sidan av den genomgående minskningen av stödets omfattning har kommissionen infört bestämmelser för att anpassa stödets maximala omfattning till hur allvarliga de regionala problemen är. Riktlinjerna gör det möjligt att öka samstämmigheten med strukturfonderna genom att berättigande till strukturfondsstöd infördes som ett kompletterande kriterium till berättigande till nationellt stöd. Parallellt med antagandet av dessa riktlinjer fastställdes den övre gränsen för det regionala stödets omfattning till 42,7 % av unionens befolkning under perioden 2000-2006, jämfört med 46,7 % under innevarande period 1994-1999 (se punkt 1. 3. 4 i meddelandet om "regionalpolitiken och konkurrenspolitiken", från 1997). Dessa ansträngningar för att uppnå samstämmigheten gällde även kartorna över regioner som är berättigade till regionalstöd. Nya kartor har godkänts för Italien (för regioner som är stödberättigade enligt artikel 92. 3 c i fördraget), Danmark och Finland för perioden 1997-1999. I samtliga fall harden procentuella andelen av befolkningen som omfattas av regionalstöd fastställts i syfte att maximera stödets ekonomiska effektivitet, minska dess inverkan på konkurrensen och utnyttja budgetmedlen på ett effektivare sätt. Kommissionen har under 1997 också antagit sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt. Rambestämmelserna syftar till att begränsa de ofta alltför stora regionalstödbeloppen till projekt. De ingår i det mer övergripande målet att på sikt få bort de olika sektorsbestämmelser som finns avseende statligt stöd för att ta ett samlat grepp på det viktigaste stödet, oavsett vilket verksamhetsområde det är fråga om, med undantag för kol och stål som fortfarande omfattas av EKSG-fördraget fram till juli 2002. För att göra kontrollerna av statligt stöd mer effektiva planerar kommissionen att förenkla förfarandena för vissa stödkategorier. Kommissionen har därför översänt ett förslag till rådet om en förordning om behörighet på grundval av artikel 94 i fördraget. I förslaget begär kommissionen av rådet en fullmakt att anta förordningar om undantag som under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda befriar vissa stödkategorier från skyldigheten att göra en förhandsanmälan. Det gäller framför allt stöd som kommissionen har stor erfarenhet av och som den i rambestämmelser eller riktlinjer redan har fastställt exakta kriterier för när del gäller att bedöma dess förenlighet med den gemensamma marknaden (SMF, FoTU, miljö, sysselsättning och utbildning samt regionalstöd). Förslaget har redan fått ett principiellt godkännande av rådet och bör kunna antas under 1998. 150 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 6. 9. STRUKTURFONDERNA OCH INSYN I DEN OFFENTLIGA UPPHANDLINGEN I tidigare rapporter framhöll kommissionen behovet av att i geografiskt hänseende komma närmare dem som fattar beslut om projekten för att förbättra sammanställningen av anbudshandlingar, uppföljningen av dessa, snabbheten i genomförandet och förståelsen för gemenskapens texter. Eftersom informationen om offentliga upphandlingar finns på nationell, regional eller lokal nivå bör även kontrollen ske med beslutsfattarnas stöd och alltså utföras på lämplig nivå. Kommissionens granskning vad gäller offentliga upphandlingar ledde fram till antagandet av grönboken om offentlig upphandling13 i november 1996, som följdes 1997 av en utvärdering och analys av de ekonomiska aktörernas bidrag och av utarbetandet av de första övervägandena inför framtiden inom detta område. Vad gäller strukturpolitiken har diskussionerna främst handlat om vissa förslag i grönboken som går ut på att förstärka partnerskapet med medlemsstaterna. De idéer som förts fram av kommissionen gäller inrättandet på nationell nivå av oberoende organ som skall övervaka den offentliga upphandlingen och som kan garantera en korrekt tillämpning av gällande bestämmelser, en utökad tillämpning av intygsförfarandet då en oberoende intygsgivare intygar att gemenskapsbestämmelserna om offentlig upphandling har följts (vilket redan föreskrivs i direktivet om "särskilda sektorer") samt ansvarighet för dem som beslutar om offentlig upphandling att personligen säkerställa att bestämmelserna efterlevs. Det skall emellertid understrykas att dessa överväganden på intet sätt innebär att kommissionen avstår från sina rättigheter. Den kommer att fullgöra sin uppgift att kontrollera den offentliga upphandlingen i enlighet med fördraget och direktiven. Slutsatserna från denna diskussion och de åtgärder som kommissionen planerar har behandlats i ett meddelande i början av 1998. 6. 10. STRUKTURFONDERNA, DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN OCH DEN GEMENSAMMA FISKERIPOLITIKEN rambestämmelserna förenlighet med den gemensamma De allmänna jordbrukspolitiken behandlades ingående i den åttonde årsrapporten (1996) om strukturfonderna. Beträffande denna fråga är det därför tillräckligt att hänvisa till denna årsrapport. för strukturfondernas Två typer av åtgärder belyser särskilt den gemensamma jordbrukspolitikens förenlighet med strukturpolitiken: analysen av de statliga stödordningarna och kontrollen inom sektorer som inte får stöd. Rent allmänt görs så snart ett nationellt stödsystem föreslås alltid en undersökning av om det är förenligt med den gemensamma jordbrukspolitikens bestämmelser och bestämmelserna om statligt stöd. De åtgärder som har prioriterats har gällt tillämpning av ny teknik, energibesparingar, kvalitetsfrämjande åtgärder etc. Vad gäller konstbevattning har t. ex. åtgärder prioriterats som syftar till att förbättra befintliga strukturer för att undvika vattenförluster (avdunstning, läckage etc), utan att påverka bevattningens omfattning. Då det visar sig att nya arealer ingått har kommissionen mycket snävt begränsat utvidgningen och begärt information om odlingsplanerna. När det gäller investeringsstöd har begränsningar införts i fråga om vissa sektorer lör all undvika att det uppstår ett överskott (griskött, ägg och fjäderfä samt nötkött). När det gäller bearbetning och saluföring prioriteras vissa typer av investeringar, t. ex. investeringar avseende miljöskydd, teknisk innovation och förbättringar av kvaliteten och de hygieniska förhållandena och kommissionen har fastställt urvalskriterier i enlighet med riktlinjerna för gemenskapspolitiken, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom vissa sektorer (tobak, foderväxter) är investeringsstöd förbjudna och Î andra 13 KOM(96) 583 slutlig, 27. 11. 1996. Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 151 har restriktioner införts, ibland förenade med åtaganden att minska kapaciteten (slakterier, samgående av företag inom vin- och spritsektorn). Inför framtiden har kommissionen inom ramen för meddelandet Agenda 2000 av den 15 juli 1997 föreslagit att fördjupningen av den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes 1992 skall fortsätta. Förslaget syftar till att stödet främst skall inriktas på direkta betalningar. Följande fem mål eftersträvas: • Förstärka konkurrenskraften för att befästa unionens ställning som en av de största exportörerna i världen. • Säkerställa säkerheten och kvaliteten hos livsmedelsprodukter - en av den gemensamma jordbrukspolitikens viktigaste prioriteringar. • Garantera en rimlig levnadsstandard för jordbrukarna genom att stabilisera inkomsterna frän jordbruket. • Mer effektivt integrera miljömålen i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt genom en bättre förvaltning av naturresurserna och genom bevarande av landskapet. • Diversifiera verksamheten på landsbygden för att skapa sysselsättningsmöjligheter och kompletterande eller alternativa inkomster, såväl inom som utanför jordbrukssektorn. Sedan 1994 har strukturpolitiken avseende fisket varit integrerad i strukturfonderna för att åstadkomma de strukturanpassningar som är nödvändiga för att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål genom att stödet till denna sektor skall ta hänsyn till målet att uppnå balans mellan fiskeresurserna och utnyttjandet av dessa. Det finansiella stödet från FFU avseende fiskeflottan skall respektera målen i de fleråriga utvecklingsprogrammen (FUP) som begränsar varje medlemsstats fiskeansträngningar. Särskilt gäller att stöd bara får ges till byggandet av nya fiskefartyg om de årliga delmålen i FUP och därmed de slutliga målen respekteras. A^ KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONELL DIALOG, DIALOG MED ARBETSMARKNADENS PARTER, INFORMATION OCH KOMMUNIKATION Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 155 7. 1. INTERINSTITUTIONELL DIALOG Den ständiga dialogen mellan unionens olika institutioner är en viktig del vid genomförandet av gemenskapspolitiken. Denna princip gäller naturligtvis även strukturpolitiken. Diskussionerna kan ta sig olika former. De kan vara formella (t. ex. sammanträden i Europaparlamentet eller dess utskott, ministermöten) eller informella (gemensamma seminarier eller arbetsgrupper) och äga rum på politisk nivå eller facknivå (mellan enheter, inom strukturfondernas kommittéer). Efter flera meddelanden och dokument från kommissionen var de viktigaste frågorna under 1997 den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning i unionen, antagandet av nya mål 2-program för perioden 1997-1999, förbättringen av förvaltningen och kontrollen av strukturfonderna inom ramen för SEM 2000 samt naturligtvis strukturfondernas framtid inom ramen för meddelandet "Agenda 2000". Strukturfondernas roll när det gäller att främja informationssamhället har också tagits upp, liksom insatsen till förmän för storstadsområdena och den fysiska planeringen i Europa. 7. 1. 1. DIALOGEN MED EUROPAPARLAMENTET Två nya meddelanden från kommissionen om "sammanhållningen och informationssamhället" och om "ett program för städer" lades fram, men kontakterna med Europaparlamentet handlade framför allt om strukturfondernas framtid. Parlamentets ordförande och flera parlamentsledamöter deltog i april i ett forum om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Slutsatserna därifrån tjänade som underlag för kapitlet om sammanhållning i Agenda 2000 (se punkt 1. 1. 2). Detta dokument, som beskriver utsikterna för unionen i början av nästa sekel, offentliggjordes av kommissionens till ordförande Jacques Santer under Europaparlamentets plenarsammanträde sammanhållning och strukturutveckling togs sedan upp av behöriga kommissionsledamöter i inlägg inför de berörda parlamentariska utskotten. Parlamentsledamöterna fick under ett seminarium tillfälle att diskutera prioriteringar vid utformningen av nya förordningar om strukturfonderna med företrädare för kommissionen. En offentlig hearing om sammanhållningen och utvidgningen gav Monika Wulf- Mathies tillfälle att beskriva det nya instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA) och understryka behovet av att hjälpa kandidatländernas nationella, regionala och lokala myndigheter att aktivt förbereda sig inför anslutningen. i juli. Stödet i diskussionen om strukturfondernas Europaparlamentets deltagande framtid markerades av antagandet av en resolution om den första rapporten om sammanhållning, som kommissionen antog i slutet av 1996. Europaparlamentet förespråkar en förstärkning av unionens ansträngningar för sammanhållning, en minskning av antalet mål, fortsatt förmånsbehandling av mål 1-områden, en bättre samordning av gemenskapens särskilt finansieringsorgan finansieringsorgan för kandidatländernas strukturanpassning. inrättandet av ett samt Flera andra resolutioner handlade om de pågående stödåtgärderna. Europaparlamentet konstaterade att strukturfonderna underutnyttjades i vissa medlemsstater (Italien, Belgien etc. ) och krävde att kommissionen skulle föreslå en revidering av vissa riktlinjer. Beträffande Österrike, Finland, och Sverige anmärkte Europaparlamentet att strukturpolitiken trots inledande problem hittills kan anses ha varit framgångsrik. Parlamentet var gynnsamt inställt till stödåtgärderna i de rikare rnedlemsstaterna, även om det tog upp särskilda problem som måste lösas. Initiativbetänkanden antogs om det gränsöverskridande och interregionala samarbetet med hänsyn till den framtida utvidgningen. De mest avlägset belägna regionerna behandlades i en resolution som syftade till att införa bestämmelser till förmån för dessa områden i Amsterdamfördraget. Beträffande arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna har kommissionen uppmärksamt följt arbetet i det parlamentariska utskottet för sysselsättning och socialfrägor. Utskottet utarbetade en resolution om ESF:s framtid som antogs den 21 november 1997. Kommissionens företrädare hade i samband med detta flera kontakter med parlamentsledamöterna för att granska kommissionens rapport om genomförandet av ESF, rapporten om ekonomisk och social sammanhållning samt förslagen i Agenda 2000. Det fruktbara samarbetet i den särskilda arbetsgruppen för ESF/parlamentet fortsatte 156 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 under 1997. Arbetsgruppen granskade utnyttjandet av ESF:s medel, de nyskapande insatserna och fortsatte att diskutera reformen av strukturfonderna. Inom området jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling förde det parlamentariska utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling diskussioner med kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling vid tre tillfällen under 1997: i januari om slutsatserna från den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork (som anordnades i november 1996), i juni om situationen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet landsbygdsutvecklingen och dess samband med sammanhållningspolitiken, samt slutligen i september om förslagen i Agenda 2000, framför allt fortsättningen av 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och behovet av en integrerad landsbygdspolitik. Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling har dessutom granskat olika rapporter: "yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket" och "förbättringen av jordbruksstrukturernas effektivitet". Utskottet har också yttrat sig om den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, den sjunde årsrapporten om strukturfonderna och om utnyttjandet av strukturfondenias medel. Utskottet fastställde att utnyttjandenivån för EUGFJ- utveckling kunde betraktas som tillfredsställande. första I fråga om fisket yttrade sig det parlamentariska fiskeriutskottet om tre frågor: utnyttjandet av FFU. s medel, unionens nya finansiella ramar och den sjunde årsrapporten om strukturfonderna. Beträffande den revisionsrättens årsrapport 1995, och angående underutnyttjandet av strukturfondernas anslag, drog fiskeriutskottet slutsatsen att motgångarna när det gällde fisket snarare berodde på otillräcklig finansiering än på att anslagen utnyttjats på fel sätt eller underutnyttjats. föranleddes av frågan, som 7. 1. 2. YTTRANDEN FRÅN STRUKTURFONDERNAS KOMMITTÉER Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner sammanträdde fem gånger under 1997. Samråd hölls med kommittén om de nya SPD inom mål 2 under perioden 1997-1999 och kommittén avgav ett enhälligt positivt yttrande. Den sjunde årsrapporten om strukturfonderna (1995) presenterades liksom den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Kommittén har dessutom informerats om kommissionens meddelande "Mot ett program för städer inom Europeiska unionen" (se punkt 1. 3. 2). En stor del av kommitténs sammanträden under 1997 var inriktade på granskningen av förslag till kommissionens rättsakter inom ramen för SEM 2000 (se punkterna 1. 2. 4 och 4. 2). Samråd hölls även med kommittén om ett förslag till ett kommissionsbeslut om utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna, i fråga om vilket den avgav ett positivt yttrande i februari. Beträffande förslaget till förordning om närmare bestämmelser för medlemsstaternas finansiella kontroll och förslaget till interna riktlinjer för de finansiella nettokorrigeringar som skall vidtas vid vissa oegentligheter, har dessa förslag diskuterats vid tre tillfällen, särskilt efter kommitténs krav på terminologiska preciseringar eller förtydliganden organisatoriska anpassningar som måste genomföras inom medlemsstaternas eller regionernas förvaltningar). Kommittén avgav ett positivt yttrande om förslaget till förordning vid sitt sista sammanträde under 1997 som hölls den 29 september. tillämpningen, (t. ex. om tidsfrister för ESF-kommittén sammanträdde fyra gånger under 1997. I enlighet med bestämmelserna i förordningen om samordning av fonderna avgav kommittén yttranden om förslagen till kommissionsbeslut om standardklausuler för mål 2 och om SPD inom mål 2 för perioden 1997-99. Kommittén har vid sina sammanträden även granskat återkommande frågor, t. ex. genomförandet av insatser enligt artikel 6 i ESF-förordningen, olika aspekter av informationssamhället, ESF:s finansiella situation, de territoriella sysselsättningspakterna, gemenskapsinitiativen, informations- och kommunikationsstrategin och utvärderingarnas fortskridande. Kommittén har också granskat slutrapporten från den arbetsgrupp som inrättades 1996 om de nya möjligheterna att skapa sysselsättning. Rapporten var ett värdefullt bidrag till diskussionen om ESF:s framtid. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 157 Under 1997 ägde också ett möte rum i Luxemburg om ESF:s framtid. En betydande del av mötet i december ägnades genomförandet av mål 4 och framläggandet av modellprojekt för mål 4 och för gemenskapsinitiativet ADAPT i initiativtagarnas närvaro. En diskussion fördes om sambandet mellan ESF och sammanhållning. En viktig diskussion handlade om SEM 2000 och gällde bl. a. utgifters berättigande till stöd från strukturfonderna, finansiella för nettokorrigeringarna (se punkterna 1. 2. 4 och 4. 2). Kommissionen informerade regelbundet ESF- kommittén om hur diskussionerna kring ESF:s framtid framskred. tillvägagångssättet samt de finansiell kontroll liksom Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommitlén) sammanträdde elva gånger under 1997 och avgav 150 positiva yttranden medan tre samråd inte ledde till något yttrande. Yttrandena rörde främst de närmare bestämmelserna för medlemsstaternas finansiella kontroll (se punkterna 1. 2. 4 och 4. 2), de åtgärder som avses i förordning (EG) nr 950/97 om förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet, genom förordning (EG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven och genom förordning (EG) nr 951/97 om bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Kommittén har också diskuterat olika frågor, t. ex. additionalitet inom mål 5a, utvärdering, Agenda 2000 och klassificeringen av betalningar som avser ett miljövänligt jordbruk i jordbruksredovisningen. Den 1 oktober höll den slutligen ett gemensamt möte med Rådgivande kommittén för jordbruksstrukturer för att få information om resultaten av pilotinsatsen "Planer för hållbar utveckling" som genomförts i Frankrike. Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur sammanträdde fyra gånger under året och alla strukturfrågor som berörde sektorn hänsköts till kommittén. Den avgav ett enhälligt positivt yttrande om förslaget till ett kommissionsbeslut om utgifter som berättigar till stöd frän strukturfonderna. Kommittén har också avgivit ett positivt yttrande om kommissionens förordning om medlemsstaternas finansiella kontroll (se punkterna 1. 2. 4 och 4. 2). Förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativ sammanträdde inte under 1997 eftersom yttrandet om fördelningen av reserven avgavs 1996. 7. 1. 3. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Kommissionen har fortsatt sina kontakter och sin dialog med ESK pä alla nivåer och alla yttranden som avgivits av kommittén har granskats ingående. av stödet, Efter samrådet med kommissionen om två årsrapporter, en om Sammanhållningsfonden och den andra den sjunde årsrapporten om strukturfonderna, samt om den första treårsrapporten om ekonomisk och social sammanhållning1 underströk kommittén i samtliga fall den vikt som den fäster vid en koncentration av programplaneringsförfarandet, uppföljning, kontroll och utvärdering av projekten och framför allt vid arbetsmarknadens parters och andra i utformningen av prioriteringar för genomförandet och uppföljningen av de finansierade projekten. Kommittén betonade hur viktig den anser att denna sista punkt är genom att utarbeta ett initiativyttrande om "Arbetsmarknadens parters och andra intresseorganisationers roll i Interreg- programmen och Eures- nätverket". intresseorganisationers dellagande rationalisering additionalitet, förenkling och I övrigt välkomnade kommittén kommissionens meddelande om "sammanhållningen och informationssamhället". I sina synpunkter och rekommendationer framhåller den behovet av att anpassa unionens insatser till olika regioners tekniska, ekonomiska och sociala behov. Beträffande de territoriella sysselsättningspakterna utarbetade kommittén en informationsrapport på uppmaning av ordföranden Jacques Santer. I sina slutsatser understryker den betydelsen av att låta KOM(96) 542 slutlig, 6. 11. 1996. 158 Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 pakterna ingå i en övergripande sysselsättningsstrategi genom att beakta såväl den makroekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken som arbetsmarknadens funktion och sysselsättningens territoriella utveckling. Kommittén har också tagit upp politiken för storstadsområdena, framför allt den hållbara utvecklingen för byggande och bostäder i Europa. Denna sektor är en viktig del av den moderna förvaltningen av städer och territoriet. Kommittén välkomnar gemenskapsåtgärderna rörande turism, en sektor som den anser vara viktig bäde ur ekonomisk, social och kulturell synvinkel. Under sitt plenarsammanträde den 20 november 1997 antog ESK ett särskilt yttrande om jordbruksfrågorna i meddelandet Agenda 2000, i vilket även strukturfonderna och politiken för landsbygdsutveckling berördes. 7. 1. 4. DIALOGEN MED REGIONKOMMITTÉN Ett ganska stort antal yttranden från Regionkommittén under 1997 handlade direkt eller indirekt om strukturutvecklingen och mer övergripande om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Kommittén organiserade sitt arbete kring fyra stora frågor: den ekonomiska och sociala sammanhållningen, sysselsättningen, den fysiska planeringen samt Agenda 2000. Kommittén behandlade också regionalpolitikens genomförande i Österrike, Finland och Sverige, initiativet Interreg II och regionala och lokala samhällens potentiella roll, samt tvä meddelanden från kommissionen om kulturens och informationssamhällets bidrag till sammanhållning. I sitt yttrande om den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning uttalade kommittén sitt stöd för en förstärkning av strukturfonderna som finansieringsorgan för ekonomisk utveckling och förespråkade en ökad koncentration av budgetmedlen till de prioriterade målen. Beträffande sysselsättningen delar kommittén kommissionens åsikt om betydelsen av strukturfondernas strukturinsatser för att skapa arbetstillfällen och bevara varaktiga arbetstillfällen och välkomnade idén om att gynna en aktiv politik framför en passiv politik som grundas pä arbetslöshetsersättning. Den bekräftade sin avsikt att bidra fullt ut i lanseringen av de territoriella sysselsättningspakterna och underströk de territoriella samhällenas roll i genomförandet av dessa samt den vikt som den fäster vid ett verkligt partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn. I juni 1997 förde den ansvariga kommissionsledamoten Monika Wulf-Mathies en ingående diskussion med kommittén om fysisk planering och politiken för städer. Hon framhöll betydelsen av projektet "Europeiska territoriella utvecklingsperspektivet" (ESDP) som skulle göra det möjligt att förstärka regionernas konkurrenskraft och den ekonomiska och sociala sammanhållningen samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. Kommittén bekräftade att de regionala samhällena ville genomföra det interregionala samarbetet för en harmoniserad planering och utveckling av det europeiska territoriet. Den begärde att få delta i arbetet. I november 1997 redogjorde ordföranden Jacques Santcr för huvuddragen i Agenda 2000 vid kommitténs plenarsammanträde. De övriga kommissionsledamöterna utvecklade i sin tur förslagen vad gäller regionalpolitik och jordbrukspolitik. I sitt yttrande gav kommittén sitt stöd till de strukturpolitiska förslag som kan säkerställa att utvidgningen inte sker på bekostnad av de minst gynnade regionerna i den nuvarande unionen. Kommittén antog flera yttranden som rörde landsbygdsutveckling. Ett handlade om "tjänster och nya verksamheter på landsbygden", i vilket kommittén rekommenderade en utveckling och förbättring av tjänsternas kvalitet, med särskild tjänster och telekommunikationsnät i isolerade regioner. Ett annat yttrande handlade om "yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket", i vilket kommittén efterlyste tydligare förslag om jordbruksföretagens framtidsutsikter, om möjligheterna till en di vers i fieri ng av verksamheten, om angående etableringsmöjligheterna) samt utbildning. Ett tredje yttrande handlade om "en politik för tonvikt pä förutsättningarna för tillgäng till införandet av en politik information (framför allt för Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 159 bergsregionernas jordbruk", i vilket kommittén rekommenderade att hänsyn skall tas till särdragen och naturbetingade nackdelar inom bl. a. jordbruks-, struktur-, regional-, skogs- och miljöpolitiken för att bevara bergsregionerna som ett naturligt livsrum för hela befolkningen. Vid utarbetandet av de olika yttrandena, särskilt yttrandet om den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning", Agenda 2000 och den föreslagna politiken efter 1999, uppmanades Regionkommittén att även uttala sig om förslagen rörande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdspolitiken. Vid mötet den 16 januari informerade kommissionsledamoten med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling om slutsatserna från den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork i november 1996. Regionkommittén antog ett yttrande om "den gemensamma fiskeripolitiken - skyddande av fiskeriberoende regioner". Syftet var att förtydliga de viktigaste punkterna i dess första yttrande 1996 om de regionala effekterna av den gemensamma fiskeripolitiken och än en gäng understryka behovet av att utveckla ett verkligt partnerskap mellan fiskeindustrin, medlemsstaterna och kommissionen. 7. 2. DIALOGEN MED ARBETSMARKNADENS PARTER Partnerskap för genomförandet av strukturfondernas stödåtgärder Liksom under 1996 och i enlighet med slutsatserna i den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning har kommissionens verksamhet när det gäller partnerskap haft tre inriktningar: fördjupade diskussioner om en förbättring och utvidgning av partnerskapet, främjande av nya former av partnerskap samt förstärkning av vissa parters förmåga att delta. Som ett komplement till kommissionens diskussioner och förslag om de framtida förordningarna om strukturfonderna inleddes en tematisk utvärdering av partnerskapet under 1997 (se punkt 3. 2). Eftersom erfarenheterna visat skillnaderna i partnerskapets former och villkor i medlemsstaterna var målet för utvärderingen att analysera de problem som påverkar partnerskapets effektivitet och dess utveckling. Utvärderingen gör det möjligt att uppskatta effekterna av de administrativa och organisatoriska ramarna på den regionala utvecklingen, att analysera typerna av partnerskap, deras struktur och hur de fungerar i medlemsstaterna, mäta partnerskapens inverkan på genomförandet av stödåtgärder samt fastställa goda rutiner. Främjandet av nya former av partnerskap konkretiserades 1997 i och med att de territoriella sysselsättningspakterna lanserades (se punkt 1. 2. 3) och genom att en pilotåtgärd till förmån för långtidsarbetslösa genomfördes. Den försöksverksamhet som inleddes 1995 - "pilotätgärder till förmän för långtidsarbetslösa" (budgetpost B2-605) - avslutades i december 1997. Med ett anslag på 15 miljoner ECU som egentligen inte ingick i strukturfondernas budget syftade den till att "utvärdera effekterna av åtgärder avsedda att främja utnyttjandet av nya sysselsättningsmöjligheter för långtidsarbetslösa" (EGT nr C 199, 3. 8. 1995, s. 28). Denna verksamhet var ett första försök av kommissionen att utnyttja de nya sysselsättningsmöjligheterna. 16 pilotåtgärder lanserades i var och en av medlemsstaterna, med undantag för Luxemburg. Det faktum att det handlade om en försöksverksamhet innebar att det krävdes betydande innovativa ansträngningar av de offentliga myndigheter och privata aktörer som ansvarade för pilotåtgärderna. Resultatet är på det hela taget positivt. Bortsett från effekterna i form av ny verksamhet och nya arbetstillfällen, som inte var särskilt imponerande mot bakgrund av de ursprungliga förhållandena (nyskapande mal, mindre gynnade regioner och grupper), kunde följande konkreta lärdomar dras: 160 Nionde årsrapporten Strukturfonderna 1997 1. Den nya tjänsteverksamheten uppvisar intressanta möjligheter att skapa arbetstillfällen. Fallen Hérault (F), Merseyside (UK), västra Irland (IRL), Cadiz (E) visar att arbetstillfällen kan skapas till en mycket konkurrenskraftig kostnad om de offentliga myndigheterna utgår från ett redan väl etablerat lokalt nätverk av aktörer, framför allt inom den samhällsekonomiska sektorn 2. Strategier inriktade på egenföretagande gynnades ofta, vilket samtidigt kräver varaktiga strukturer för att stödja de projektansvariga. 3. Inriktningen på grupper som står särskilt långt från den "klassiska" arbetsmarknaden tenderar att nedvärdera nya arbetstillfällen genom att prioritera inslussning på arbetsmarknaden framför skapandet av ny verksamhet. Denna pilotåtgärd kommer att bli föremål för en separat rapport till budgetmyndigheten. Dialogen med arbetsmarknadens parter nå gemenskapsnivå Det årliga samrådet med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå anordnas i enlighet med artikel 31. 2 i samordningsförordningen. Enligt denna kan samråd hållas med de ekonomiska parterna om genomförandet av strukturfondsåtgärderna och kommissionen redogöra för det gångna årets viktigaste händelser. Samrådet i januari 1998 om 1997 års verksamhet handlade främst om den ättonde årsrapporten om strukturfonderna (1996), genomförandet av territoriella sysselsättningspakter, de nya mål 2-programmen och om strukturfondernas framtid efter meddelandet Agenda 2000. Parternas kommentarer om den åttonde årsrapporten i utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna i medlemsstaterna och om svårigheterna för vissa medlemsstater eller regioner att mobilisera nationell samfinansiering, de komplicerade administrativa förfarandena samt vikten av utvärdering för arbetsmarknadens parter eftersom den gör det möjligt för dem att ge synpunkter utifrån deras kunskaper om orsakerna. (1996) handlade om förseningen Beträffande de nya mål 2-programmen varierade åsikterna om prioriteringen av sysselsättningen. Vissa av parterna ansåg att ansträngningarna skulle inriktas på stöd till företagen medan andra förespråkade stöd inriktat på sysselsättningen för att få fram mätbara resultat. Samtliga parter underströk dock vikten av att skapa varaktiga arbetstillfällen som håller en hög kvalitet och är nyskapande. av de territoriella Lanseringen intresse av arbetsmarknadens parter. Med hänsyn till förväntningarna hänvisade parterna till sin stora erfarenhet när det gäller nya former av partnerskap. Vad gäller sysselsättningen underströk parterna att denna erfarenhet, hur positiv den än må vara, till gemenskapens eller medlemsstaternas ekonomiska politik. syssclsättningspakterna mottogs med inte utgör ett alternativ stort Kommissionens redogörelse för strukturfondernas framtid efter meddelandet Agenda 2000 mottogs på det hela taget positivt. Kommissionens mål att förenkla och förtydliga systemet för genomförande av strukturfonderna och att förbättra deras effektivitet mottogs också väl av parterna. Samtidigt uppmuntrade de kommissionen att gå vidare i sina planer på att förstärka partnerskapsprincipen genom att göra den mer bindande, säkerställa att arbetsmarknadens parter deltar i beslut om programmen och hjälpa dem genom tekniskt stöd och tillgång till utvärderingen. Parternas åsikter varierade däremot vad beträffar stödets prioriteringar. En del förespråkade att sysselsättningsprioriteringen skulle förstärkas och klart deklareras, framför allt genom ökade insatser till förmån för mänskliga resurser. Andra ansåg att utvecklingen av konkurrenskraften måste prioriteras, som en nödvändig förutsättning för att utveckla sysselsättningen, och majoriteten av dessa betonade behovet av att investera i forskning och utveckling och innovation. Vad gäller förstärkningen av de olika parternas kapacitet genomfördes 1996 det tekniska stöd som beviljades Europeiska fackliga samarbetsorganisationen (EFS) enligt artikel 7 i ERUF-förordningen. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 161 För att förbättra fackföreningarnas tekniska kapacitet att delta i uppföljningen av strukturinsatserna bestod detta stöd av flera seminarier i mål 1- och mål 2-regionerna, flera tematiska seminarier samt inrättandet av ett nätverk av experter inom området regional utveckling. Beträffande landsbygdsutveckling sammanträdde Rådgivande kommittén för jordbruksstrukturer tre gånger - i april, juli och oktober 1997. Kommittén informerades om resultaten från den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork (Irland) i november 1996, om kommissionens förslag i Agenda 2000 om strukturfonderna samt den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommittén diskuterade även den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, som antogs i november 1996, genomförandet av åtgärder avseende samhällsstruktur, sysselsättning inom jordbruket och flera verksamheter. Rådgivande kommittén sammanträdde tillsammans med kommittén för jordbruksstrukturer och landsbygdsutveckling (STAR) den 1 oktober för en redogörelse av ett pilotprojekt, som finansieras enligt artikel 8 i förordningen om EUGFJ-utvecklingssektionen, om planen for hållbar utveckling: "en nyskapande erfarenhet för ett dynamiskt jordbruk, i partncrskap med naturen och öppet gentemot samhället". Inom ramen för kommittén sammanträdde vidare arbetsgruppen "Kvinnor" för första gången den 3 april för att diskutera kvinnliga jordbrukares problem och den utsatta ställningen för kvinnor som arbetar på landsbygden, det fjärde programmet om lika möjligheter (1996-2000), strukturfondernas roll och tillämpningen av principen om lika möjligheter i gemenskapsåtgärderna samt möjligheterna för kvinnor att fä tillgång till kommunikationsmedel. Inom fiskesektorn är Rådgivande kommittén för fisket det officiella forumet för dialogen med denna näring. Under 1997 har kommittén informerats om Agenda 2000, förhandlingsförfarandet för det fleråriga utvecklingsprogrammet (FUPIV) och kopplingen till målen i FUP III. 7. 3. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, UTBYTE AV ERFARENHETER Beträffande ERUF har flera informations- och kommunikationsätgärder genomförts: — Medlemsstaternas åtgärder: Kommissionen har fortsatt att samla information om medlemsstaternas åtgärder för att främja information och publicitet2. Denna inventering skall vara avslutad 1998. Den skall avslutas med ett seminarium för erfarenhetsutbyte där informationsverksamheten under perioden 2000-2006 kommer att presenteras. in — Kommissionens åtgärder: Kommissionen har utarbetat ett stort antal publikationer, organiserat en stor konferens om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, samfinansierat deltagande i ett flertal utställningar samt anordnat seminarier och andra enstaka åtgärder. Informationen har också utvecklats med hjälp av ny teknik. En ny internetsajt (inforegio. org) var en viktig nyhet när det gäller informationen om ERUF och sammanhållningsfonden. Efter den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, som offentliggjordes av kommissionen i slutet av 1996, anordnades slutligen ett forum om sammanhållningen i april 1997 i Bryssel (se punkt 1. 1. 1). Genomförandet av informations- och kommunikationspolitiken rörande ESF fortsatte under 1997. Följande nya publikationer utkom: 2 Dessa beskrivs mer ingående i artikel 32 i förordning (EG) nr 4253/88 och i kommissionens motsvarande beslut som togs den 31 maj 1994. 162 • • Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 i "Sysselsättning och medlemsstaterna inom mål 4. Under 1998 kommer fyra liknande publikationer att utkomma om mål 3. industriell omvandling", en broschyr med exempel på projekt "Territoriella sysselsättningspakter, exempel på goda rutiner" , en broschyr med exempel på territoriella pakter som samfinansierats av strukturfonderna. • Tre nummer av informationstidskriften om ESF. Vad gäller utställningar kan nämnas tillverkningen av en bärbar monter om pilotprojekten avseende informationssamhället (RISI) och att ESF deltagit i eller anordnat flera evenemang om ungas integration i arbetslivet (Stockholm, S), funktionshindrades integration i arbetslivet (Luxemburg), i arbetslivet (Brugge, B), gemenskapsinitiativet möjliga vägar när det gäller Employment-Integra (Barcelona, E) och om kvinnor som startar företag (Bryssel, B). Dessutom ägnades en stor del av 1997 åt att anordna den första kongressen på gemenskapsnivå om Europeiska socialfonden, som har ägt rum den 26-28 maj 1998. integrationen Från och med halvårsskiftet lades tonvikten även på utvecklingen av åtgärder för att öka medvetenheten inom medierna genom upprättandet av en förteckning över "ESF-medier" (tidningar, radio, TV) och punktinsatser i samband med utställningar. Vad gäller kunskapsutbytet mellan medlemsstaterna ägde två möten rum mellan personer som ansvarar för informationen om ESF i medlemsstaterna, i maj och i november 1997. Deltagarna betonade intresset för dessa möten, som möjliggör direkta kontakter mellan medlemsstaterna och kommissionen och ger tillfälle till erfarenhetsutbyte om framgångsrika informationsinsatser. Det nätverk som inrättades i samband med detta informeras regelbundet genom en bulletin "med information om information" som utkom tre gånger under 1997. Två möten med det informella nätverket planeras under 1998. När det gäller politiken för landsbygdsutveckling har kommissionen förstärkt sin verksamhet genom att utarbeta en strategi som gör det möjligt för den att öka kunskaperna om dess stödåtgärder. Den har för detta ändamål anlitat ett tjänsteföretag vars verksamhet skall påbörjas under 1998. Hittills landsbygdsutveckling. har informationen främst spridits genom det europeiska nätverket för Kommissionen har gett Europeiska föreningen för information om lokal utveckling (AEIDL) i uppdrag att leda det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Bland de olika aktiviteterna spelar publikationerna en väsentlig roll. AEIDL ger därför ut en informationsskrift för nätverket - Info-Leader (10 nummer om året på 7 språk), Leader Magazine (3 nummer 1997), som gör resultaten från Leader kända och tar upp principiella diskussioner om landsbygdsutvecklingen i Europa, "Förnyelseskrifter", metodhandledningar och andra tekniska skrifter. Under 1997 har publikationerna handlat om "den kollektiva organisationen av förädlingskedjor tillvara lokala partnerskapet", jordbruksresurser: exemplet med ostproduktion", "att organisera det "innovation och landsbygdsutveckling", "gränsöverskridande samarbete" samt en karta över Leader- områden inför det europeiska symposiet om Leader som anordnades av AEIDL tillsammans med kommissionen den 9-11 november 1997. Det mesta av informationen finns också tillgänglig på kommissionens internetsajt med en länk till internetsajten "Rural Europe", där informationen finns tillgänglig på sex språk och aktörer på landsbygden kan föra diskussioner och delta i forum. för att lokalt ta Inom fiskesektorn gjordes flera insatser, riktade till såväl näringen som allmänheten, höljande kan särskilt nämnas: • Inom ramen för FFU:s tekniska stöd har en stor informationskampanj om fiskar riktad till konsumenterna genomförts i unionens samtliga länder. Syftet med kampanjen var särskilt att främja försäljningen av billiga fisksorter som inte riskerar utfiskning och som har ett högt näringsvärde. Särskilda insatser har gjorts inom ramen för denna kampanj för att öka medvetenheten bland ungdomar, en grupp som inte äter mycket fisk. Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 163 • En (årlig) tematisk konferens anordnades om beredningen av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Konferensen, som samlade ungefär 350 deltagare från fiskerinäringen, gjorde det möjligt att dra de första lärdomarna av denna omfattande genomgång av sektorn i fråga om bevarandet av en miljö som gynnar en utveckling av beredningen av fiskeri- och vattenbruksprodukter och konkurrenskraften i ett internationellt sammanhang i ständig förändring. • Inom ramen för de gränsöverskridande åtgärderna inom gemenskapsinitiativet PESCA: — En månatlig informationsskrift kallad PESCA-Info har gått ut till 5 000 abonnenter. 12 nummer på samtliga gemenskapsspråk har publicerats hittills. — Tre interregional möten har anordnats - ett i Spanien (Palma de Mallorca) om spridning och utnyttjande av resultaten från fiskeriforskningen i Medelhavet, ett i Frankrike (Lorient) om beredning av fisk, samt ett i Italien (Sciaca) om omstruktureringen av fiskeflottorna i Medelhavet. • Åtagandet år 1997 på 400 000 ECU för FFU:s deltagande i Europeiska unionens paviljong vid Expo 98 i Lissabon med temat "Oceanerna, ett arv för framtiden". Det rör sig om en internationell utställning för allmänheten. Omkring 1 miljon människor väntas besöka paviljongen. Aéi BILAGOR Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl Bilaga 2: Finansiellt genomförande 1994-1997 av gemenskapsinitiativen Bilaga 3: Finansiellt genomförande 1994-1997 av övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF och EUGFJ Bilaga 5: Stora projekt 1994-1997 Bilaga 6: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda medel) Bilaga 7: Genomförande av programmen per medlemsstat (mål och gemenskapsinitiativ) - 1997 under programperioden 1994-1999 B D EL E F A P UK Bilaga I: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal M A L I - C SR Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 ERUF ESF E U G FJ FFU Totalt niljoner ecu 81,68 223,86 54,01 167,76 75% 38,30 103,45 42,02 90,05 877o 22,00 9,58 4470 1. 417,07 638,65 457,46 - 0,37 - 0,19 50%, 1,09 119,99 349,68 96,03 267,57 77%, 2. 514,27 Åtaganden 1994-1997(1) 4. 159,39 2. 414,63 1. 825,71 47,59 8. 447,32 Betalningar 1997 967,13 796,88 413,43 12,73 2. 190,17 Betalningar 1994-1997 (2) 3. 207,59 2. 108,07 1. 399,51 39,47 6. 754,64 % (2)/(D Åtaganden 1997 7 7% 8 7% 77%> 83%, 807o 1. 707,07 291,96 339,05 29,72 2. 367,79 Åtaganden 1994-1997(1) 6. 015,63 1. 093,40 1. 354,17 1. 091,15 4 182,03 261,40 307,79 793,36 1 098,81 707, 737, 817, 66,82 31,74 55,63 837, 8. 530,02 1. 692,08 6 129,82 727, Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 2. 703,90 1. 037,97 777,41 183,06 4. 702. 34 Åtaganden 1994-1997(1) 10. 827,81 3. 864,39 2. 296,55 645,84 17 634,60 Betalningar 1997 2. 670,00 845,26 484,59 193,69 4. 193,54 Betalningar 1994-1997 (2) 8. 051,87 3. 242,37 1. 733,64 532,38 13. 560,26 %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997. Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) 7 4% 97. 18 466,69 157,62 378,94 8 1% 8 4% 31,33 299,60 53,85 262,44 887o IRL Åtaganden 1997 110,59 326,74 Åtaganden 1994-1997(1) 1. 451,05 1. 267,25 Betalningar 1997 396,76 338,70 Betalningar 1994-1997 (2) 1. 301,30 1. 184,47 1 %(2)/(D Åtaganden 1997 9 0% 9 3% 79%. 1. 974,28 1. 141,36 396,27 Åtaganden 1994-1997(1) 5. 632,63 1. 775,18 1. 101,06 Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) 823,93 3. 555,64 414,75 737,36 330,85 722,91 %(2)/(1) NL Åtaganden 1997 757o 41,45 191,98 70,20 167,69 8 7% 272,42 865,05 144,21 679,90 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 6 3% 10,40 34,70 11,09 30,53 887, 39,42 59,38 18,87 34,84 59% 4 2 7, 0,47 8,67 3,61 B,67 1007, 5,23 10,27 4,82 8,85 867o 6 6% 4,72 11,42 4,12 9,51 837, 5,35 14,11 5,04 12,05 85%, 827, 3,35 9,66 1,69 5,15 537o 11,84 29,25 12,78 26,71 91 % 31,41 97,95 21,75 56,97 58% 0,08 2,88 0,85 2,43 847, - 77%, 173,31 967,92 283,36 814,22 847o 721,59 3. 612,59 892,44 3. 192,37 887o 3. 543,32 8. 606,82 1. 591,29 5. 072,88 59% 15,68 57,68 19,68 51. 15 897, 50,00 83,76 28,73 55,74 67%, 1. 622. 21 408,05 283,11 39,84 2. 353,21 Åtaganden 1994-1997(1) 6 3 8 0 , 86 1. 941,44 1. 436,28 112,00 9. 870,57 Betalningar 1997 1 547,16 364,71 313,18 Betalningar 1994-1997(2) 5 2 7 7. 54 1. 539,61 1. 048,30 % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(1) 837> 797o 737, 306,10 854,55 175,07 621,95 73%> 138,69 460,27 92,75 351,59 7 6% 151,15 24,48 125,81 8 3% 28,77 86,99 787o 7,82 2. 253,82 7. 952,44 81%, 452,62 24,86 1. 490,82 9,05 301,36 17,87 1. 117,22 727o 7 5% TOTALT Åtaganden 1997 10. 069,90 4. 058,77 2. 577,23 308,22 17. 014,11 Åtaganden 1994-1997(1) 36. 106,55 13. 238,55 9 2 6 9 , 47 1. 037,21 59. 651,78 Betalningar 1997 7 9 1 2 , 80 3. 218,75 2. 097,90 313,06 1 3 5 4 2 , 51 Betalningar 1994-1997(2) 26 809,99 10326,83 7 0 0 7. 70 823,80 44. 968,31 %(2)/(1) Inklusive frigjorda, överförda och Aloruppförda ' Budgetpostorna B2-1000, B2-1100, 82-1200 anslag , B2-1300, procjrnmplanonnysporiod 1994-1999 747, 787, 767, 797, 757, 167 Bilaga I: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl MÂL2-GSR ERUF ESF E U G FJ FFU Totalt miljoner ecu B Åtaganden 1997 DK D E F 1 L NL A FIN S UK TOTALT Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % ( 2 V ( 1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) 74,01 184,63 88,17 122,59 66% 23,23 67,77 30,81 50,68 75%, 250,66 733,55 275,18 506,01 697o 254,15 1 044,57 231,96 674,20 657o 621,36 1. 960,81 748,14 1. 419,95 72% 332,42 748,83 247,66 436,64 58%, 8,01 12,57 4,00 7,02 567o 94,03 238,00 103,84 158,32 677, 7,76 54,30 17,44 38,71 71%, 40,77 86,89 32,60 59,23 687o - 83,22 25,50 52,28 63%> 490,70 2. 016,25 760,96 1. 471,99 11,42 41,40 14,19 29,79 727o 9,85 18,38 8,94 12,73 69%, 140,29 323,32 105,31 214,16 66%, -27,04 218,93 2,78 167,75 777. , 138,79 359,50 101,69 265,34 74%, 89,87 187,42 32,03 88,11 477o 1,63 3,09 0,91 2,18 70%, 63,45 123,64 42,35 79,67 64% 3,84 22,86 6,73 18,47 817o 16,09 22,39 10,87 14,02 637o - 22,56 - 11,28 50%, 153,06 688,18 160,40 539,71 73%, 78%, 2 197,10 601,26 7 231,40 2 031,66 2 566,26 488,22 4 9 9 7 , 62 1 443,21 697. , 71%. Inklusive frigjorda, överförda och aleruppförda anslag " Budgetposterna B2-1201, B2-1301, programplaneringsperiod 1994-1999 168 - - - - - - - - - - - - - - - - - - • - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 85,42 226,03 102,37 152,37 67%, 33,08 86,15 39,75 63,41 74% 390,95 1. 056,87 380,49 720,17 68%, 227,12 1 263,51 234,74 841,95 677, 760,15 2. 320,31 849,83 1. 685,29 73% 422,28 936,26 279,70 524,75 56% 9,64 15,66 4,92 9,20 597o 157,48 361,63 146,19 237,99 68"/,, 11,61 77. 15 24. 17 57. 19 74% 56,87 109,28 43,47 73,25 67% - 105,78 25,50 63,56 60% 643,76 2. 704,43 921,36 2. 011,70 74%, 2798,35 9. 283,06 3. 052,48 6440,83 707, Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mål MÀL3-GSR ERUF ESF EUOFJ FFU Totalt Ttiljoner e cu B Åtaganden 1997 DK D E F 1 L NL A FIN Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) S Åtaganden 1997 UK Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) % ( 2 ) / ( 1) TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag ' Budgetpost B2-1302, programplaneringsperiod 1994-1999 169 69,96 262,52 61,61 218,04 837o 42,22 169,22 39,60 154,79 917o 128,68 949,08 295,79 817,56 867= 251,42 917,93 208,35 725,01 79%, 221,02 1. 421,01 274,77 1. 181,33 83%, 472,23 822,57 160,96 363,64 44% 3,31 13,17 3,73 12,68 967o 159,41 593,91 141,99 519,92 88%, 135,60 265,35 95,39 199,19 757o 71,90 167,22 53,03 104,29 62%, 92,58 165,58 68,55 105,05 63%> 551,23 2. 603,03 288,56 1 688,82 65%, 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73%, - - - - - - - - - - - - - - - - - • - - - - - - - - - - - - -. - - 69,96 262,52 61,61 218,04 8 3% 42,22 169,22 39,60 154,79 91%, 128,68 949,08 295,79 817,56 86%, 251,42 917,93 208,35 725,01 79%, 221,02 1. 421,01 274,77 1. 181,33 83%> 472,23 822,57 160,96 363,64 44%> 3,31 13,17 3,73 12,68 96%, 159,41 593,91 141,99 519,92 88%, 135,60 265,35 95,39 199,19 757o 71,90 167,22 53,03 104,29 6 2% 92,58 165,58 68,55 105,05 637o 551,23 2. 603,03 288. 56 1. 688,82 65"/. , 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73%, - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mål MÅL 4 - GSR ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt - - - - - - - - - - - 18,94 35,32 9,43 17,66 50%, 7,43 20,43 4,99 15,66 77%, 33,56 89,78 33,09 56,59 63% 47,04 214,69 81,26 157,11 737, 98,02 285,09 83,14 180,45 63%, 184,37 263,27 85,67 135,12 51%, 0,90 0,59 66%, 64,72 86,95 52,07 63,19 737o 20,91 32,61 10,49 19,85 61%, 21,92 45,52 15,09 28,00 62%. 37,50 18,75 507o 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62%, - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 18,94 35,32 9,43 17,66 50%, 7,43 20,43 4,99 15,66 77% 33,56 89,78 33,09 56,59 63% 47,04 214,69 81,26 157,11 737o 98,02 285,09 83,14 180,45 63%, 164,37 263,27 85,67 135,12 51 % 0,90 0,59 66%, 64,72 86,95 52,07 63,19 73%, 20,91 32,61 10,49 19,85 61%, 21,92 45,52 15,09 28,00 627o 37,50 18,75 50%. 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62%, B DK D E F 1 L NL A FIN S TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag * Budgetpost B2-1303, programplaneringsperiod 1994-1999 170 Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal M ÅL 5a J o r d b r u k - G SR ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt B DK D E F 1 L NL A FIN S UK TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 19. 94-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Botalninyar 1997 Betalningar 1994-1997(2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 25,60 105,43 20,89 79,99 767o 17,02 77,77 20,58 61,84 80%. 168,23 682,79 146,05 533,21 787. 72,53 174,94 67,79 152,34 87%, 385,02 1. 124,41 368,11 817,97 73%, 122,95 372,11 139,66 239,46 64%, 16,53 4,60 15,13 927, 5,02 39,34 2,35 20,98 537= 70,10 207,55 81,23 189,11 91%, 67,14 181,88 109,35 166,65 927, 13,82 54,04 14,00 48,73 90"/, 26,16 126,58 21,44 97,18 777o 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 777o - - - - - - - - - - - - - 25,60 105,43 20,89 79,99 76%, 17,02 77,77 20,58 61,84 807o 168,23 682,79 146,05 533,21 78%, 72,53 174,94 67,79 152,34 877o 385,02 1. 124,41 368,11 817,97 73%, 122,95 372,11 139,66 239,46 647o 18,53 4,60 15,18 92%, 5,02 39,34 2,35 20,98 537o 70,10 207,55 81,23 189,11 917o 67,14 181,88 109,35 166,65 927o 13,82 54,04 14,00 48,73 90% 26,18 126,56 21,44 97,18 777o 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 77%, Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag * Budgetposterna B2-1001, B2-1002, programplaneringsperiod 1994-1999 171 Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal MÅL 5a Fiske - GSR B DK D E F 1 L NL A FIN S UK TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) ERUF ESF EUOFJ FFU miljoner ecu Totalt 24,50 24,50 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 19,83 81%, 69,87 27,94 58,23 83"/. , 0,12 37,76 8,85 28,87 76%, 22,28 82,00 23,16 65,86 80%, 31,61 94,88 25,29 66,42 70%, 2,75 47,52 2,47 25,60 54% 19,83 81%, 69,87 27,94 58,23 83%, 0,12 37,78 8,85 28,87 76%, 22,28 82,00 23,16 65,86 807o 31,61 94,88 25,29 66,42 70% 2,75 47,52 2,47 25,60 547o 1,10 1,10 0,11 10%, 0,11 10%, 15,52 15,52 12,66 827o 12,66 82% 2,00 2,00 1,00 507o 23,00 11,50 18,40 807o 0,21 40,21 20,00 32,00 807o 44,33 20,39 40,49 91%, 56,97 482,69 139,60 369,47 777o 1,00 50%, 23,00 11,50 18,40 80% 0,21 40,21 20,00 32,00 80%, 44,33 20,39 40,49 917o 56. 97 482,69 139,60 369,47 77%, Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag * Budgetpost B2-1001, programplaneringsperiod 1994-1999 172 Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mal MÅL 51) - GSR ERUF ESF fegoa FFU miljoner ecu Totalt B 0K D E F 1 L NL A Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) S FIN % (2V(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Inklusive frigjorda, överförda och Ateruppförda * Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304 TOTALT UK 6,84 11,67 4,28 6,69 577o 9,25 15,18 9,75 13,49 89%, 113,30 284,99 51,25 190,77 67%, 24,96 106,94 26,22 95,43 89%, 234,59 518,86 179,70 381,15 73% 62,89 106,75 34,24 56,17 537o 0,55 0,98 0,47 0,69 70%, 16,86 32,97 9,38 21,81 667o 34,43 76,10 32,31 60,15 79% 18,96 50,15 15,10 27,35 55%, 4,61 38,70 17,37 29,08 75%, 131,33 261,86 87,24 178,07 687» 658,57 1. 505,15 467,31 1. 060,86 707, 1,48 5,74 0,90 3,74 657o 1,42 2,70 0,95 1,73 64%. 64,70 107,55 50,56 77,46 727o 12,81 35,38 9,48 22,93 657» 38,00 131,12 36,39 109,09 83%, 21,63 36,40 9,62 17,07 47%, 0,13 0,24 0,18 0,24 100%, 0,45 2,91 0,64 2,13 73%, 7,10 34,63 4,80 24,61 71%, 7,26 13,56 4,46 7,13 53%. - 12,83 - 4,59 36% 13,37 67,60 13,86 52,28 77%, 168,35 450,66 131,85 323,00 72%, 0,54 7,49 1,54 4,34 58% - 6,30 4,00 5,29 84%, 91,80 326,72 82,52 262,86 807, 53,54 283,38 52,61 212,80 75%, 188,48 520,17 146,00 380,00 73% 37,53 119,48 29,21 63,19 53%, 1,03 1,33 0,85 1,00 75%, 3,82 26,40 9,26 20,59 78%, 8,16 68,92 21,55 52,40 76%, 10,64 22,24 11,18 19,87 89%, - 17,99 - 6,34 35% 9,65 28,51 8,88 20,52 72%, 405,19 1. 428,93 367,62 1. 049,20 73%, - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 8,87 24,90 6,72 14,77 597o 10,67 24,18 14,71 20,51 85%, 269,81 719,26 184,32 531,10 74%, 91,31 425,70 88,31 331,15 78%, 461,06 1. 170,15 362,10 870,24 747c 122,04 262,63 73,08 136,43 527o 1,70 2,55 1,50 1,92 76%, 21,12 62,28 19,28 44,54 72%, 49,70 179,85 58,66 137,16 76%, 36,86 85,94 30,74 54,35 637o 4,61 69,52 17,37 40,01 58%, 154,34 357,97 109,98 250,87 70%, 1. 232,11 3. 384,74 966,78 2. 433,06 72% anslag , programplaneringsperiod 1994-1999 173 Bilaga 1: Finansiellt genomförande 1994-1997 per mäl MÅL 6 - GSR FIN S TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt 33,20 86,10 28,88 46,80 54% 22,93 44,79 24,90 35,83 807o 56,13 130,89 53. 78 82,63 63% 28,82 63,40 20,52 38,83 er/o - 11,39 - 5,70 50%, 28,82 74,79 20,52 44,52 60% 51,30 121,30 30,92 76,96 63%, - 22,41 3,44 17,93 80%. 51,30 143,71 34,36 94,88 66%, 0,80 1,50 0,78 1,13 75%, 0,77 1,50 0,22 0,58 39%. 1,57 3,00 1,00 1,72 57%, 114,12 272,30 81,09 163,71 60% 23,70 80,09 28,56 60,04 75% 137,82 352,39 109,65 223,75 63%. Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag ' Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, programplaneringsperiod 1994-1999 174 Bilaga 2: Finansiellt genomförande 1994-1997* av gemenskapsinitiativen' ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA SME RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2V(1) Åtaganden 1997 , Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(D Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) TOTALT % (2)/(1) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) %(2)/(1) Inklusive frigjorda, överförda och återuppförda anslag 'Programplaneringsperiod 1994-1999 " Budgetposterna 62-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460 ERUF - 10,04 - 5,02 50%, 0,04 9,63 0,51 5,10 53%, 81,92 408,67 56,62 170,28 42%, 3,28 88,88 28,60 33,10 37% 122,89 479,86 120,15 264,29 55%, 89,07 342,35 55,32 172,96 51%. 77,37 264,46 47,87 193,02 73%, 175,10 493,57 58,73 214,76 44%, 94,98 376,04 52,67 196,04 527o 84,03 389,62 55,73 192,06 49%, 88,89 409,96 61,70 205,00 50%. 409,58 1. 699,90 361,62 1. 005,64 597o 1. 227,15 4. 972,99 899,53 2. 657,28 53%, ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt 125,43 645,48 147,93 382,50 59%, 281,23 843,65 246,14 566,13 67%, 10,51 84,91 3,62 31,86 38%, 13,65 23,55 4,15 7,48 32%. 10,45 38,92 3,49 15,78 41 % 24,26 63,43 20,13 39,71 63%, 8,69 20,57 6,81 11,91 58%, 16,33 69,08 9,96 36,34 53%, 10,12 40,53 9,43 23,96 59%, 1,74 15,71 1,08 8,05 51%, 29,21 80,51 13,94 36,89 46%, 66,45 155,00 50,28 89,36 587o 598,08 2. 081,34 516,95 1. 249,95 607o 65,42 384,68 43,87 168,26 44%, - - - - - - - - - - - 4,60 21,60 1,11 8,13 387o - - - - - - - - - - - - - 30,59 84,03 26,55 49,77 59%, 100,60 490,32 71,53 226,18 46% 125,43 655,52 147,93 387,52 597o 281,27 853,28 246,65 571,23 67%, 157,85 878,27 104,11 370,43 42%. 20,56 208,52 33,91 71. 71 34% 133,34 518,78 123,65 280,07 54%, 113,33 405,78 75,44 212,67 52%, 90,65 307,43 55,79 213,37 69%, 191,43 562,65 68,69 251,10 45%, 105,10 416,57 62,11 220,00 53% 85,78 405,33 56,79 200,11 497, 118,10 490,47 75,64 241,88 49% 507,15 1. 940,05 438,71 1. 145,32 59% 1. 929,98 7. 642,66 1. 489,42 4. 165,40 55%, 3,63 96,10 1,16 31. 12 32%, - - - - - - - - - - - 0,80 - 0,30 38%, 0,53 1,12 0,26 0,56 50% 4,16 98,02 1,42 31,99 33%, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, 82-1430, B2-1470 175 Bilaga 3: Finansiellt genomförande 1994-1997* av övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder** ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) 2,79 2,79 1,65 8,30 2,66 2,86 1,16 4,46 9,63 12,22 7,19 37,33 7,38 9,49 3,41 11,00 13,13 70,37 5,16 55,61 11,46 11,51 4,91 37,70 5,18 26,56 3,42 25,95 10,04 11,24 10,52 43,66 - - 3,95 3,95 1,71 12,35 2,24 2,49 0,96 0,96 3,31 62,07 2,39 64,55 3,10 3,35 1,34 1,34 2,38 2,63 1,15 1,15 6,44 9,95 5,57 12,10 17,35 89,86 19,90 90,32 3,05 9,35 1,66 5,77 3,01 14,51 2,40 10,66 0,80 30,94 0,81 19,58 4,47 10,85 1,81 14,16 11,05 17,15 6,14 17,90 4,09 11,64 3,12 11,14 4,01 19,13 2,72 23,83 0,62 2,25 0,26 1,41 0,48 4,18 0,62 3,05 0,54 1,55 0,29 0,87 0,68 9,92 0,43 7,02 1,30 2,58 0,55 1,16 2,77 5,19 1,30 2,42 3,13 9,55 1,27 10,89 3,43 7,11 1,06 3,20 0,20 0,20 0,21 0,01 2,13 0,20 1,70 - 0,56 - 6,48 -0,46 7,63 3,31 12,74 0,41 10,39 1,55 25,13 - 1,65 - 5,23 0,28 30. 10 0,86 61,07 - 0,00 - 0,27 0,11 0,55 0,20 0,33 - 0,06 -1,33 6,45 0,04 7,62 0,20 0,81 0,24 0,25 0,57 0,58 - 0,02 0,01 0,71 0,12 3,00 0,31 1,16 0,25 0,73 1,66 6,08 1,20 2,75 0,96 2,70 0,40 1,18 2,07 5,71 0,72 3,42 3,91 14,66 3,17 9,04 1,55 5,77 1,09 4,33 3,43 4,30 0,12 0,89 2,81 6. 15 1,19 5,08 - - 0,51 4,20 0,89 2,88 - - - - 0,57 5,68 0,93 3,65 - 0,59 0,24 0,24 0,34 1,51 0,21 0,35 1,86 12,13 2,70 6,88 23,88 100,93 22,86 102,55 7,57 18,49 4,02 13,19 13,61 31,55 10,19 50,87 10,25 46,70 4,94 40,49 21,05 103,51 13,45 91,55 24,46 44,82 13,68 85,07 12,70 44,15 6,66 43,21 17,13 86. 62 15,29 133,64 0,62 2,25 0,26 1,41 4,94 12,60 3,33 18,82 2,98 4,37 1,25 1,89 3,23 84,11 3,79 82,84 4,60 7,33 2,36 2,99 6,06 9,90 2,66 3,93 11,45 32,33 9,66 32,87 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Inklusive frigjorda, överförda och ateruppförda anslag * Betalningarna hänför sig inte nödvändigtvis till åtagandena frän samma "* Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 period 176 GEMENSKAPEN TOTALT Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) Åtaganden 1997 Åtaganden 1994-1997(1) Betalningar 1997 Betalningar 1994-1997 (2) ERUF ESF EUGFJ FFU miljoner ecu Totalt 85,52 191,19 56,80 164,49 169,21 422,67 107,33 480,95 0,25 0,42 0,91 3,88 57,61 239,07 44,18 224,06 0,26 0,45 - - 3,79 69,35 7,49 127,27 0,69 0,84 - 0,00 20,66 71,47 13,10 41,43 86,72 192,91 57,70 168,37 251,26 802,56 172,10 873,70 177 Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF och EUGFJ Europeiska centrum för företagande och nyskapande (CEE1) och territoriella sysselsättningspakter enligt artikel 7 i ERUF- förordningen som antogs under 1997 Kostnad totalt miljoner ecu Bidrag ERUF Europeiska centrum for foretagande och nyskapande (CEEI) DK Nord-Jylland D E F I Schmalkalden Bahlade Cadiz Ciudad Real Auch Caen Pau Cornouaille BustoArsizio Catanzaro Salerno Trento Aosta Legnano Etsenstadt A FIN Nord-Karelen Syd-Karelen Vasa Umea S UK Kent Nottingham EU Ariege/Berga (Frankrike/Spanien) Territoriella sysselsattningspakter Industriomrade (Hainaut) B Vastra vallonska Brabant Drehscheibe Chemnitz Nordrhein-Westfalen Zeitz D EL Achate Athen Vast-Pireus Drama Imathia Kozani-Fiorina Magnesia Viotia Bahlade Cadiz Ceuta Cuenca Minera de Asturias Cuencas Mineras de Palencia y Le6n Melilla Valles Occidental (Katalonien) Herault Les Hauts de la Reunion Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) Saint Herblain, Coueron och Indre (Pays de la Loire) E F IRL Drogheda/Dundalk I Dublin Limerick Westmeath Agro Nocerino Sarnese Alto Belice Corleonese Centrala Appenninerna Norddstra Neapel-provinsen Calatino-Sud Simeto Catania Matese Nord Barese Oristano Sangro-Aventino (Abruzzerna) | 178 1,329 1,017 0,632 0,793 0,623 1,152 0,826 0,811 0,791 0,773 0,773 0,734 0,636 0,753 1,144 1,009 1,198 0,930 1,326 0,579 1,209 1,164 0,250 0,203 0,250 0,250 0,250 0,172 0,295 0,165 0,165 0,251 0,184 0,165 0,247 0,121 0,235 0,250 0,100 0,250 0,320 0,259 0,250 0,275 0,243 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,2501 0,532 0,421 0,316 0,397 0,249 0,445 0,314 0,316 0,317 0,387 0,387 0,294 0,254 0,301 0,572 0,504 0,482 0,372 0,614 0,231 0,417 0,582 0,200 0,162 0,200 0,200 0,200 0,138 0,200 0,132 0,132 0,200 0,147 0,132 0,198 0,097 0,188 0,200 0,080 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,194 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 L Dudelange NL Flevoland P Limburg Noord-Brabant Alentejo Marinha Grande Vale do Sousa FIN Kemi Lahti Nordostra Lappland Jamtland S UK Birmingham - Solihull - Black Country East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester Haringey Metropolitan Borough of Barnsley South Tyneside St Helens Kostnad totalt miljoner ecu Bidrag ERUF 0. 250 0,275 0,300 0,300 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,199 0,250 0,250 0,270 0,321 0,251 0,279 0 25o| 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,159 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 179 Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF- åtgärder inom ERUF, ESFoch El! G Fl forordningen som antogs under 1997 mllloner ecu Bidrag ERUF Kostnad totalt Intarraglonalt samarbata Inom EU EUROPARTENARIAT France - Massif Central 1997 EUROPARTENARIAT Nederlandema "98 DIRSCTORIA V (Strasbourg) E Taknlkovarfttring - RIS EL StereaEllada Thessalonlkl Castllla-La Mancha Baskien Appulien I FIN Norra Osterbottan UK Strathclyde West Midlands Taknlkovarfttring - RTT "INTERACTT" EL "PROGRESS" "FOOTWEAR" "RECYCLE" "IFT" "ADAGIO" "ESTEEM" I UK E Informationssamhallat - (RISI) B EL E F FASIL "RISE" INFODEX "ACTI LIMOUSIN" SERISE ARIANNA "COMPRIS" "IDAN" "TEMETEN" "OUEA" "ENTERSKILLNET* I UK Informationssamhallat • (RISI 2) D EL E P IRL "CRISM" A P Kultur B OK Utveckllngscentrum for kulturturism I Storstrom D "RMP" "TOURIST" "PROMISE" EL E F "AMPHORA" "European Tower Network" "IMKA" "CIED" "Multi-Cultural Tourism" "SANVERAL" "TRAPOWA" "WITRANET" "ATTAS" "EMPORION" "LA CULTURA DEL AGUA" "LUCANO" •PROGRESS" "STRATCULT" "CISTE" "MISSIONS" "REPPIS" "REVEIL" "SIMINE" "TOSCA" IRL "BRADAN" I NL A P S UK "ECONCRAFT" "CASAEUROPA" "CULTURA MATERIALE" "REVA" "EUROTEX" "Pro Vita Alplna" "ARQUEOTEX" "CEEACT" "PLEIADES" "COAST HERITAGE" "ECHO" "OUR CITY/NOTRE VILLE" 3,297 3,188 1,305 0,500 0,400 0,471 0,389 0,500 0,500 0,497 0,502 0,099 0,100 0,137 0,100 0,100 0,100 0,100 0,500 0,500 0,500 0,499 0,500 0,500 0,500 3,120 4,670 2,092 3,932 2,222 4,251 3,490 1,165 0,200 0,990 0,601 0,831 0,610 0,142 0,667 0,610 0,831 0,600 0,814 0,904 0,754 0,439 0,875 0,642 0,200 0,849 0,900 0,480 0,835 0,631 1. 020 0,687 0,847 0,857 0,760 0,780 0,941 0,729 0,720 0,896 0,645 0,739| 1,000 0,971 0,850 0,250 0,200 0,236 0,195 0,250 0,250 0,249 0,250 0,074 0,075 0,075 0,075 0,075 0,075 0,075 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1,560 2,335 1,046 1,586 1,111 2,126 1,745 0,600 0,100 0,450 0,300 0,498 0,400 0,099 0,500 0,450 0,500 0,450 0,500 0,500 0,440 0,302 0,560 0,400 0,100 0,500 0,450 0,300 0,500 0,409 0,498 0,400 0,450 0,500 0,500 0,350 0,599 0,500 0,450 0,485 0,325 0,500 I Nya sysselsa°ttningtmojllgheter B C. E. A. Q. V. ETRAVE DK DANSK KUR TURISM D AKKUREG BAMB BERLIN-SERVICES EL ESTIA F E JOB SPRING SYNERGIA ESPARRU 17 GIMUT NYE ELCIPE TRADESA TUTEAR DEFI Haute-Saone DELGRES EED EMPLOI31 Marseille Medlterranee MODE IRL CLEAN RCCN WINN-S. J. A. F. L. IES 2000 INFORMALAVORO LOISIR CACEP P FIN JHC S UK New Jobs tor Glasgow Fyslsk planarlng FOKIS I "ALBA-TER, PATER" "Coastlink: The European Network for Sustainable Coasts" "CONCERCOST" (PT/FR) "Duero-Douro" (E/PT) "EUROGISE" "GEOPLANTOUR" (D/GR) "Grootstad Metropole Llllolse" (F/B) "POSIDONIA" (I, E, EL) "SRUNA: The Sustainable Recreational Use of Natural Assets" "Sustainable Development through Planning" "TERRA INCOGNITA" (l/E) Projakt I stadaomraden B DK D "RECYCLART (Villa de Bruxelles)" "Undervaerkat (The Wonder) (Randers)" "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" "Strateglen (Or Frledrlchshaln (Berlin) "System of "Careful Urban Renewal' in Leipzig" "Umweltlnltlatlve Scharnnorst (Dortmund)" "International Networking City - ALEX - POLI NET (Aloxandroupolls)" "SWANS (West Athens)" "BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" "Economic Revltalisatlon of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)" "OTXARKOAGA (Bilbao)" "Proyedo Gulnlguada - (Gran Canaria)" "Bordeaux les deux rives" "CHORUS (Besancon)" EL E F IRL "Maintaining the Historic Heart of Dublin" I "PROTAGONIST (Brlndlsl)" "Rate dl piazza telematlche par la Cltta di Napoli" "Services and time lor elderly people and families (Milan)" "The Gate living not leaving (Iurln)" "Utrecht Museum Quarter" NL "Eln Leben mlt alien Slnnen (Graz)" A P "Voyage a la Rosa des Vents (Vila do Conde)" FIN "LASIPALTSI lllm and media centre (Helsinki)" S "Ekologlsk hillbarhet som drlvkraft I ell mellanMort stad. somra'de (Falun, Borlange)" "Blueprint for Sustainable Development (Leicester)" "Huddersfleld - the Creative Town Initiative (Klrklees)" UK Kostnad totalt miljoner ecu Bidrag ERUF 0,623 0,753 0,564 0,516 , 0,900 0,543 0,497 ofihti 0,6(1? 0,800 0,425 0,641 1,035 0,267 0,460 0,692 0,402 0,800 1,000 0,561 0,679 0,553 0,545 0,583 0,340 0,560 0,800 0,438 1,000 1,176 0,951 1,623 3,331 2,092 1,813 3,913 1,947 2,500 5,197 2,164 1,797 2,706 5,951 7,732 4,140 4,639 3,919 2,836 3,382 4,641 7,568 6,051 4,963 7,008 13,068 14,272 2,640 2,750 4,007 3,357 !>,0(i!> K\5Hii 7,148 5,066 9,000 3,750 6,479 10,300 0,263 0,450 0,300 0,340 0,450 0,375 0,37. 'i 0,500 0,500 0,400 0,263 0,424 0,450 0,200 0,230 0,500 0,249 0,395 0,450 0,200 0,500 0,350 0,300 0,291 0,205 0,330 0,400 0,300 0,400 0,500 0,400 0,709 1,631 1,064 0,985 1,854 1,071 1,042 2,834 1,190 0,764 1,163 1,785 2,247 2,070 2,192 2,939 1,388 2,537 3,016 3,000 2,954 2,481 2,705 3,000 3,168 1,980 2,063 2,967 1,00/ ;\h:«) :'. !'«1 2,150 2,999 2,700 1,875 1,940 2,927 Nyskapande atgHrdar - dvrlgt (laboratorlum) VILLAGES D'EUD'EUROPE • PHASE II B I 2,1521 0,981 181 Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERUF, ESF och EUGFJ Pilotprojekt och tekniskt stöd enligt artikel 6 i ESF-förordningen som antogs under 1997 tekniskt stdd B Tekniskt st&d inom ramen for IP, ej ESF Seminarium f&r tekniskt stdd, mat 3 Territoriella sysselsattningspakter Bryssel Territoriella sysselsattningspakter Halle-Vilvoorde Territoriella sysselsattningspakter Tongeren DK Territoriella sysselsattningspakter Arhus, Randers (Kronjylland) F D Territoriella sysselsattningspakter Oresund Territoriella sysselsattningspakter Sdnderjylland Territoriella sysselsattningspakter Viborg Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF Territoriella sysselsattningspakter Amberg-Sulzbach Territoriella sysselsattningspakter Hamburg Territoriella sysselsattningspakter Modellregion Land Bremen Territoriella sysselsattningspakter Neukolln (Berlin) Territoriella sysselsattningspakter Peine EL Tekniskt stdd inom ramen f6r IP, ej ESF E Tekniskt stdd initiativprogram, ej ESF Seminarium "Los jovenes y el empleo : intervencion del FSE" Seminarium fdr tekniskt stdd, mal 3 Tekniskt stdd inom ramen 16r IP, ej ESF Territoriella sysselsattningspakter Albertville Territoriella sysselsattningspakter Molsheim/Schirmock Territoriella sysselsattningspakter Pays de Valois Tekniskt stdd inom ramen for IP, ej ESF Seminarium fdr tekniskt stdd, mal 3 Territoriella sysselsattningspakter Salzburg Territoriella sysselsattningspakter Vienna Territoriella sysselsattningspakter Vorarlberg P Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF FIN Tekniskt stdd inom ramen fdr IP, ej ESF Territoriella sysselsattningspakter Lohjan Territoriella sysselsattningspakter Tammerfors Territoriella sysselsattningspakter Abo Territoriella sysselsattningspakter Stockholm S Nyskapande atgarder • informationssamhallet - projekt (RISI 2) EL Athen Nyskapande atgarder - nya sysselsattningsmojligheter B I L A Radgivningsbyra fdr funktionshindrade (Advice agency for the employment of disabled people) IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) DK Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) D GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) Incubator Guided By Seniors (Business dovelopmont centre) Lokale Partnerschaften zur Schnffuny von Arlrcllsplnt/on (Local notwork to develop Innovative methods of )oh creation) TELA-START (Regional telemntlc network centres) Transferbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women E apprenticeships) Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) SARELAN (Network for protected employment for the disabled) SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) SERDOM (Domestic services by marginalised people) Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management training) J 182 Kostnad totalt Bidrag ESF 0,100 0,317 0,250 0,250 0,250 0,265 0,250 0,252 0,464 0,203 0,255 0,249 0,251 0,250 0,336 0,055 0,073 0,364 0,351 0,218 0,250 0,250 0,400 0,100 0. 307 0,250 0,240 0,250 0,050 0,061 0,255 0,768 0,250 0,437 0,100 0,253 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,203 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,055 0,073 0,364 0,158 0,216 0,200 0,200 0,200 0,100 0. 276 0,200 0,192 0,200 0,050 0,061 0,200 0,200 0,200 0,200 0,500 0,250 0,790 0,440 2,145 0,210 0,875 0,360 1,719 0,865 0,804 3,112 0,241 0,751 0,327 0,080 0,178 1,320 0,874 1,200 1,534 0,334 | 1,000 0,157 0,377 0,273 1,000 0,586 0,643 1,000 0,193 0,500 0,163 0,064 0,153 0,750 0,500 0,720 0,720 0,267 Kostnad totalt miljoner ecu Bidrag ESF 1,582 0,355 0,415 5,358 0,304 1,588 2,785 0,600 0,505 0,350 0,220 1,000 0,173 0,760 0,788 0,192 0,326 0,265 2,216 0,325 3,584 0,406 0,365 0,334 1,508 1,000 0,162 0,276 0,235 1,000 1,069 0,643 0,300 0,760 3,144 0,363 0,882 0,135 0,066 0,699 0,483 1,841 1,204 0,308 0,703 0,821 0,200 2,022 3,936 4,516 1,635 0,252 0,600 0,319 0,050 0,312 2,024 0,1531, 0,200 0,608 1,000 0,259 0,554 0,118 0,052 0,086 0,277 1,000 0,641 0,149 0,300 0,657 0,180 0,987 3,543 2,258 1,384 0,189 0,300 0,319 0,050 0,148 1,012 0,115 F : Anpassning och sankning av arbetstklen (Experiments in enterprises to reduce working time) ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) CITY SERVICES (Development of "services de proximite") Integrering av unga (Training in the construction trade of disadvantaged youth) Planer fdr sysselsattningen (Interenterprises platforms in European regions) Transporter i samhallet ("Mediation" agents in the area of public transport) MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) PEVERE (Training of youth in environment related professions) Tjanstecentrum Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de proximite") PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximite") RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) Tre fdrsdksverksamheter Igloo France (Training of disadvantaged groups in construction related trades) IRL Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly ,. ) I P RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) Creazione d'impiego deH'impresa sociale nelle aree urbane (Training and creation of employment in social enterprises) European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the creation of jobs) Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) Les 3 E du Developpement integr6: Emploi, Environnement, Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) PLACE (Network of local partners) FIN KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the S Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) Transnational Training Project (Training for self-employment) UK Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro- businesses and individuals) Mobility for food wholesale workers (Three country network) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support SMEs) Pilotprojekt och nyskapande atgarder social dialog - ESDO Online B social dialog Yes for Europe social dialog: A. F. E. T. T. Center fdr distansarbete Forco : social dialog i naringslivet F Pilotprojekt IRL Ny arbetsorganisation: social dialog L NL Pilotprojektet "Merit" Tekniskt stdd A UK EOEG's Offender Reintegration Programme Istar Pilotprojekt Concordia | 183 Bilaga 4: Pilotprojekt och nyskapande åtgärder inom ERDF, ESF och EUGFJ Nyskapande åtgärder och tekniskt stöd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningcn som antogs under 1994-1997 Antagande-àr| Kostnad totalt Bidrag EUGFJ miljoner ecu 1997 1997 1995 1997 1997 1997 1997 1995 1997 1996 1997 1995 1994 1997 1995 1997 1997 1997 1995 1997 1997 1996 1996 1996 1996 1995 1994 1994 0,250| 0,011 0,020 0,012 0,250 0,250 0,010 0,010 0,008 0,192 0,250 0,015 2,527 0,250 0,015 0,363 0,250 0,209 0,015 0,014 0,264 0,087 0,122 0,123 0,398 0,213 0,200 0,011 0,020 0,012 0,200 0,200 0,010 0,010 0,008 0,125 0,200 0,015 1,895 0,200 0,015 0,200 0,200 0,167 0,015 0,014 0,264 0,020 0,040 0,123 0,398 0,213 3,134 3,134 0,061 0,061 1996 0,217 1996 1996 1996 1996 1996 1,023 0,370 0,711 1,199 0,272 0,089 0,512 0,277 0,533 0,899 0,136 1996 0,468 0,351 1996 1996 1,263 0,429 0,947 0,214 1996 0,978 0,733 1996 1996 1996 0,840 2,565 0,390 0,456 0,998 0,194 1996 1,066 0,800 1996 1996 1996 1996 1996 1. 191 0. 220 1,003 1,079 0,423 0,763 0. 077 0,501 0,809 0,271 Utvärdering, uppföljning, tekniskt stöd och undersökningar DK Territoriell sysselsättningspakt "Bornholm" D Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD mat, 5b EL Utvärdering pä förhand Leader II E F Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD, mål 5b Territoriell sysselsättningspakt "Ussel-Limousin" Territoriell sysselsättningspakt "Périgord noir - Aquitaine" Sammanfattning av intemediära utvärderingar, SPD mål 5b IRL Utvärdering på förhand Leader II I A Sammanfattning av utvärderingar på förhand, SPD mål 5b tekniskt stöd Territoriell sysselsättningspakt "Tyrol, Oberland och Ausserfern" Utvärdering på förhand av SPD för mål 5b Tekniskt stöd till jordbruk P FIN Territoriell sysselsättningspakt "Lisalmi" S Utvärderingar på förhand av SPD för mål 5b Territoriell sysselsättningspakt "Kalmar" Territoriell sysselsättningspakt "Värmland* Territoriell sysselsättningspakt "Strömstad" Utvärdering på förhand av SPD för mål 5b UK Sammanfattning av interimsutvärderingar, SPD mål 5b EU Utvärdering av pilot- och demonstrationsprojekt, inbjudan att inkomma med förslag 96/C 284/10 Seminarum om ekologiska fördelar Åtgärd avseende landsbygdsindikatorer Undersökning av utvärdering på förhand Utvärdering i efterhand Leader I Utvärdering av pilotprojekt och demonstration (inbjudan att inkomma med förslag 94/6/303) Förvaltningskontrakt för finansiell och administrativ uppföljning av åtgärder avseende mål 1, 5a och 5b Kontrakt för tekniskt stöd för styrning och datoriserad tillämpning Feorient Pilot- och demonstrationsprojekt Teknisk ledning, omställning och stöd till saluföring av biologiska jordbruksprodukter Introdukton av ekologiska produkter i skol- och företags matsalar Landsbygdsutveckling i Eichfeld-regionen EL Ateruppväxt av nedbrunna skogar i Grekland E Odling av aloe-vera Demonstrationsprojekt för att bygga upp ett center för saluföring av ekologiska produkter och för utbildning i miljövänliga tekniker och system Produktion, bearbetning och saluföring av produkter av vilt ursprung i syfte att skapa en ekologisk märkning Bearbetning av ricin på bondgårdar för att utvinna naturliga aromer Demonstrationsprojekt rörande möjligheterna att använda ny teknik för jordbruksmetoder för en optimal bevattning och samtidigt beakta miljön Skapandet av en tropisk plantskola (frukt och kryddor) som medger reglering av den lokala bearbetningsindustrins produktion Vidareutveckling av landsbygdsturismen i områden som är kända för sitt kök Det europeiska programmet för att etablera jordbruk i underskattade områden Försöksverksamhet med yngre jordbrukares etablering på företag knutna till arbetsmarknadens parter som drivs enligt kooperativa principer Demonstrationsprojekt för att sätta upp ett nätverk för att marknadsföra och sälja produkter från livsmedelsindustrien Återställandet av terrassodlingarna i MedelhavsomrAdet (PRO TfHRA) Demonstrationsprojekt "att äta biologiskt I skolmatsalen" Återinförandet av lavendelodling i de traditionella produktionsområdena IRL Intensivodling av 'Myrtus Communis" Utvecklingen av strukturer för att främja alternativa jordbruksföretag i västra Irland 184 Antagande-Ar 1996 Kostnad totalt miljonoi ocu Bidrag EUGFJ 0,714 0,357 0,302 0,218 0,151 0,164 0,304 0,228 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0,856 0,198 0,655 0,362 0. 539 0,226 0,078 1996 0,998 1996 1996 1996 1996 0,856 0,788 0,171 0,438 0,642 0,149 0,328 0,181 0,270 0,113 0,059 0,748 0,637 0,591 0,085 0,210 1997 3,431 3,431 1996 1996 1996 1995 1995 0,007 0,123 0,253 0,011 0,019 0,007 0,123 0,230 0,011 0,019 1 Introduktion av djur med vardefulla fibrer i landsbygdsomf Aden och i marginalia omraden i Umbrien Tillvaratagande, underhall, utveckling och bevarandet av skogsbevuxna omraden i skadade omraden Socio-ekonomiskt tillvaratagande av lokala kulinariska resurser och traditioner i Apulien Aterupplivande, bearbetning och tillvaratagande av ekologiskt framstallda produktei i Abbruzzerna Ungas etablering i jordbruket genom fadderskapsprogram Ekonomiskt tillvaratagande av lakritsodling Odling av 2 sorters icke atliga drter fdr tiltverkning av plattor i 2 italienska regioner (Piemonte och Friuli-Venezia Giulia Telematisk marknad fdr typiska jordbruksprodukter Introduktion av ett redovisningssystem fdr mineraler i Storbritannien och Frankrike NL A Strategier fdr att garantera kvalitet och salufdring av bio-kompost P Demonstrationsprojekt fdr tillvaratagande av "Qarrano de Geres" for fritidsaktiviteter Paskynda diversifieringen pa Madeira genom inforande av produktion avsedd fdr lakemedelsindustrin (Tea Tree Oil) Tillvaratagande av getprodukter i Serra do Caldeirao FIN Kvalitet som en framgangsfaktor i ett jordbruksfdretag UK Utveckling av skogsprodukter GenomfOrbarhet och ekonomisk Idnsamhet av integrerring av "Farm-woodland" och systemet med jord-och skogsbruk i kommersiella jordbruk Sprldnlngsmatt EU Tillhandahallandet av tjanster och verktyg fdr kommunikation och information om gemenskapspolitiken fdr landsbygdsutveckling Ritarbete (kartor dver landsbygdsutveckling) Kartografi och tryckning (kartor dver landsbygdsutveckling) Kartografi och tryckning (kartor dver jordbruk och skogar) Ritarbete (kartor dver landsbygdsutveckling) Logo fdr att synliggdra landsbygdsutveckling 185 Bilaga 5: Stora projekt 1994-1997* Mål Kostnad Bidrag Statligt Prlvat Ataganden totalt ERUF (D natlonellt bidrag 1997 1994-1997 bidrag (2) % (2)/(1) Betalninga r 1997 1994-1997 (3) % (3)/1 miljoner ecu Antagandear / Medlemsstat 1997 SPANIEN Uppsamlingsanordning Bahfa de Oljeledning Cartagena-Puertollano 1996 SPANIEN Gasledning Gibraltar-C6rdoba Gasledning Valence-Cartagena Naturgasanlaggningar Huelva 1996 IRLAND Sjukhus i Tallaght ITALIEN Hamn i Gioia Tauro 1 1 1 1 1 1 1 25,32 161,23 17,72 62,90 7,60 0,00 0,00 98,33 4,41 17,67 4,41 17,67 25% 28% 2,21 0,00 2,21 0,00 12% 0% 298,47 60,69 27,40 99,01 23,81 7,28 0,00 0,00 0,00 199,46 36,88 20,12 0,00 0,00 0,00 89,81 23,81 7,28 9 1% 100% 100% 0,00 0,00 1,46 71,85 19,05 7,28 73% 80% 100"/. 131,33 39,37 91,96 0,00 0,00 39,37 100% 0,00 31,50 80% 120,00 40,00 0,00 80,00 0,00 40,00 100% 12,00 32,00 80% * Stora projekt i den mening som avses i artikel 16 2 i samordningsförordningen 186 Bilaga 6: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda medel) (ecu) Budgetpos t Rubrik Åtaganden Betalningar| " ©SR I GSR Mål 1 Mål 5a (utanför mål 1 och 5b-områden Mål 5a (inom Mål 5b-områden) EUGFJ, totalt Mål 5b Mål 6 GSR M åM Mål 5a Mål 6 2. 578. 655. 000 2. 131. 910. 000 422. 011. 000 467. 877. 000 552. 654. 503 421. 479. 000 51. 300. 000 539. 477. 000 406. 377. 999 34. 357. 800 4. 026. 099. 503! 3. 579. 999. 7991 308. 327. 621 339. 999. 998 59. 076. 033 145. 893. 090 1. 570. 000 1. 000. 000 Sociala åtgärder knutna till påtvingade verksamhetsavbrott 0 0 FFU, totalt 368. 973. 654| 486. 893. 0881 ERUF, totalt G SR M åM Mål 2 Mål 5b Mål 6 GSR M åM Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 ESF, totalt GEMENSKAPSINITIATIV | PESCA (omstrukturering av fiskerisektorn) ESF FFU ERUF B2-141 Interregionalt samarbete P E S C M o t a lt ESF EUGFJ-U FFU ERUF E SF EUGFJ-U FFU ERUF Interreg, totalt 10. 069. 898. 812 8. 295. 704. 757 2. 198. 543. 893 2. 683. 564. 495 658. 565. 158 488. 384. 683 56. 130. 000 53. 782. 000 12. 983. 137. 8631 11. 521. 435. 935| 4. 058. 768. 093 3. 335. 008. 243 703. 332. 440 493. 628. 370 2. 202. 908. 639 1. 784. 006. 994 476. 918. 959 3 7 5 2 2 9 9 26 168. 351. 869 135. 011. 466 28. 820. 000 20. 515. 000 7. 639. 100. 0001 6. 143. 399. 999] 13. 647. 955 4. 527. 170 3. 281. 000 4. 147. 677 1 464. 869 28. 803. 500 21. 466. 126] 34. 216. 046 j 33. 972. 252 17. 572. 505 0 13. 000. 501 16. 856. 176 0 407. 026. 576 327. 694. 166 458. 571. 3331 357. 550. 8431 32. 482. 389 13. 016. 000 525. 000 7. 288. 000 37. 276. 839 9. 694. 300 263. 826 33. 922. 500 U - J F G U E U. U. U. CO UJ < UJ 0. p IX) rr cr UJ t- UJ O < UJ 0. |:. :::::. : •. :;: : 1 B2-100 B2-1000 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 I B2-110 B2-1100 B2-1101 B2-1102 B2-1110 I B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 I B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 I B2-140 B2-1400 B2-1400 B2-1400 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1410 I B2-1412 B2-1412 B2-1412 B2-1412 I B2-142 B2-1420 B2-1420 PEACE, totalt 53. 311. 389[ 81. 157. 465j Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser ESF E R UF ESF ERUF ESF ERUF i z 1 p~ r T B2-1421 B2-1421 B2-1422 B2-1422 I 2. X t" £&5 B2-1423 B2-1423 ESF ERUF I 36. 644. 371 50. 820. 000 20. 397 256. 318 " 3 6. 6 6 4 7 6 8] 51. 076. 318] 76. 360. 917 72. 558. 906 20. 396 256. 317 76. 381. 313J 72. 813. 223] 109. 350. 000 63. 567. 414 0 0 109. 350. 0001 63. 567. 414| 72. 382. 558 0 59. 192. 231 0 72. 382. 5581 59. 192. 2311 N Ö W, totalt Horizon, totalt Integra, totalt Youthstart, totalt 187 Budgetpost Rubrik Åtaganden Betalningar | B2-1424 B2-1424 ESF ERUF ADAPT, totalt B2-143 B2-1430 B2-1430 Industriell omstrukturering ESF ERUF DC UJ Q 55 UJ B2-1431 B2-1431 I ESF ERUF Rechar, totalt Resider, totalt 125. 432. 619 0 126. 432. 619] 147. 933. 714 0 147. 933. 714l 24. 258. 838 89. 066. 440 113. 325. 278 20. 126. 224 55. 316. 420 75. 442. 644 10. 118. 426 94. 983. 400 105. 101. 8261 9. 432. 782 52. 674. 200 62. 106. 9821 Budgetpost Rubrik Åtaganden Betalningarj B2-1432 B2-1432 ESF ERUF B2-1433 B2-1433 ESF ERUF Konver, totalt RETEX II, totalt B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 REGIS (de mest avlägset belägna områdena ) ESF EUGFJ-U FFU ERUF REGIS, totalt B2-145 B2-1450 B2-1450 URBAN områden i städer) ESF ERUF URBAN, totalt B2-146 B2-1460 B2-1460 B2-1460 Leader (landsbygdsutveckling) ESF EUGFJ-U ERUF Leader, totalt B2-147 B2-1470 B2-1470 SMF-initiativet ESF ERUF SMF, totalt w rr ÇC LU 9rx Q< C P B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 Reserv för tidigare och framtida åtgärder ESF EUGFJ-U ERUF RESERV Tidigare åtgärder, totalt (*) ESF EUGFJ-U FFU ERUF B2-150 B2-1600 B2:1600 ERUF ESF Gemenskapsinitiativ, totalt ÖVRIGA ÅTGÄRDER Bedrägeribekämpning, totalt Genomförande, uppföljning och utvärdering av GSR/SPD, te Hl è •» I B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 EUGFJ-U FFU ERUF ESF övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder, totalt 188 16. 333. 000 175. 098,000 191. 431. 0Ö0J 9. 963. 291 58. 730. 816 68^694. 167] 1. 743. 184 84. 034. 099 85. 777. 283] 1. 063. 223 55. 730. 543 56. 793. 7661 8. 685. 738 4. 596. 000 0 77. 365. 000 90. 646. 738l 6. 813. 734 1. 106. 700 0 J7. 871. 400 55. 791. 834l 29. 211. 231 88. 887. 000 118. 098. 231 13. 937. 449 61. 697. 600 75. 635. 0491 10. 510. 696 65. 418. 760 82920>J53 157. 849. 9091 3. 621. 853 43. 870. &G1 56. 617. 267 104. 110. 020] 10. 447. 200 122. 889. 284 133. 336. 484 3. 492. 460 120. 154. 814 123. 647. 2741 12. 838. 524 10. 221. 142 164. 532. 427 187. 592. 092 611. 581. 374 100. 603. 265 5. 052. 170 1. 231. 880. 045 1. 949. 116. 854 529. 784. 822 81. 749. 219 1. 728. 695 1. 064. 058. 287 1. 677. 321. 023 750. 000 750. 000 449. 633 449. 633 1. 487. 444 79. 790 1. 667. 234] 5. 716. 381 20. 662. 838 170. 629. 361 60. 391. 626 257. 400. 2051 7487. 530 13. 101. 443 107. 330. 240 44. 182. 950 172. 102. 163] Budgetpott Rubrik Åtaganden Betalningar] I B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-1900 B2-1900 II Q x m Strukturatgiirder inom ramen for fdrordning (EEG) nr 3575/90 (f. d. Osttyskland) ESF EUGFJ-U FFU ERUF Fd. Osttyskland, totalt ~ - - -| 857. 840 29. 504. 312 30. 362. iS2J ') Betalningar avseende perioden 1989-1993 189 Bilaga 7: Genomförande av programmen per medlemsstat (mål och gemenskapsinitiativ) -1997 under programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) BELGIEN (tfrtaflartttor) W f U k t U f f o h d *- tota» * t öd Atftg*nd«tt 1 *7 Ataflartdon 19$4r19#7 Betainingar 1997 8«t»tattigar 1994-1W7 • " " % "" fflflp. * SPD Hainaut (1994) mm:::::. :::. ::. ::. :::::::: SPD Aubange 1997-1999 (1997) SPD Liege 1997-1999 (1997) SPD Limburg 1997-1999 (1997) SPD Turnhout 1997-1999 (1997) SPD Aubange 1994-1996 (1994) SPD Liege 1994-1996 (1994) SPD Limburg 1994-1996 (1994) SPD Turnhout 1994-1996 (1994) Totalt mm. OP Flamlandska befolkningen (1994) OP Franska befolkningen (1994) OP Tysktalande befolkningen (1994) OP Bryssels huvudstadsomrade (1994) OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) Totalt P&llipiR OP Flamllndska befolkningen (1994) OP Franska befolkningen (1994) OP Tysktalande befolkningen (1994) OP Bryssels huvudstadsomra. de (1994) OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) Totalt l l l i E i t ; ^^ Bestammelser om Flandem, forordning 2328/91 (1995) SPD Flandem, forordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Bryssels huvudstadsomrade, forordning 866/90 (1995) Bestammelser om Vallonien, forordning 2328/91 (1995) SPD Vallonien, forordningarna 866 och 867/90 (1995) Bestammelser om Federal, forordning 2328/91 (1995) Totalt M t f S * & S t« SPD Belgien (1994) iWwWR SPD Meetjesland (1995) SPD Vallonien (1995) SPD Westhoek (1995) Totalt TOTALT AftAiPt Flandem (1995) Vallonien (1995) Totalt mffifrm**"'. ' Flandem (1994) Vallonien (1994) Totalt l l i i i ^^ Hainaut(1997) Meetjesland (1997) Vallonien (1997) Westhoek (1997) Totalt iHrtSA Belgien (1994) mt Natverk: IBEX Libramont-98: trasektorn (1997)2 Flandem (1996) Vallonien (1995) Totalt 2. 721,7 2,2 442,0 446,1 82,1 3,2 290,8 89. 2 44,7 1. 400,5 626,1 368,0 12,6 33,3 114,3 1. 164,4 107,9 54,8 1. 2 7,0 15,7 186,7 135,8 352,1 11,1 101,1 46,4 186,7 833,2 103,7 34,2 135,5 96,6 266,3 748,5 1,0 114,4 67,8 32,9 1,3 80,2 33,9 18,1 349,7 190,3 160,4 5,6 12,5 36,9 406,8 43,7 17,8 0,5 2,2 6,0 70,2 49,5 23,8 1,1 30,1 5,4 63,6 1. 0 36,9 21,7 32,9 0,0 -0,9 -4,9 -1,3 86,4 31,9 26,6 3,3 2,0 6,2 70,0 0,0 16,6 0,4 1,9 0,0 18,9 9. 1 6,1 0,0 0,0 1. 6 8,8 120,0 349,68 47% 96,0 267,6 36% 1,0 36,9 21,7 32,9 1,3 80,2 33,9 18,1 100% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 0,5 17,4 10,9 16,4 0,0 39,6 17,2 0,3 0,5 17,4 10,9 16,4 0,6 66,7 27,8 12,0 226,0 6 5% 102,4 152,4 50% 15% 16% 50% 46% 83% 82% 66% 4 4% 54% 54% 50% 50% 5 1% 5 4% t::' 10% 50% 50% 50% 50% 25% 103,2 87,1 2,8 6,2 18,7 218,0 4,4 8,9 0,2 1. 1 3. 0 17,7 :/ MMM 45% 37% 12% 3 1% 50% 58% 46% 22,1 8,8 0,1 9,4 2,7 36,8 80,0 19,6 80% 1. 0 11. 1 2. 6 14,8 770,0 10% 27% 10% 19% 4 2% 33,4 21,9 0,9 2,3 3,1 61,6 0,0 8,3 0,2 1. 0 0. 0 9,4 8,0 1,0 0,0 0,0 1. 2 10,7 20,9 0,0 0,4 5,5 0,8 3,6 6,3 10,0 2,3 4,5 6,8 2,0 0,0 1. / 0,0 3,7 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 8. 1 11,2 19,3 8,4 14,5 22,9 2,0 0,0 1 ,/ 0. 0 3,7 50% 50% 6 0% 50% 50% 6 0% Wwi ws& 50% 0% ti0% 0% 36% 0,8 30% 0,0 0,8 3,2 4,0 0% 30% 34% 32% 121,5 104,7 5,6 7,7 23,0 262,6 8,8 17,8 0,5 2,2 6,0 64% 65% 100% 62% 62% 6 6% 20% 100% 100% 100% 100% 35,3 5 0% 27,0 16,1 0,3 11,7 4,0 46,5 1,8 19,6 3,5 24,9 16,3 22,4 38,6 16,8 29,0 45,8 4. 1 0,0 3,3 0,0 7,4 55% 68% 24% 39% 73% 73% 6 1% 17% 47% 13% 32% 5 6% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0% 100% 0% 7 2% 2,5 100% 0,3 2,7 9,4 12,4 100% 100% 100% 100% 43,9 69,9 113,8 36,7 63,1 99,8 9,3 4,2 7,9 7,2 28,6 5,3 1. 0 8,6 14,2 23,9 16,3 22,4 38,6 16,8 29,0 45,8 4,1 1,1 3,3 1. 8 10,3 2. 5 0,3 2,7 9,4 12,4 1,3 6,1 7,4 4,6 9,1 13,7 4,1 0,0 3,3 0,0 7,4 0. 5 0,3 0,0 0,0 0,3 190 173,4 26,6 105,4 24,5 100% 24,5 10,3 41,4 26,4 78,1 0,0 0,5 8,3 0,0 8,9 (nftlaWv fatrtjnj»rt<l«*r) 6. 666,4 1. 850,1 328,8 1. 028,4 totalt $*rtiKta«to*>ds- stöd fl) Åtagande 1997 Ate0*ftd*» 1994*1997 (2J 6,7 297,0 e*talfl]ttg«r ia»7 Batalitfngaf 1 6 9 * 4 9 87 ft fllxHfKIV ttmfctUFtooti^ ! W ' \ 1994*1997 IK* Chatelet(1995) "" '""""" '" " Limburg (1995) Totalt i M S f t ^f Bryssel(1995) Flandem (1995) Vallonien (1995) Totalt mm* CharieroJ(1995) Liege (1995) Totalt WttTttV Flandem (1996) Vallonien (1995) Totalt Mfflm Bryssel(1996) Antwerpen(1995) Charleroi(1995) Totalt TOTALT if^M^^S^t Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna Rhen- Meuse (1997) BelgiervFrankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg (1996) Belgien/Frankrike: Ardennerna (1996) Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/Flandern (1996) Frankrike/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) Belgien/Nederiandema: Euregio Scheldemond (1995) Belgien/Nederlanderna: Middengebied (1995) Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) DANMARK mt SPD Lolland 1997-1999 (1997) SPD Nord-jylland 1997-1999 (1997) SPD Lolland 1994-1996 (1994) SPD Nord-jylland 1994-1996 (1994) Totalt M*J> SPD Danmark (1994) ISIF. T SPD Danmark (1994) Ma$5*fcr<fcflik ; Bestammelser om Danmark, ffirordning 2328/91 (1995) SPD Danmark, l&rordningarna 866 och 867/90 (1994) Totalt $$$*$$* SPD Danmark (1994) m&. : ' SPD Danmark (1994) TOTALT MtfrtiV (*rttao,aiK»«ar) ABAFf ADAPT Danmark (1995) IrogfoymiwA Employment Danmark (1994) 'i'iiiujjiif"" Leader Danmark (1996) mam. • PESCA Danmark (1994) SNir SMF Danmark (1996) Kwwftf' Konver Danmark (1995). ,,, HI 'mi IWi 11. t i n, n ft 0,9 14,8 16,7 1. 7 4,8 4. 9 11,6 15. 2 12,5 27,7 1. 4 3. 0 4,4 2. 2 2,6 5,7 10,4 179,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4. 0 0,0 4,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 33,4 0,9 100% 14,8 15,7 100% 100% 1,7 4,8 4,9 100% 100% 100% 11,6 100% 15,2 12,5 27,7 1. 4 3,0 4,4 2,2 2,6 5. 7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 10,4 100% 176,4 98% 0,3 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,4 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 0,4 0,4 0. 7 7,4 8,1 0,9 2,4 2,5 6,7 6,0 6,3 12,2 0,7 2,1 2,8 1. 1 1,3 3,3 5,6 22,3 85,2 80% 50% 62% 50% 50% 50% 5 0% 39% 50% 44% 50% 70% 64% 50% 50% 58% 54% 48% 137,1 15,5 15,5 1 1% 0,0 0,0 0% 30,2 12,5 18,0 71,5 11,1 32,4 35,7 0,0 0,0 1,1 0,0 0,0 0,0 0,0 26,2 12,5 18,0 10,0 11,1 32. 4 33,5 87% 100% 100% 14% 100% 100% 94% 1. 4 0,0 0. 5 1,5 0. 0 0. 0 0. 0 13,5 3,7 9,0 6,5 3,3 9. 7 10,0 45% 30% 50% 9% 30% 30% 28% 1,9 56,2 68,1 5,8 11. 8 12. 9 30,4 31,4 28,4 69,8 3. 0 6,0 9,0 8,4 15,2 11,3 34,9 463,6 426,7 62,2 27,8 38,3 148,4 22,8 66,3 71,9 • $trt»ktu«fofto> wtett (1) Åtagande*} 1*97 Atagiandw* 1994,1*97 C8 fcettalntagar 1997 own BeMhtngar 1**4>1$S7 m 47,4 222. 3 30. 5 216,4 616,6 584,3 87. 7 352,5 213,6 566,1 444,2 202,3 2. 401,2 KeWWKl totalt 69,0 28,1 26,7 48,6 5. 1 5,3 13,8 54,4 7,0 47,1 122,3 268,1 38,9 102. 7 26,7 129,4 142. 5 54,0 766,3 WuktvrfOfid*- stftd Fl 13,8 17,4 -1,6 3,4 33,1 42,2 7. 4 17,0 0. 0 17,0 0. 0 13,8 17,4 7,8 47,1 86,1 100% 32% 111% 100% 70% 6,92 8,71 -0,80 24,13 39,0 6,92 8,71 5,57 41,42 62,6 50% 16% 80% 88% 6 1% 169,2 63% 39,6 154,8 58% 20,4 53% 4,99 15,66 40% 67,3 10,5 77,8 65% 39% 60% 19,50 1,08 20,6 52,36 9,48 61,8 5 1% 36% 48% 69,9 49% 27,9 58,2 4 1% 10,7 110,4 24,2 447,6 45% 69% 14,7 146,8 ' AtftBWdan 1997 At*0j»rri*it 1994*1997 Retaining** 1997 ii $ ; 20,5 38% 373,7 ••talningar 1*9441097 ft 49% * M? 31. 7 14,1 8,2 16,4 2,6 2,4 2. 2 3,5 1,6 4,1 0,0 0,0 31,7 100% 7. 0 15,9 50% 14,1 100% 8,2 100% 16,4 100% 2,6 100% 2,4 100% 3,9 0,5 2. 7 0,0 0,0 7. 0 50% 2,4 30% ; 4,9 30% 0,8 30% 1. 2 50% 191 wrimi*h totalt $truktvrtonds, *tW 19»7 Atfte»nd»» 1994*1997 (2) 1W fsyfn Itfeili&tfftt 1*9*1*7: m URBAN Danmark (1995) TOTALT il^iis^iliiiri Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) Fdrenade kungariket£>anmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland Nordsjfin (1997) Danmark/Sverige (1996) Danmark/Tyskland: F y n s A m t / K E. R N. (1995) Danmark/Tyskland: Sonderjylland/Planungsraum V (1995) Danmark/Tyskland: Storstrem/Ostholstein/Lubeck (1995) Danmark: Ostersjon (1995) TYSKLAND Proigptm fctittyamtoar) " '"" """ "'"''' ' '' - 3,0 186,9 47,5 30,3 28,0 3,6 22,2 10,4 4. 6 (1) 1. 5 76,8 25,0 14,5 13,0 1. 8 11,1 5,2 2,0 Kd$tftftd totalt «rufcturf<wm*. stod (11 0,0 11,6 25,0 14,5 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 1,5 100% 76,8 100% 0,0 14,1 0,5 32,7 3 2% 43% 25,0 100% 12,5 12,5 50% 14,5 13,0 1,8 1l7v 5,2 2,0 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,7 0,0 o"^ 0,0 o. ol 0,0 3,9 0,5 3,3 1,6 0,6 0% 3 0% 3 0% 3 0% 30% 30% At*0*fl<J«n 1997 Af*tl«rtd#ft 1994-1997 % Retitafo0*r 1997 ft „rSM„ fittalnmgar 1994*1997 (3) • i f l r tt Mi'11"'1' '" ' Reglonala OP OP Berlin (Ost) (1994) OP Brandenburg (1) (1994) OP Brandenburg (2) (1994) OP Brandenburg (3) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) OPSachsen(1)(1994) OPSachsen(2)(1994) OPSachsen(3)(1994) OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) OPThQringen(l)(1994) OPTh0ringen(2)(1994) OPThur(ngen(3)(1994) Interregional OP OP«iske(1994) OP Yrkesmassig kompetens (1994) Totalt W^i^^^^^^M^M^^M^^^^M^^^^§M. SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) SPD Bayem 1997-1999 (1997) SPD Berlin 1997-1999 (1997) SPD Bremen 1997-1999 (1997) SPD Hessen 1997-1999 (1997) SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) SPD Saarland 1997-1999 (1997) SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) SPD Bayem 1994-1996 (1994) SPD Berlin 1994-1996 (1994) SPD Bremen 1994-1996 (1994) SPD Hessen 1994-1996 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) SPD Rheinland-Pfalz 1994-1996 (1994) SPD Saarland 1994-1996 (1994) SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) Totalt M*t&- Reglonala OP OP Baden-WOrttemberg (1994) OP Niedersachsen (1994) OPBayern(1994) OP Berlin (1994) OP Bremen (1994) OP Hamburg (1994) OP Hessen (1994) OP Nordrhein-Westfalen (1994) (1 ) Ekonomisk utveckling (2) Landsbygdsutveckling (3) Arbetsmarknad 2 525,6 4 573,0 2365,3 776,5 4752,4 1. 564,4 809,9 9. 029,0 1. 710,7 965,9 9. 430,3 1 844,5 1 106,2 5 467,4 1 928,9 774,9 253,6 2258,3 62. 136,6 225,2 42,7 413,1 207,0 78,2 1 613,3 67,1 104,0 37,6 95,7 30,5 401,0 177,6 48,0 1. 262,2 49,7 240,6 32,4 6. 125,8 233,9 276,8 125,3 123,2 93,5 86,3 165,9 743. 8 747,7 1 006,6 733,5 482,1 810,7 667,1 363,0 2. 113,9 631,3 648,4 1 134,4 597,5 660,3 1. 060,6 530,8 457,9 109,3 1 076,7 39,9 254,8 217,0 80,4 136,1 7,1 47,6 360,7 121,4 131,0 450,9 93,5 142,5 177,7 68,9 77,3 1. 1 106,3 370,2 581,0 539,9 290,1 501,8 415,1 218,5 1. 303,2 479,0 361,4 790,6 361,3 405,1 628,3 297,9 272,0 47,6 584,3 13. 831,6 2. 614,3 8. 447,3 49,9 19,8 191,2 55,1 30,0 450,6 27,6 58,9 18,1 43,1 12,3 155,4 47,6 16,6 340,4 23,8 48,6 15,6 16,0 19,8 61,1 17,6 30,0 144,0 27,6 17,5 18,1 0,0 0,1 39,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 16,0 19,8 61,1 17,6 30,0 144,0 27,6 17,5 18,1 43,1 14,3 155,4 47,6 16,6 340,4 23,8 48,6 15,6 1. 604,5 390,9 1. 066,9 50% 58% 74% 60% 62% 62% 60% 62% 76% 56% 70% 60% 6 1% 59% 56% 59% 44% 54% 6 1% 3 2% 100% 32% 32% 100% 32% 100% 30% 100% 100% 116% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 66% 53,5 121,2 56,5 51,9 39,5 39,1 49,6 280,6 7. B 33,5 0,0 9,2 6. 7 7,8 7,8 44,5 32,8 H'J, 3 25. 0 33,4 25,5 25,2 31,5 143,3 6 1% 74"X 44". 64". 65% 65% 63°/< 51'X 109,6 233,1 101,7 91,7 118,4 109,5 83,8 388,6 102,5 109,8 99,4 90,2 127,9 96,1 53,7 88,9 310,8 496,1 367,3 267,5 448,0 371,9 193,8 1. 163,4 357,3 317,5 402,5 290,7 340,8 417,4 236,8 229,6 12,7 172. 61 2. 190,2 39,5 503,6 6. 754,6 42% 49% 50% 55% 55% 56% 53% 55% 57% 49% 35% 49% 52% 39% 45% 50% 36% 47% 49% : •. , :' • ' -. 8,0 9,9 26,2 8,8 15,0 72,0 13,8 8,7 9,0 20,6 0,1 65,0 23,3 1,7 93,6 0,0 1,7 3,0 8,0 9,9 26,2 8,8 15,0 72,0 13,8 8,7 9. 0 34,6 11. 8 110,8 40,3 13,2 278,2 14,3 33,1 12,4 380,6 720,2 10,7 18,9 0,0 6. 3 9,4 6,9 9,5 41,0 29,4 fi5,1 15,1 25,7 23,4 21,1 28,1 126,0 16% 50% 14% 16% 50% 16% 50% 15% 50% 80% 96% 7 1% 85% 80% 82% 60% 68% 80% 46% 55% 54% 27% 50% 59% 54% 57% 45% 192 ', 'towm («tAg*ft4*4r) Ko»tn«d t0t»rt $ttitfctwfoml** Wd Ateflandan 18*7 AtftQftndw 1994*1997 % B#frln)««at l«tftlnln<)ftr 1t*M*7 tttfeffv ; twrfagawlt**) KiWWHl totalt «WkturfWid«- stod Atag*fid«ft 1997 OP Rheinland-Pfalz (1994) OP Saarland (1994) OP ScWeewfg-Hctetein (1994) Interregional OP OP Forbundsrepublik (1994). Totalt itSI!*. SPD Tyskland (1994) Mftjfc*ftt^ SPD Niedersachsen, forordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Bayem, ffirordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Bremen, f&rordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Hamburg, forordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Hessen, fSrordningarna 866 och 8 6 7 ^0 (1995) SPD Saarland, forordningarna 866 och 867/90 (1995) SPD Schleswig-Holstein, <6rordningama 866 och 867/90 (1995) SPD Baden-WOrttemberg, forordningarna 866 och 867/90 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen, forordningarna 866 och 867/90 (1994) SPD Rheinland-Ptalz, f6rordningama 866 och 867/90 (1994) Best&mmelser om Tyskland, forordning 2328/91 (1995) Totalt mwim SPD Tyskland (1994) ilffttwB SPD Baden-WQrttemberg (1995) SPD Nordrhein-Westfalen (1995) SPD Saarland (1995) SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayem (1994) SPD Hessen (1994) SPD Rheinland-Pfalz (1994) SPD Schleswig-Holstein (1994) Totalt TOTALT """ l""""""" ' "" ' Win Tyskland (1995) 6m$taytotat Tyskland (1994) '&&&& Natverk(1996) Schleswig-Holstein (1996) Baden-WQrttemberg (1995) Bayem (1995) Berlin (Ost) (1995) Brandenburg (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Saarland (1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) Thuringen(1995) Totalt mm~::r:. Tyskland (1994) mm. N&tverk: IBEX Magdeburg 1998: energisektor (1997) Baden-WOrttemberg (1996) Brandenburg (1996) Niedersachsen (1996) Rheinland-Pfalz (1996) Saarland (1996) Schleswig-Holstein (1996) Bayem (1995) Berlin (1995) Bremen (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) 93,1 108,7 78,2 2 589,7 4. 718,4 29,5 40,9 35,0 887,6 1. 684,9 0,0 7,0 0,3 4,1 128,7. «H. «. 50% 64% 68% 54% 56% 14,8 26,1 23,H 478,4 949,1 2,6 6,7 2. 7 181,7 296,8 13,0 24,4 21,5 424,8 817,6 mm 44% 60% 61 % 48% 49% 648,08 265,34 33. 56 89,78 33,84% 33,09 56,59 21,33% 99,6 342,2 4,5 24,1 84,8 17,8 10,2 132,3 132,5 76,6 29,9 85,5 0,7 4. 3 21,2 3,1 3. 1 22,3 30,1 18,8 3. 491,8 4. 416,3 871,8 1. 090,8 0,0 5,9 0,0 1,4 5,5 0,5 0,0 3,1 4,7 2,1 145,0 168,2 10,4 35,7 0,2 2,1 15,1 2,6 0,5 11,7 19,5 8,7 576,3 682,8 35% 42% 35% 49% 7 1% 82% 16% 52% 65% 46% 66% 63% 2,8 13,9 0,0 0,7 2,9 0,5 0,0 0,7 2,4 0,5 121,6 146,0 6,6 32,9 0,2 1,1 8,6 1,9 0,2 7,4 14,0 5,7 454,6 633,2 22% 38% 25% 25% 40% 62% 8% 33% 46% 3 1% 52% 49% 285. 2 451,9 117,9 114,1 699,1 2. 993,5 235,2 426,8 227,3 6. 266,9 72. 696,4 76. 0 0,1 37,8 50"/, 8. 9 28,9 38% 74,9 46,8 24,1 245. 1 572,0 80,8 111,3 85,9 21,4 3,7 7,1 78,4 115,7 8. 7 16,1 18,7 1. 240,8 19. 793,8 269,8 3. 606,6 44,4 15,4 11,1 155,8 330,9 43,2 58,6 59,8 719,3 59% 33% 46% 64% 58% 54% 53% 70% 68% 11. 982,9 , 6 1% 17,3 2,7 4,8 51,9 60,3 10,0 14,4 22,9 184,3 28,5 10,4 7,1 114,4 246,1 33,6 41,9 49,1 531,1 38% 22% 29% 47% 43% 42% 38% 57% 4 3% 48% % At*8*ttdeft 1994-1987 ft 3. 238,8 B*talnli*$*>f 199* 9. 442,1 8*t*lttftt0ar 1994-1997 :„,,„$), „: „ « ), 93,3 36% 14,4 53,2 2 1% 127,9 64% 54,7 95,8 48% 539,9 387,1 2. 0 16,6 14,3 113,5 0,4 33,7 24,9 29,3 40,1 8,9 25,5 5,4 35,5 29,8 29,7 256,7 201. 0 1,0 6,6 5,7 43,0 0,2 18,8 7,7 15,6 18,8 4,4 8,6 2,2 10,0 17,6 13,9 409,6 182,2 16,6 77,9 0,0 0,0 0,0 2,0 0. 0 0,0 0,5 0. 0 0,0 0,6 0,0 0,1 0. 0 0,0 0,0 3,2 1,0 6,6 5,7 8,1 0,2 18,8 6,7 15,6 18,8 4,2 8,6 1,9 18,0 15,6 13,9 143,7 100% 100% 100% 19% 100% 100% 87% 100% 100% 96% 100% 8 7% 100"/, 88% 100% 79% 62. 0 0,6 1. 8 20,9 9,7 6,4 3,1 3,6 17,8 43,0 9,3 3,5 36,0 23,0 -0,2 23,0 100% 0,3 0,9 14,9 4,9 3,2 1,6 1,8 7. 1 16,3 1,0 1,2 18,7 0,3 0,0 0,0 0,1 0,9 0,0 0,0 0. 2 1. 7 0,0 0. 0 3,7 0,3 0,9 14,9 4,9 3,2 1,6 1,8 7,1 16,3 1,0 1. 2 18,7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 193 0,0 0,0 0,0 1. 5 0,1 0,0 0,1 0,0 0,0 0,2 1. 5 1,0 1. 3 1,5 6,6 13,9 5,8 0,1 0,0 0,0 2,2 0,0 0,0 0,0 3. 6 3,7 0,0 0. 0 1,1 0,4 2,0 1,7 4,6 0,2 11,3 2,0 4,7 5,7 1,3 4,1 1. 6 6,7 10,2 10,8 66,9 40% 30% 30% 1 1% 80% 60% 26% 30% 30% 29% 47% 69% 37% 58% 77% 37% 7,7 34% 0,1 0,4 4,5 3,6 1,2 0,8 0,9 5,7 8,1 0,5 0,4 5,9 40% 50% 30% 75% 36% 49% 50% 80% 50% 49% 30% 3 1% JMWMftfa) *rottwf<md«- <1> Atagarxten 1994*1997 m Nordrhein-Westfalen (1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) Th0rfngen(1995) Totalt flrSsi;^^ Brandenburg (1996) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saarland (1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) ThQringen(1995) Totalt # 1 $ ? !^ Baden-WOrttemberg (1996) Brandenburg (1996) Sachsen(1996) Bayem (1995) Berlin (1995) Bremen (1995) Hamburg (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Saarland (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Schleswig-Holstein (1995) ThQringen(1995) Totalt PMntitt Brandenburg (1996) Bayem (1995) Bremen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saarland (1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) ThQringen(1995) Totalt WI^IB^^^^^^^0M^^^^^^^^§^&0^l Brandenburg (1996) Niedersachsen (1995) Sachsen(1995) ThQringen(1995) Baden-WOrttemberg (1993) Bayem (1993) Hessen (1993) Nordrhein-Westfalen (1993) Totalt mm:::-" Sachsen (Zwickau) (1997) Schleswig-Holstein (Kiel) (1997) Halle (1996) Saarbrucken(1996) Berlin (1995) Brandenburg (1995) Bremen (1995) ChemnHz(1995) Duisburg(1995) Erfurt (1995) Magdeburg (1995) Rostock (1995) Totalt TOTALT ) f t f t $ § g ^ $ $# 32. 7 101. 6 65,2 63,7 419,0 49,3 3,4 299,2 29,5 59,0 34,1 14,8 489,3 51,7 53,9 69,2 39,4 26,4 28,4 3,4 67,8 57,2 43,8 45,6 37,5 9. 5 29,5 29,8 60,7 663,8 42,4 13,2 6,7 53,3 420,1 46,8 37,4 8,3 11. 2 639,3 6,0 5,0 108,6 44,6 24,5 141,6 7,6 3,7 341,6 19,7 15,0 5,2 22,6 31,5 9,6 16,7 14,5 18,7 17,5 20,1 16,3 8,1 43,7 35,8 29,7 189,1 30,3 1,7 74,8 8,3 34,1 22,0 7,4 178,5 12,7 37,1 43,5 17,3 17,5 6,4 1,7 16,7 33,7 17,2 20,3 18,1 1,2 19,3 8,9 30,8 302,5 26,2 5,9 3,3 17,1 112,2 12,9 16,1 5,4 7,4 206,6 3,3 1,8 46,0 10,9 2,1 9,9 1,9 1,6 77,4 9,8 7,1 2,7 8,0 16,4 7,2 8,2 9,4 8,1 13,2 12,9 12,2 0,2 8,5 0,7 0,6 16,9 0,0 0. 0 15,8 3,5 4,3 4,4 2,4 30,4 0,0 0,0 0,3 4,6 5,8 1,9 0,5 4,0 14,2 4,3 3,8 4,2 0,0 8,2 0,0 11,3 63,2 0,0 0,5 0,1 0,0 31,6 3,5 1. 2 0,4 1,3 38,7 0,0 0,0 0,0 1,3 0,0 1. 0 1. 3 0,3 4,1 9,8 7,1 0,0 2,4 0,3 0,0 0,2 0,2 0,0 0,3 3,7 0,2 8. 1 14,5 35,8 29,6 169,8 30,3 1,7 45,4 8,0 34,1 22,0 7,4 148,9 12,7 37,1 25,4 17,3 17,5 6,4 1,7 16,7 33,7 17,2 18,7 18,1 1,2 19,3, 8,9 30,8 282,8 26,2 5,9 3,3 17,1 43,3 12,9 16,1 5,4 7,4 137,7 3,3 1,8 5,0 10,9 2,1 9,9 1,9 1,6 36,4 9,8 7,1 2,7 8,0 16,4 7. 2 8,2 9,4 8,1 13,2 12,9 12,2 207,3 4. 148,6 116,2 1. 732,2 24,2 276,0 116,2 1. 268,7 100% 33% 100% 100% 84% 100% 100% 6 1% 97% 100% 100% 100% 83% 100% 100% 58% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 100% 100"/, 100%, 100% 100% 93% 100% 100% 100% 100% 39% 100% 100% 100% 100% 67% 100% 100% 1 1% 100% 100% 100% 100% 100% 47% 100% 100"/, 100"/, 100"/, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100"/, 100% 100% 73% 0,1 6,8 0,0 5,1 22,8 0,0 0,0 31,4 1,1 0. 0 1. 4 3,4 0,0 3,3 3,0 1,5 2,9 2,9 0,1 7,0 17,2 0,0 0,0 5. 2 0,0 0,0 1,9 0,0 : 19944*97 m 4,0 11,4 17,6 mm 50% 26% 49% 50% 42% Wmm 50% 37,3 87,3 49%. :. ;. :. 50% 14,8 79,9 15,1 0,8 37,0 3,3 14,9 10,2 5,9 6,3 21,9 15,6 7,9 8,7 5,1 0,5 13,3 27,0 6,4 7,5 12,2 0,6 5,6 6,3l 9,7 49% 49% 4 1% 44% 46% 80% 59% 36% 46% 50% 80% 3 0% 80% 80% 37% 3 7% 67% 50% 29% 7 1% 32% 6 1% 5 0% 68% 49% 50% 24% 36% 46% 50% 80% 36% 46,2 164,7 0,0 • 1. 4 0,0 0,0 18,2 0,0 0,0 0,2 2,9 13,1 4. 1 1. 6 8,5 26,6 4,7 7,4 2,7 6,0 22,7 74,7 0,0 0,0 0,0 3,5 0,0 3,1 0,0 0,3 6,9 4,9 3,6 0,0 0,7 0,1 0,0 0,0 0,4 0,0 0,1 1,9 0,0 1. 6 0,9 2,5 8,3 1,1 7,9 0. 4 1,0 23,8 4,9 3,6 1,4 2,4 5,6 2,4 4,0 3,4 2,4 4,0 6,4 5,6 11,6 236,3 46,1 690,1 •. ; • • ; •: - -^ 50% 49% 5% 76% 55% 80% 23% 62% 3 1% 50% 50% 50% 30% 34% 34% 49% 36% 3 0% 30% 50% 46% 40% 40% Belgien/Tyskland/Frankrike/ Luxemburg/Nederianderna: Rhen- Meuse (1997) Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) 426,7 47,5 137,1 25,0 15,5 25,0 15,5 25,0 1 1% 100% 0,0 12,5 0,0 12,5 0% 50% 194 Ko»tn«d $<rukturfond»-> f tW (1) tagtndtn 1*f7 A<*0*n<M 1994*1997 % <2WU latalnlnoar 199*1997 1997 mmi Osterrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska havet, Donau och Sydostra Europa (1997) Forenade kungariket/Danmark/Sverige/Mederlanderna/ Tyskland: Nordsjon (1997) Tyskland/Osterrike (1996) Danmark/Tyskland: FynsAmt/KE. R. N. (1995) Danmark/Tyskland: Sonder-jylland/Planungsraum V(1995) Danmark/Tyskland: Storstrem/Ostholstein/Lubeck (1995) Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhein-center-syd (1995) Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Tyskland/Luxemburg: Euregio (1995) Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) fyskland/Nederianderna; Ems-bollard (1995) Tyskland/Nederianderna Euregio (1995) Tyakland/Nederlanderna; Euregio Rhen-Meuse-Norci (1995) Tyskland/Nederlanderna Euregio Rhen-Waal (1995) Tyskland/Polen/Tjeckiska republiken. Sachsen (1995) Tyskland/Polen: Brandenburg (1995) Tyskland/Polen: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Tyskland/Tjeckiska republiken: Bayem (1995) Tyskland/Schweiz: Bodensjon (1995) Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) 36,8 30,3 56,3 3,6 22,2 10,4 51,4 46,5 30,9 71. 9 62,7 53,6 12,8 23,2 220,0 110,7 84,1 42,2 13,8 22,1 20,9 14,5 24,6 1,8 11,1 5,2 25,2 23,3 8,0 35,7 22,5 22,0 6,4 11,5 149,4 73,5 63,1 16,8 6,9 11,1 20,9 14,5 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 2,2 0,0 0,0 32,4 0,4 0,0 0,0 0,0 1,0 20,9 100% 10,5 10,5 50% 14,5 24,6 1,8 11,1 5,2 22,9 23,3 8. 0 33,5 22,5 ID,8 6. 4 11,5 52,1 10. 51 8,8 16,8 6,9 11,1 100% 100% 100% 100% 100% 9 1% 100% 100"/, 94% 100"/, !K)% 100% 10W, 35% 1 4% 14% 100% 100% 100% 0,0 3,5 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,0 10,9 0,5 3,3 1,6 7,4 7,2 2,4 10,0 6,7 6,6 1,'J 3,7 24,5 34,3 0,8 0,0 3,0 0,4 0,3 5,8 4,4 8,4 3,4 3,3 0% 44% 30% 30% 30% 29% 3 1% 30% 28% 30% 30% :*)% 33% 23% 8% 7% 50% 49% 30% G R E K L A ND M*H Reglonala OP OPAttika(1994) OPKreta(1994) OP Norra Egeiska havet (1994) OP S6dra Egeiska havet (1994) OPEpirus(1994) OP Orekiska fastlandet (1994) OP Vastra Qrekland (1994) OP loniska 6arna (1994) OP Centrala Makedonien (1994) OP Vastra Makedonien (1994) OP Makedonien - Trakien (1994) OP Peloponnesos (1994) OP Thessaloniki (1994) Interregional OP ASIndustri(1997) OPTeknisktst6d(1996) OPKulturturism(1995) OPPosttjansten(1995) OP Telekommunikation (1995) OPJordbruk(1994) OPjarnvagar(1994) OP Stadsutveckling (tunnelbana) (1994) OP Grundutbildning (1994) OPEnergi(1994) OPMilj6(1994) OP Social utslagning (1994) OP Offentlig f orvaltning (1994) OP Vidareutbildning (1994) OPNaturgas(1994) OP Industri och tjanster (1994) OP Fiske - Vattenbruk (1994) OP Forskning - teknik (1994) OP vagar - Hamnar - Flygplatser (1994) OP Haisovard • Socialfareakring (1994) Tekniskt stOd TOTALT 'mm". Qrekland (1995) 6mp*oVn1<HH Qrekland (1994) Ktwtnad &tt»kturtond»* Atagandati Ataganrieft % 8*taloto$*r 1$$4r1«*7. (*), , , : •Willi tatdntogar 199*1*7; m mm 975,1 435,3 327. 9 380. 0 344,9 623,0 514,2 273,9 816,9 341,5 689,0 440,2 568,0 30,0 84,8 797,7 117,1 383,8 2882,7 548,0 1. 566,0 1. 881,7 1. 116,0 515,0 328,0 305,4 1 283. 0 825,4 2 778,9 314,1 560,2 2 542,4 339,0 0. 7 685,7 312,3 210,2 224. 1 236. 5 371,8 310,7 170,7 588,5 244,0 494,3 286,0 375,8 15,0 67,3 229,1 78,0 203,7 1 287,4 329,1 783,0 1. 411,3 358,5 376,7 246,0 168,6 756,0 354,6 705,0 151,8 316,2 1 327,4 226,4 0,7 188,9 96,9 31,8 35,3 61,2 58,4 80,7 26,5 17,7 50,2 77,0 45,2 113,2 15,0 2,0 0,0 0,0 75,8 232,0 0,0 183,5 139,0 66. 8 0,0 51,7 19,2 124,4 47,9 108,5 29,7 28,5 360,0 0,0 0,7 491,0 237,4 121,7 135,0 186,3 215,1 214,6 101,7 354,1 146,7 296,8 137,0 296,1 15,0 15,5 74,0 10,8 165,1 976,8 223,5 657,0 534,8 279. 3 157,5 120,4 67,4 437,9 249,6 290,7 72,5 155,7 1 000,4 57,3 0,7 26. 929,7 13. 902,3 2. 367,8 8. 496,4 72% 76% 58% 60% 79% 58% 69% 60% 60% (30% 00% 48% 79% 100% 23% 32% 14% 8 1% 76% 68% 84% 38% 78% 42% 49% 40% 58% 70% 4 1% 48% 49% 75% 25% 100"/. 6 1% 129,3 48,3 29,6 33,4 39,7 27,5 32,5 8,4 58,4 32. 9 80,4 7,4 68,0 1,1 7,3 16,4 0,0 46,4 216,0 0,0 81,6 165,3 64,7 49,7 19,7 16,5 98,1 84,2 87,7 31,7 36,6 73,5 0,0 0,0 408,5 167,8 107,1 109,5 144,1 148,9 129,8 64,7 278,8 108,6 247,3 86,7 199,9 1,1 14,0 59,1 5,4 110,3 818,8 120,9 433,7 417,5 254,0 126,9 59,9 51,8 350,0 179,1 231,6 58,5 127,6 438,2 35,1 0,0 1. 692,1 6. 096. 2 60% 54% 5 1% 49% 6 1% 40% 42% 38% 47'%, 44"/, 50% 30% 53% 7% 2 1% 26% 7% 54% 64% 37% 55% 30% 7 1% 34% 24% 3 1% 46% 50% 33% 39% 40% 33% 16% 0°/, 44% 49,7 104,7 33,5 70,7 2,5 15,8 29,9 89% 6;5 14,9 45% 28,4 40% 11,7 18,0 25% 195 iMiWtf'Y'1 Qrekland (1995). , TMW* Qrekland (1994). wm Qrekland (1995) :Rj»isiwr Qrekland (1995) Mmm Qrekland (1995) JjNjrftjir. '. '. '. '. Qrekland p 995) KiTiK ' Qrekland (1993) WMm:::. Qrekland (1995) TOTALT IntertaiSflii^^ Qrekland/ltalien: Epirus, loniska darna, Vastra Qrekland och Apulien (1997) Oslerrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska havet, Donau och Sydostra Europa (1997) Qrekland/Albanien/Bulgarien (1995) Qrekland/ltalien (REQEN Elektridtet) (1995) Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) SPANIEN WWME. 1 R e g l o n a la OP ASCastilla-Le6n(1997) SP Uppsamlingsanordning Bahia de Santander (1997) SP Oljeledning Cartagena-Puertollona (1997) AS Castilla-La Mancha (1) (1996) OP Ceuta och Melilla (2) (1996) OP Handel och turism (2) (1996) SP Naturgasledning Gibraltar-Cordoba (1996) SP Naturgasaniaggningar Huelva (1996) AS Andalusien (1995) OPAndalusien(3)(1995) OPCantabria(2)(1995) AS Salamanca (1995) AS Sodical (Castilla-Ledn) (1995) OP Andalusien (1) (1994) OP Andalusien (2) (1994) O P A s t u r i e n ( l ) ( 1 9 9 4) OPAsturien(2)(1994) OPAsturien{3)(1994) OP Kanarieoarna (1) (1994) OP Kanarieoarna (2) (1994) OP Kanarieoarna (3) (1994) OP Castilla-La Mancha (1) (1994) OP Castilla-La Mancha (2) (1994) OP Castilla-La Mancha (3) (1994) OP Castllla-Leon (1) (1994) OPCastilla-Leon(2)(1994) OPCastilla-Le6n(3)(1994) OP Ceuta (1) (1994) OP Doftana Fas 2 (4) (1994) OP Extremadura (1) (1994) OP Extremadura (2) (1994) OP Extremadura (3) (1994) OPQalicien(1)(1994) OPGalicien(2)(1994) OPQalicien(3)(1994) OP Melilla (1994) (1 ) OP med stöd endast frän ERUF (2) OP med stöd endast från ESF (3) OP med stöd endast från EUQFJ (4) Inbegripet anslag från budgetposten B2-1820 Ktttftkd $tr«Myrftmd** Ateg«nd*n Atftgftnder* 8#ttln)ng*t jMaJntogar % totalt ftod 19»7 1994*1997 1«*7 „, M ,„ n i f i M. 199#-1f97 ft nflM. 263,6 56. 8 156,9 4,1 20,3 8. 9 145,3 67,2 877,4 304,9 36,8 494,9 189. 4 459,2 148,0 31,1 83,3 3. 1 12,9 4,7 87,5 45,2 620,0 169,2 20,9 314,0 75,8 183,7 0,0 3,8 0,0 1,4 1. 4 0,0 0,0 0,0 24,9 39,9 20,9 41,6 0,0 80,5 22,6 ,15:*' 3. 5 14,8 30,6 98% 10. 4 13,0 10% ; 42% 28,8 35% 2,9 95% 12,9 100% 4. 7 100% 61,0 70% 5,6 227,4 12% 44% 0. 0 0,7 0,7 0,0 11. 7 0,0 46,2 14,4 17% 1,5 48% 6,5 2. 3 50% ' 50% 48,4 55% 2,3 136,0 5% 26%. :. : • : :. ' • ' • • ' •/ 39,9 24"/, 19,9 19,9 12% 20,9 100% 107,9 22,0 34% 29% 183,7 100% 10,5 47,4 0,0 79,4 10,5 96,4 11,0 161,9 50% 3 1% 15% 88% KoaitUKl Strukturfoftdft- Ataganden Atagandatt 1997 1994*1997 m am Betalntogar Betaimngar 1997 1884*139? ma 4,7 4,4 17,7 1,7 0,0 10,7 0,0 0,0 4,2 48,7 1,2 0,0 0,0 740,6 68,0 0,0 5,2 12,8 131,6 66,1 19,8 285,0 5,2 34,7 363,8 13,1 112,6 7,3 0,0 233,0 37,5 29,3 27,6 26,9 100,3 0,0 4,7 4,4 17,7 3,2 13,1 31,4 89,8 8% 25% 28% 50% 100% 100% 9 1% 7,3 100% 106,8 182,2 2,6 6,3 3,6 2 388,2 204,6 516,0 21,0 54,2 637,2 120,9 59,3 799,0 23,3 157,9 1. 148,1 77,4 284,2 42,7 58,1 605,1 104,6 101,5 1 130,3 105,1 242,3 28. 1 48% 53% 29",, 49";, 55",, 80% 62% 64% 65% 67% 92% 65% 64% 85% 65% 55% 7 1% 59% 75% 90% 40% 59% 62% 60% 72% 58% 80% 67",, 0,0 2,2 0,0 1,3 6,5 5,4 0,0 1,5 30,7 55,9 0,0 0. 0 1. 5 691,6 47,6 168,5 5,1 14,0 135,9 76,3 18,8 198,8 5,8 41,9 341,9 6,8 53,3 8,6 0,0 70,8 31,2 28,2 246,7 22,5 43,6 6. 1 0,0 2,2 0,0 2,1 10,4 15,7 71,8 0% 12% 0% 33% 8 0% 50% 73% 7,3 100"/. , 85,0 166,3 0. 7 5,0 3. 3 1 678. 2 153,0 450,8 18,4 51,5 478,2 103,7 54,9 573,3 20,1 137,4 890,0 49,8 200,4 39,8 46,4 340,9 75,1 89,1 1 023,6 83,5 175. 0 19,5 38% 49% 8% 39% 5 1% 56% 46% 56% 57% 63% 69% 56% 0,6 6 1% 57% 48% 55% 38% 53% 8 4% 32% 33% 44% 52% 65% 46% 58% 46% 352,8 25,3 161,2 41,4 16,3 41,9 298,5 27,4 1 894,5 575,3 12,0 39,1 43,1 6 727,8 440,4 1 410,8 42,8 116,5 1. 179,4 218,2 201,4 2. 010. 4 47,5 628,5 2. 752,3 174,1 746,3 70,9 225,5 1. 603,2 211,2 299,8 2 537,5 242,0 464. 1 82,4 56,2 17,7 62,9 6. 5 13,1 31,4 99,0 7,3 223,9 342,0 9,0 12,9 6,5 2 991,6 330,3 809^2] 327V 81,1 694,7 185,4 92,7 936,6 35,6 288,4 1 612,6 130,6 381,1 47,4 146,6 1 019,8 168,9 169,8 1 576,4 181,5 303,5 42,1 196 (a*ttag*]*t*r) ASMurcia(1)(1994) OPMurcia(1)(1994) OPMurcia(2)(1994) OPMurcia(3)(1994) OP Interregionalt Cantabria (1) (1994) OP Interregionalt Cantabria (3) (1994) OP Regionalt Cantabria (1) (1994) OP Valencia (1) (1994) OP Valencia (2) (1994) OP Valencia (3) (1994) Interregional OP OP Uppdatering av statistiska uppgHter (1996) OP Tekniskt st6d(1) (1996) OP Landsbygdsutveckling (1996) SP Naturgasledning Valencia-Cartagena (1996) ASIDAE(1996) OP PITMAN (5) (1996) OP Tekniskt st&d (3) (1995) AS Handelskammare (1995) OP Regionalt s(6d (1994) AS Konkurrenskraft SMF (1994) OPLokalmilj6(1994) OPFORCEM(1994) OP Livsmedelsindustri (1994) O P I N E M ( 6 ) ( 1 9 9 4) OP Vetenskapiig infrastruktur (1994) OPLokalt(1994) OP Ulbildningsministeriet (1994) OP Ministerier (1994) OP Autonoma organ (1994) OPFiske(1994) ASIndustriellteknik(1994) Tekniskt st6d Totalt lir^#:$:i':^ Reglonala OP OP Aragonien 1997-1999 (1997) OP Balearerna 1997-1999 (1997) OP Katalonien 1997-1999 (1997) OP Rioja 1997-1999 (1997) OP Navarra 1997-1999 (1997) OP Aragonien 1994-1996 (1995) OP Balearerna 1994-1996 (1995) OP Katalonien 1994-1996 (1995) OP Rioja 1994-1996 (1995) OP Madrid 1994-1996 (1995) OP Navarra 1994-1996 (1995) OP Baskien 1994-1996 (1995) Interregional OP OP Interregionalt 1994-1996 (2) (1995) Totalt $li$$&$:™8:&^^ Reglonala OP OP Aragonien (1994) OP Balearerna (1994) OP Katalonien (1994) OP Rioja (1994) OP Madrid (1994) OP Navarra (1994) OP Baskien (1994) Interreglonala OP OP Diverse organ (1994) O P I N E M ( 6 ) ( 1 9 9 4) Interregionala OP (1994) OPUnlversitet(1994) Totalt Ml " " SPDSpamen (1994) Tekniskt st&d Totalt (1 ) OP möd stöd endast från ERUF (2) OP med stöd endast «rån ESF (3) OP med stöd endast från EUQFJ (5) Industriellt och tekniskt program för miljön (6) Nationell offentlig arbetsförmedling Bttolningar iatalntoflar 1994-1997 m mm 8,6 32,6 7,9 7,2 103,7 7,9 46,9 98,9 41,2 24,2 0,0 2,4 0,0 0,0 18,9 6,1 2,6 2,6 117,3 0,0 98,8 72,9 186,9 285,6 75,5 136,6 161,1 8,2 61,1 193,7 15,0 0,3 31,5 229,2 19,8 30,5 225,1 18,2 54,4 722,6 188,2 75,7 10,0 6,4 20,7 19,0 18,9 6,1 3,6 3,2 309,1 77,5 147,2 142,3 712,4 1. 538,5 184,0 262,4 688,7 21,5 112,9 532,4 62,5 0. 3 4. 193,6 13. 697,3 0,0 0,0 0,0 0,0 12,7 9,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 12,7 33,1 7,8 104,1 379,8 -2,2 0,3 0,0 6,9 68,1 16,7 103,0 281,7 40% 47% 44% 55% 66% 33% 52% 60% 60% 73% 17% 32% 8"/, 80% 16% 10% 26% 16% 80% 32% 25% 54% 58% 59% 54% 45% 47% 40% 43% 52% 44% 43"/, 63% 0% 0% 0% 0% 50% 82% 90% 85% 8 1% 56% 78% 90% imm, 54% 69% 54% 62% 72% 57% 63% 78% 72% 92% 34% 40% 15% 100% 20% 40"/, 29% 29% 86% 43% 62% 67% 82% 67% 75% 7 1% 55% 53% 58% 64% 58% 100% 69% 23"/, 85% 26% ' 89% 100% 113% 110% 100% 126% 105% 100% 100% 23,7 12,6 181,7 15,7 25,4 45,6 9,5 448,2 10,7 128,3 21,4 311,6 29,1 100% 1. 263,5 69% 0,0 227,4 27,7 834,6 95% 45% " i : - ; /. ;: :. 20,3 12,9 59,7 100% 100% 63% 4,3 100% 43,7 31,1 81,7 39% 73% 65% 30,7 100% 396,8 184,1 52,5 917,9 214,7 0,2 214,8 63% 55% 58% 6 1% 58% 99% 68% 3,5 0,0 16,8 0,8 1,2 7,8 20,1 2,2 83,7 57,1 15,2 208,3 81,3 0,0 81,3 8,9 3,0 48,7 1,6 33,4 27,7 66,2 7,6 339,4 150,7 38,4 725,0 157,1 0. 2 167,31 44% 23% 5 1% 38% 30% 65% 53% 23% 54% 45% 42% 49% 43% 99% 43% Koftrwd $trttMtfif<md«* «4d *» At*g*0d*n AtflQftndw 1994*1997 m 518,0 767,3 60,1 127,3 536,6 110,8 158,6 3. 691,7 418,4 274. 2 79,4 26,7 538,2 60,7 964,6 623,7 18,4 37,0 3125,9 344,9 828,6 447,6 3 218,3 3 475,2 479,4 812,5 1. 953,6 72,2 352,5 1 697,0 472,6 0. 8 79,2 487,3 45,1 55,6 343. 0 54,3 105,0 1 207,9 313,8 103,5 59,6 20,0 275,4 23,8 118,3 59,7 13,8 19,2 387,0 241,5 580,6 262,5 1 230,5 2606,4 342,2 580,6 1 465,2 54,2 264,4 1 015,5 143,2 0,8 17,1 107,1 6,6 9. 0 0,0 13,8 51,0 0,0 45,3 40,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 16,4 2,0 4,5 111,2 0,0 265,0 38,0 354,0 407,5 60,9 218,9 236,9 9,0 60,5 183,1 30,0 0,5 42,7 335,8 24,5 34,5 247,7 30,8 66,0 936,4 226. 6 95,3 20,1 8,0 41,4 23,8 23,7 24,0 4,0 5,6 331,4 102,7 361,8 176,8 1. 012,9 1. 747,9 256,9 412,4 802,6 28,9 153,2 645,8 82,8 0,8 62. 264,8 26. 705,6 4. 702,6 17. 689,8 23,7 12,6 181,7 15,7 25,4 -7,2 -0,6 0,0 -0,7 0,0 -1,4 -11,4 -10,6 227,1 0,0 0,0 12,8 0,0 0,0 7,3 19,4 -3,3 119,0 81,7 14,5 251,4 47,0 0,0 47,0 478,0 f 68,3 3 440,0 132,0 136,3 148,7 57,6 4 665,3 64,9 314,7 102,6 1 889,0 105,2 14,8 688,9 17,6 25,4 40,5 8,7 448,2 8,5 122,1 21,4 311,6 64. 7 11. 662,2 29,1 1. 841,8 45,1 28,8 210,3 9,6 250,2 94,6 279,2 68,3 1 393,2 P" 740,6 201,2 3. 321,1 1 045,0 0,2 1. 046,1 20,3 12,9 94,6 4,3 112,6 42,6 125,7 30,7 626,9 333,3 90,5 1. 494,6 368,6 0. 2 368,8 197 Program (arrtagandear) Mai Sa jofdbrtjk Bestammelser om Spanien , forordning 2328/91 (1995) SPD Spanien , forordningarna 866 och 867/90 (1994) Totalt IIM&iiSa^k^ SPD Spanien (1994) !(liial;jf*$ SPD Balearerna (1995) SPD Aragonien (1994) SPD Katalonien (1994) SPD Rioja (1994) SPD Madrid (1994) SPD Navarra (1994) SPD Baskien (1994) Totalt TOTALT li:!i!ll|;|§$l!|l|ll^ :Aii^|;;:|i;:;;|:i:|illll;;;l Spanien (1995) iEttfJii^ywjBir^iSJSiiS Spanien (1994) l i e a j^ Andalusien (1995) Aragonien (1995) Astun'en(1995) Balearerna (1995) Kanarieoarna (1995) Cantabria (1995) Castilla-Leon(1995) Castilla-La Mancha (1995) Katalonien (1995) Valencia (1995) Extremadura (1995) Galicien (1995) Rioja (1995) Madrid (1995) Murcia (1995) Navarra (1995) Baskien (1995) Totalt i P E j S j G^ Spanien (1994) ^MP^ISsili^is^illi Natverk: IBEX Leon-1998: livsmedelsindustri (1997) Spanien (1996) Totalt #ia:!i$$!&:;l& Spanien (1996) : R l S i S | ; ; | | $ $ ^ ^^ Kanarieoarna (1995) :Koifti&&s:;£ Spanien (1997) M&ii&iMMMZy^^ Spanien (1996) :RlTlX*liwSiil$£sl&$ Spanien (1993) $RiM8M;i$S^ Spanien (1995) TOTALT : i n:^ i r i i g / ^ i Q^ Spanien /Marocko (1996) Frankrike/Spanien (1996) Spanien /Portugal (1995) Spanien /Portugal (REGEN Naturgas) (1995) Kpstnad Stmkturtonds- Ataganden Ataganden % Betalningat Betalnlngar totalt stod (1) 1997 1994-1997 1997 1994-1997 f3? 157,00 175,77 332,8 122,5 46,5 306,2 151,1 39,7 49,5 57,8 27,1 40,05 32,48 72,5 22,3 5,2 57,8 8,9 2,2 5,3 9,7 2,2 408,26 585,90 994,2 326,8 147,3 776,4 374,6 184,7 113,1 162,8 82,1 1. 841,0 71. 345,1 Kostnad 91,78 83,16 174,9 58% 4 7% 53% 36,70 31,10 67,8 80,70 71,64 152,3 5 1% 4 1% 4 6% 82,0 6 7% 23,2 65,9 5 4% 23,5 217,2 71,3 21,9 24,5 51,1 16,3 5 1% 71 % 4 7% 55% 5 0% 8 8% 6 0% 63% 6 8% mmm 3,0 51,6 13,9 2,3 6,2 7,4 3,7 16,5 161,7 59,8 17,3 20,1 42,8 13,0 88,3 331,2 4. 889,9 15. 863,5 3 5% 53% 4 0% 43% 4 1% 7 4% 4 8% 4 9% 52% Betalningar | l 9 s | i | i S (7 litlill mm 677,9 30. 543,8 91,3 5. 414,2 425,7 20. 768,7 :iAt^artdejr*:g i;:iR!i^iajnidie»;;;;; Betalnlngar 11111111 Strukturfonds- iiiiiiiiiii mmmmmm IIIIIBlll 461,9 671,0 194,6 137,4 35,5 11,3 30,8 20,1 122,9 110,7 68,1 77,6 62,2 119,5 18,4 14,1 24,3 21,5 12,6 1. 081,7 93,0 1,0 1. 383,1 1. 384,1 60,0 385,5 56,6 464,3 361,1 248,7 5. 267,8 185,3 142,6 755,3 548,2 293,2 450,1 77,8 27,5 13. 0 3,1 12,3 6,4 53,5 46,4 13,6 23,6 27,2 43,8 3,7 3,6 9,5 5,9 2,5 373,5 41,5 0,6 251,1 251,7 34,2 216,9 23,8 73,6 90,4 162,6 2. 011,6 101,4 62,4 552,0 220,0 57,4 52,8 0,0 0,0 0,0 0,0 10,3 0,0 0,0 0,0 0,0 20,1 0,0 8,3 0,0 0,0 7,7 1,1 0,0 47,5 3,8 0,6 57,6 58,3 0,0 139,2 4 7% 74,7 117,5 4 0% 167,5 3 7% 51,3 116,0 26% 10,3 27,5 13,0 3,1 12,3 1,1 10,0 4,9 2,2 23,6 24,0 11,8 3,7 3,6 9,5 5,9 2,5 13% 100% 100% 100% 100% 16% 19% 1 1% 16% 100% 88% 2 7% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,0 2,7 0,0 2,9 0,0 0,0 5,3 0,0 5,0 0,0 0,0 2,0 0,3 0,0 5,2 8,2 3,9 1,2 3,7 0,5 7,9 2,5 1,1 7,1 7,2 6,8 1,1 1,1 2,9 1,8 0,7 169,1 4 5% 18,2 62,9 7% 3 0% 3 0% 4 0% 3 0% 8% 15% 5% 8% 30% 2 7% 15% 30% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 17% 10,7 2 6% 0,6 100% 92,9 93,5 3 7% 3 7% 1,9 0,3 56,7 56,9 5,4 13% 0,3 74,3 74,6 4 0% 3 0% 3 0% 32,7 95% 9,8 26,1 76% 41,9 117,3 54% 26,5 86,4 4 0% 23,8 34,5 43,7 0,0 363,7 23,0 10,3 0,0 23,0 23,8^ 100% 0,0 0,0 0% 42,11 5 7% 29,9 33,7 46% 82,2! 9 1% 18,5 52,7 58% 56,0 934,3 37,1 19,1 240,2 216,4 3 4% 46% 3 7% 3 1% 4 4% 98% 10,2 298,0 22,6 7,2 50,5 17,8 44,3 619,5 29,7 11,7 154,4 180,3 2 7% 3 1% 29% 19% 28% 8 2% FRANKRIKE Wf0fffltttt (ftntflgamlMlr) iiiE'it" SPD Avesnes-Douai- Valenciennes (1994) SPD Korsika (1994) SPD Guadeloupe (1994) SPD Guyana (1994) SPD Martinique (1994) SPD Reunion (1994) Tekniskt stod Totalt li^;!!jf;i:^ Reglonala SPD SPD Alsace 1997-1999 (1997) SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) SPD Auvergne 1997-1999 (1997) SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) SPD Bretagne 1997-1999 (1997) SPD Centre 1997-1999 (1997) SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) SPD Franche-Comte 1997-1999 (1997) SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) SPD Lorraine 1997-1999 (1997) SPD Midi-Pyrtnees 1997-1999 (1997) SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) SPD Picardie 1997-1999 (1997) SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) SPD Provence-Alpes-C6te d'Azur 1997-1999 (1997) SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) SPD Alsace 1994-1996 (1994) SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) SPD Auvergne 1994-1996 (1994) SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) SPD Bretagne 1994-1996 (1994) SPD Centre 1994-1996 (1994) SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) SPD Franche-Comte" 1994-1996 (1994) SPD Haute-Normandie 1994-1996 (1994) SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) SPD Lorraine 1994-1996 (1994) SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) SPD Picardie 1994-1996 (1994) SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) SPD Provence-Alpes-C6te d'Azur 1994-1996 (1994) SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) Interregional SPD SPD Tekniskt stod 1997-1999 (1997) Totalt am SPD Frankrike (1994) «*»* SPD Frankrike (1994) WH^iw&ftrit Bestammelser om Frankrike, fdrordning 2328/91 (1995) SPD Frankrike, f6rordningama 866 och 867/90 (1995) Totalt. ; WW w wflfWw SPD Frankrike (1994) ' JMtfthT. SPD Alsace (1994) SPD Aquitaine (1994) SPD Auvergne (1994) SPD Basse-Normandie (1994) SPD Bourgogne (1994) SPD Bretagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comte' (1994) SPD Haute-Normandie (l994) 1. 269,9 697,8 832,3 309. 5 660,4 1. 281,9 0,6 6. 062,4 98,4 498,0 231. 2 234,9 204. 8 317. 4 126. 1 297,5 123. 6 503. 6 342,0 381,1 175,3 1 172,7 395,8 480,8 187. 6 428. 4 429,2 47,3 372,4 109,5 155,9 122,4 228,9 128. 4 245,1 117,4 428,9 231,9 214,2 152,5 925,0 364,5 479,2 130. 5 264,7 220,7 fltrufttwftwd*- *ttW tn ism , Atetfftfldftt 1997 Atagand«ft 1994-1997 % fteteinlftgar 1997 1994*1997 , m 9,1 27,2 78,4 21,3 37,1 0,0 0,2 192,4 105,2 191,5 72,3 135,4 270,6 43% 42% 54% 44% 4 1% 40% 0,4 103% 62,0 27,9 82,4 24,4 34,7 51,8 0,1 449,0 253,4 351,9 164,9 329,8 673,2 0. 3 2. 222,7 173,3 967,9 44% 283,4 KM** 37% 35% 46% 38% 29% 37% 54% 37% ::;:::;:::;x::;:::::::v 167,2 88,3 160,8 61,9 95,3 247,7 0,2 821,3 21,9 132,5 82,3 80,3 69,7 118,3 38,0 113,8 56,2 164,2 98,9 173,6 53,0 375,4 162,5 139,6 62. 9 154,4 148,9 19,9 100,2 52,9 49,3 36,5 82,9 16,3 55,7 48,5 149,0 56,1 9H. 1 41,4 303,0 130,2 122. 4 54,1 99,4 65,8 21,9 41,3 26,2 26,8 18,8 3H. 0 38,0 36,4 18,0 51. 2 34. 1 45,9 15,3 21,9 41,3 26,2 26,8 18,8 38,0 38,0 36,4 18,0 51,2 34,1 45,9 15,3 114,8 114,8 49,6 44,7 20,1 48,2 54,8 0,0 -0,9 1,3 3,5 -1,0 0,0 -1,6 5,3 0,0 12,2 -0,8 -5,8 0,0 0,1 -0,2 0,0 0,0 4,8 -1,6 49,6 44,7 20,1 48,2 54,8 19,9 99,3 52,9 49,3 36,5 82,9 16,3 55,7 48,5 149,0 55,3 95,5 41,4 303,0 128,1 122,4 54,1 99,4 65,8 100% 31 % 32% 33% 27% 32% 100",, 32". , 32% 3 1% 35% 26% 29% 3 1% 30% 32% 32% 3 1% 37% 100% 99% 100% 100% 100% 100% 100% 100"/. 100% 100% 99% 97% 100"',, 100",, 98% 100% 100% 100% 100% 11,0 20,6 13,1 13,4 9,4 19. 0 19,0 18. 2 9,0 25,6 17,1 23,0 7,7 57,4 24,8 22,3 10,1 24,1 27,4 0,0 1,1 17,8 13,3 7,4 21,5 0,0 8,5 0,8 23,9 13,0 21. 6 7,0 147,1 45,7 40,3 16,6 53,1 38,5 11. 0 20,6 13,1 13,4 9,4 19,0 19. 0 18,2 9,0 25,6 17,1 23,0 7,7 57,4 24,8 22,3 10,1 24,1 27,4 15,9 84,4 46,8 41,3 31,3 68,0 13,2 45. 01 34,4 129,9 47. 01 84,7 27,2 249,8 108,7 102. 8 r 47. 0 81,0 54,3 50% 16% 16% 17% 14% 16% 50% 16% 16% 16% 17% 13% 14% 15% 15% 16% 16% 16% 18% 80% 84% 88% 84% 86% 82% 8 1% 8 1% 7 1% 87% 84% 86% 66% 82% 84% 84% 67% 8 1% 83% 50% 44% 2. 0 11. 669,3 1,0 3. 828,9 1. 0 760,2 1,0 100% 0,5 0,5 2. 320,3 6 1% 849,8 1. 685,3 7 753,93 2 613,61 221,02 1. 421,01 54,37% 274,77 1. 181,33 45,20% 1. 820,1 4. 675,5 1 404,5 6. 080,1 842,99 170,5 782,6 /30. 4 433,4 409,3 518. 2 260,3 102,3 439. 8 32. 9 653,4 98,0 285,1 44% 83,1 1. 521,6 258,9 1. 780,6 339,5 45,5 386,0 997,0 126,5 1. 123,6 66% 49% 63% 319,7 48,5 368,1 180,5 I ; 722,5 94,6 817,1 28% 47% 37% 46% 189,90 31. 61 94,88 50% 25,29 66,42 35% 48. 8 229,9 tCli. O 133,3 112,7 188,9 84,1 29,3 78,1 11,2 4,2 C. B. R iV. t> 0,0 45,2 14,5 5,3 9,8 1,2 ?2,4 1 f>;>,'. i lit'i. C 49,4 104,3 36,6 11,9 41 ,C 3,5 4(V/. 0 7"/. Iii". :>o", 44% 55% 44% 4 1% 52% 3 1% 3,1 47,0 33,5 19,11 4,3 41,3 10,5 4,6 11,9 2,C 13,7 98,6 H2,0 51, ? 35,1 89,3 22,2 10,3 28,3 2,8 28% 43% 49% 38% 3 1% 47% 26% 35% 36% 25% 199 SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Limousin (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrenees (1994) SPD Pays de la Loire (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provenoe-Alpes-Cdte d'Azur (1994) SPD Rhone-Alpes (1994) SPD Tekniskt stod (1997) SPD MassH Central (1995) SPD Massif des Pyrenees (1995) ' mm* (itttaoaiMtear) Totalt TOTALT miiff Frankrike M 995) Mm&&faiiti&. Frankrike (1994) HHrPJWW Tekniskt stfid nationellt natverk (1997). Alsace (1996) Centre (1996) Champagne-Ardenne (1996) Douai, Valenciennes (1996) Haute-Normandie (1996) Lorraine (1996) Midi-Pyrenees (1996) Pays-de-la-Loire (1996) Rhone-Alpes (1996) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Bourgogne (1995) Bretagne (1995) Korsika(1995) Franche-Comte' (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1995) Totalt p&MfcA' Frankrike (1995) ' wm Korsika(1995) Nord-Pas-de-Calais4-lainaut (1995) OmrAden mal 2 och 5b (1995) Totalt wt&ffl:::::::''::::::. :'::. Nord-Pas-de-Calai9 (1996) Bourgogne (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyrenees (1995) Provence-Alpes-Cfite d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Totalt \ mm Guadeloupe (1996) Guyane(1996) Martinique (1996) Reunion (1995) Totalt W&m. * Alsace (1995) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Bretagne (1995) Centre (1995) Champagne-Ardenne (1995) lle-de-France(1995) tfMtiT *>wt $trMktorfwd*- ftttd 111 At*g*nd*ff <S?4*1997 m i * mm e*telnj«8«r 1997 jfatatnfoaftr 1994-199? m 344,3 569. 6 320,9 857,2 342,8 450,8 290,8 851,8 2,0 27,4 17,8 7. 966,0 41. 073,8 Kostnad 119,9 129,7 96,8 283,1 123,7 130,1 95,7 172,1 1,0 12,7 8,6 36,8 28,8 22,4 51,0 37,8 22,1 24,0 26,2 1,0 1,4 0,0 2. 266,7 13. 644,6 461,1 2. 130,2 64,0 82,7 53,6 123,7 68,0 64,6 47,2 72,0 1,0 3,8 1,1 1. 170,2 7. 382,9 53% 64% 55% 44% 55% 50% 49% 42% 100% 30% 13% 62% 66% 25,8 18,5 22,6 33,6 32,1 21,4 17,2 11,7 0,3 1,4 0,0 47,8 64,6 43,8 91,4 56,0 52,1 35,4 41,9 0,3 2,8 0,5 362,1 870,2 2. 246,6 5. 622,2 $*r«ktUrfofltJ*. *#d Atefla»td*n 1997 AtagftndeJ* 1994*1997 ; % ^997 {2) (2V(1^ •etalnfrtgw 1994-1997 (3} % mm 40% 50% 45% 32% 45% 40% 37% 24% 30% 22% 6% 39% 42% % 72,7 26% 18,1 41,6 15% 70,7 37% 29,9 56,6 30% 680,9 382,1 0,7 9,9 17. 7 8,5 4,5 2,8 19,3 65,6 22,6 33. 5 46,3 36,6 28,1 24,8 34,5 7,2 14,0 40,9 50,1 62,4 29,8 569,8 81,3 8,6 25,1 98,3 132,1 39,3 3,1 2,7 25,1 4,4 2. 0 2,0 78,7 123,9 47,3 123,8 204,0 498,9 20. 0 69,9 3,8 6. 8 12,6 2tJ. fl 6,7 28,8 278,4 191,2 0,4 4,4 7,7 2,7 2,0 1,3 9,0 25,5 11,2 15,9 20,9 15,5 12,3 10,3 17,1 3,0 7,0 17,4 18,2 11,9 14,9 25,8 21,1 0,4 1. 1 1. 1 0. 5 1,3 0,5 1,5 3,0 1,5 2,2 3. 6 2,7 2,1 1,8 2,6 0,0 1,2 2,7 3,0 1,7 2,8 0,4 4,4 7,5 2. 7 2,0 1,3 9,0 25,0 10,8 15,3 20. 9 15. 5 12. 3 10,3 16,7 3,0 7,0 17,1 18,0 11,5 14,9 100% 99% 97% 98% 100% 100% 100% 98% 96% 97% 100% 100% 100% 100% 98% 100% 100% 98% 99% 97% 100% 228,6 37,4 226,7 99% 0,0 0,4 0. 0 6,7 7,1 0,0 0. 0 0. 2 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,2 11. 5 0,0 3,5 8,7 23,7 0,0 1. 1 0. 0 0. 0 1. 1 1. 0 0,5 2,3 28,3 100% 3,0 6,3 13,6 22,9 100% 100% 28% 39% 16,9 100% 1,5 1. 0 10,9 1,1 1,0 1,0 100% 100% 100% 100% 100% 100% 33,6 100% 19,6 28,4 11,8 24,9 84,6 4,3 14,3 1,5 2,0 6. 2 5,2 3,0 A 8 32% 100% 19% 22% 32% 100% 100% 100% 60% h 100% 100% 1 <)(>% 96% 28,3 3,0 6,3 49,2 68,6 16,9 1,5 1,0 10,9 1. 1 1,0 1,0 33,6 61,3 28,4 60,8 115,6 266,1 4,3 14,3 1,5 3,4 6,2 5,2 3. 0 H. 1 200 0,1 0,4 0,3 0,1 0,4 0,2 0,2 0,9 0,3 0,7 7,0 0. 9 0,6 0,5 0,8 0,0 0,4 1,7 2,8 0,5 0,8 19,8 0,0 0,1 0,0 4,9 6,1 0,0 0,5 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 8,1 0,0 0,5 6,8 16,4 0,0 4,4 0,0 0,6 0. 0 0,0 0,0 1. 4 0,1 2. 1 2,3 0,8 0,6 0,4 3,4 7,5 4,9 4,6 12,2 4,9 3,9 3,4 5. 0 1,0 2,1 6,1 7,5 3,8 4,5 80,9 40% 47% 29% 29% 30% 30% 38% 29% 44% 29% 58% 32% 32% 32% 29% 32% 30% 35% 4 1% 32% 30% 36% 8,5 30% 0,9 1,9 7. 1 9,9 8,4 1,2 0,5 5. 5 0,6 0,5 0,5 17,2 12,1 8,5 4,7 14,9 40,2 2. 1 10,9 0,8 1,0 2,6 2. 1 1. 2 4. 2 30% 30% 14% 17% 50% 80% 50% 50% 50% 50% 50% 6 1% Wi$$?{$&. 20% 30% 8% 13% 16% 50% 77% 50% 30% 42% 40% 4 1% 52% (aotagaftdeafl totalt ifcrttktoffWK)*. fttd HI Atajgartdon 1997 Attoftntaf 1994*1997 m i * mm 8*ttlr>)n«*' 1997 Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyrenees (1995) Nord-Pas-de-Calais (1995) Picardie (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Totalt W^^^^^^^^^^M^^^^^^^^^^^^^: Basse-Normandie (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Bourgogne (1995) Lorraine (1995) Picardie (1995) Provence-Alpes-C6te d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Totalt mm Frankrike (1993) mm. Bourgogne (Chalons-sur-Sa6ne) (1997) Korsika(Bastia)(1997) lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) Alsace (Mulhouse) (1996) lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) lle-de-France (Les Mureaux) (1996) Marseille (1996) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) Picardie (Amiens) (1996) Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) Totalt TOTALT liiSiiiaftiiiirirTiliBifiiliiHtt 10. 1 28,1 8,6 16. 1 2,2 21,7 3,1 16,9 7,2 291,6 21,7 45,7 3,7 73,5 7,2 15,3 6,1 173,2 126,2 14,0 6. 5 18,5 16,4 15,1 20,9 22,8 17,0 14,7 17,6 9. 7 20,5 26,6 3,1 4,8 3. 9 5,1 1,1 10,0 1,5 8,5 2,2 86,2 5,1 14. 4 1,8 31,1 2,5 5,2 2,2 62,3 39. 5 5,3 3. 5 5. 3 5,3 5,3 7,0 8,9 7,0 7,0 7,0 4,9 7. 0 7,0 0,0 0,8 2,8 1,0 0,0 0,6 0,0 2,6 0,0 13,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0. 0 0,2 3,1 4. 8 3. 9 5,1 1,1 10,0 1,5 8,5 2,2 84,5 5,1 14,4 1,8 31,1 2,5 5,2 2,2 62,3 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 98% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 30,3 37,3 94% 5,3 3,0 5,3 4,3 3,9 0,0 0,0 0,0 0,0 1,6 0,4 0,0 0. 0 5,3 3,0 5,3 4,3 3,9 7,0 8,9 7,0 7,0 7,0 4,9 7. 0 7,0 100% 86% 100% 80% 74% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 96% 59% 0,0 0,0 0,8 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,0 0,4 1,3 2,7 1,5 2,7 2. 1 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,1 0,0 0,0 19$iM#9T! m : 1,6 2,0 1. 2 2,0 0,6 4,7 0,8 2,9 % mm 50% 42% 30% 40% 50% 47% 50% 35% 50% 1,1 41,8 48% *:;:*X;>;-:;:;:-:*:|:<:;: 2,6 7,2 0,9 15. 6 1,2 1,6 0,7 29,7 50% 5 0% 50% 50% 49% 30% 34% 48% 4,7 12% 2,7 1,5 2,7 2,1 2,0 2,1 2,7 2,1 2,1 2,1 2,4 2,1 2,2 50% 43% 50% 40% 37% 30% 30% 30% 30% 30% 48% 30% 32% 36% 27% •MttWi: 0,0 0% 220,4 3. 226,2 80,5 1. 363,1 23,8 183,4 77,6 800,2 11,6 108,7 28,7 369,8 Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen- Meuse(1997) Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg (1996) BelgierVFrankrike: Ardennes (1996)+A841 Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/ Flandem (1996) Frankrike/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/ Picardie (1996) Frankrike/Spanien (1996) Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) Frankrike/Ffirenade kunganket: Haute-Normandie, Picardie och East Sussex (1996) Frankrike/FOrenade kungariket Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Italien/Frankrike (1996) Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhein-centre-sud (1995) Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine (1995) Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) FrankrikeVSchweiz: Franche-Comte" (1995) Frankrike/Schweiz Rhone-Alpes (1995) 426,7 62. 2 27,8 38,3 148,4 142,6 71,8 58,2 80,8 95,3 159. 1 51,4 46,5 22. 1 14. 2 11. 6 137,1 30,2 12,5 18,0 71,5 62. 4 33,7 18,6 34,1 45. 1 57,0 25,2 23,3 11,1 7,1 5,4 15. 5 0,0 0,0 1. 1 0,0 10,3 0,6 0,0 0. 0 0,6 0,0 -0,5 0,0 1. 0 0,0 0. 0 15,5 1 1% 26,2 12,5 18,0 10,0 19,1 33,1 18,2 34,1 7,6 15,1 87% 100% 100% 14% 3 1% 98% 98% 100% 17% 26% 22,9 I 9 1% 23,3 11,1 7,1 4,3 100% 100% 100% 80% 0,0 1,4 0,0 0,5 1,5 7,2 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,4 0,0 0,3 0,0 0,0 13,5 3. 7 9,0 6,5 11,7 10,1 5,5 10,2 3,8 7,5 7,4 7,2 3,3l 2,2 1,3 IRLAND Program tantagandtar) OP Tekniskt stfid (1996) SP Tallaght sjukhus (1995) OP Jordbruk, landsbygdsutveckling (1994) OP Lokal utveckling (1994) OPIndustri(l994) OP Ekonomisk infrastruktur (1994) OPFiske (1994) OP MSnskliga resurser (1994) Kextead totett Strutturfettd*- •tod ii) Atagnndin 1997 AtK0iMd«n 1994-1997 % ftfttilitintfar 19*7 Betalntttgar 1994*19*7 ffi 0,0 0,0 277,8 15,1 30,8 21,6 23,3 9,5 100% 39,4 784. 6 141,1 599,2 48,9 53. 1 100% 84%1 54% 57% 45% 67% 63% 0,0 6. 0 120,5 52,4 157,4 19,0 23,7 2,8 3T5| 612. 3 126,5 520,6 41,2 47,6 297,4 1. 057,8 265,1 1. 120,2 12,6 131,3 1 816,6 442,2 1 872,6 346,9 170,3 4. 670,1 9. 5 39,4 933. 1 262,6 1 043,3 109,7 79,1 1 789. 1 201 45% 30% 50% 9% 19% 30% 29% 30% 8% 13% 29% 3 1% 30% 3 1% 24% 30% 80% 66% 48% 50% 38% 60% 59% OPMiljotjanster(1994) OPTurism (1994) OP Transport (1994) Tekniskt stfid TOTALT ? mm> Irland (1995) IrotaW"*)¥!i I rland (1994) mm* Leaflet ,r*&W'W& Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) rrland"(1995)" ~ , , ,!. Totalt P89CA Irland (1994) $&$. :::. ::. Irland (1995) RlT*X l"""l"l*. "l:"r'"!H"» Irland (1993) JPISrW'. '. "! Irland (1996) TOTALT mm* - lrland/Nordirland(1995) lr>tejriiHimtt<Sl»< Irland/Ffirenada kungariket: Nordiriand (1995) Irtand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) ITALIEN IK , Reglonala OP OPPianura(3)(1997) AS Krisomrade Brindisi (3) (1997) ASCrotone(3)(1996) AS Manfredonia (3) (1996) OP Abruzzerna (1995) OPAbruzzema(1)(1995) OPKalabrien(1)(1995) OP Kampanien (1995) SPQioiaTauro(3)(1995) OPApulien (1995) OP Sicilien (1995) OP Basilicata (1994) OP Kalabrien (1994) OPMolise(1994) OP Sardinian (1994) Interregional* OP OPMiljfi(3)(1997) OP Infrastrukturflygplatser (3) (1997) OP Projektparker (2) (1997) AS Utterara parker (3) (1997) OPCivilskydd(3)(1997) OP Stfid till sammanslutningar av frukt- och grfinsaksproducenter (1X1897) OP "MEGA II* (1996) OPEnergi(3)(1996) OPVagnat(3)(1996) OP Industri och tjanster (1995) OP Vattenresurser (1995) OPTurism (1995) OP Kunskap om jordbruk (1) (1995) OP "Akuta" sysselsastningsatgarder (1994) OP Tekniskt stfid (2) (1994) OP Utbildning av yrkeslarare (1994) OP Invandrarutbildning (1994) OP Utbildningsministeriet (1994) OPFiske (1994) OP Forskning - Utveckling (1994) (1 ) OP med stod endast från EUGFJ (2) OP med stöd endast från ESF (3) Stöd endast från ERUF totalt 125. 6 848,4 1. 426,6 0,5 11. 863,7 ($99<tt*d totalt $ttwkturf0ftdfc» Wd m 78,0 463,4 900. 8 0,5 Atagafld«n 1997 Atagande* 1994-1997 m B*teln!n*a- 1 *7 0,0 87,5 0,0 0,3 34,0 256,4 496,3 44% 55% 55% 0,5 100% 1,2 74,1 146,6 0,1 K-Wntogar 1*94-1997 ; m 32,0 224,0 466,3 0,1 5. 708,4 721,6 3. 583,1 63% $tr«kty-tPtid^ « od (1) Åtaganden 1997 Ategftodeft 1994. 1997 892,4 B«telr»lhg«r 1997 3. 162,8 ieJlatotog&r (31 mm 4 1% 48% 52% 2 1% 65% 37. 3 117. 1 1,5 166,7 168,2 14,4 66,1 22,9 27,7 463,5 412,4 265,7 146,9 27. 8 88. 6 1. 1 08,4 69,6 7,8 28,8 11,5 20,8 254,8 301,7 160,2 84,6 6. 9 12,4 1,1 (),() 1. 1 0,0 0,0 3. 7 10,4 34,6 53,3 35,9 13,6 14,3 5 1% 6,6 12,6 45% 41. 8 47% 16,9 33,9 38% 1. 1 100% 11 % 12% 8,6 7,2 9 1% 0,3 0,0 0,3 2,3 0,3 3,8 4,1 30% 5"'„ 6% 46% 28,8 100% 1 32 21,9 76% 11. 8 103% 4,1 8. 2 12,2 124,7 59% 49% 3,1 46,6 4,0 88,1 176,3 58% 81,2 136,6 64,0 25,4 40% 30% 0,5 14,2 14,6 20,1 7 1% ' 19% 36% 45% 9% 24% ' K. 99tnad Strukturfond** m At«gand«n 19*7 Ataganden Btttoi-"4-"far 1$$7 •Mtntntngar 1*4V»*97 25,0 25,0 0,0 0,0 0,0 -1,4 31,1 278,4 0,0 348,4 395,1 188,7 166,8 93,9 192,6 5,7 5,0 26,2 18,0 20,0 0,0 18,0 0,0 0,0 509,4 197,8 0,0 13,0 144,7 30. 9 74,9 4,8 85,2 31,4 269,1 25,0 25,0 35,0 25,0 100% 100% 100% 100% 165,5 100",, 92,5 107,3 455,6 98% 45% 33% 40,0 100% 552,1 715,3 352,1 290,8 153,6 461,7 5,7 5,0 26,2 18,0 20,0 0,0 21,7 45,3 28,8 2 513,3 453,2 22,2 7H. 9 1 77,4 37,9 91,8 11,0 173,7 98,0 335,0 48% 53% 60% 50% 53% 48% 12% 100% 50% 100% 33% 0% 30% 27% 12% 97% 52"'. , 17",, 49",. 50% 50% 50% 46% 58 % 4 1% 43% 0,0 0,0 10,5 0,0 43,5 27,1 33,3 59,5 12,0 194,0 243,6 141,9 23,0 57,8 149,2 2,9 2,5 13,1 0,0 10,0 0,0 0,0 0,0 0,0 7,8 76,6 0. 0 25,1 55,4 5,5 0,0 2,4 90,2 21,8 129,2 0,0 0,0 10,5 12,5 117. 6 " > 4. 4 75,1 149,3 32,0 286,9 450. 3 236,3 103,2 96,9 286,0 2,9 2,5 13,1 0,0 10,0 0,0 1,8 22,7 14,4 1 707,4 204,2 11. 1 t?8,4 71,7 9,0 8,5 6,5 133,9 57,0 162,1 55,3 73,2 90,9 r 60,6 365,7 187,6 F 502. 0 2 964,9 120,0 2. 409,6 2. 560,1 1. 125. 0 1. 313,9 523,5 1. 808,6 107,1 10,0 69,9 29. 3 120,3 8,2 120,0 485. 0 498,0 5. 359. 1 2 008,3 274,9 231,4 474,3 101,3 245,3 32,0 471,0 477,8 1 258,2 25,0 25,0 35,0 25,0 165,5 93,9 241,0 1 376,7 40,0 1 148,4 1. 337,2 583,2 580,3 292. 0 967,1 48,0 5,0 52,4 18,0 60,0 4,1 72,0 170,6 249,0 2. 592,7 871,0 130,0 162,0 355,7 76,0 184,0 24,0 300,0 238,9 784,0 202. mm. av. , 0% 30% 50% 7 1% 79% 3 1% 1 1% 80% 25% 34% 4 1% 18% 33% 30% 6% 50% 25% 0% 17% 0% 3% 13% 6% 66% 23% 9% 42% 20% 12% 5% 27% 45% 24% 2 1% (attteg»*4«Ar) OP Telekommunikation (1994) OP Jarnvagstransport (1994) Tekniskt stfid Totalt lifts SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) SPD Friuli-Venezia Qiulia 1997-1999 (1997) SPD Lazio 1997-1999 (1997) SPDLigurien 1997-1999(1997) SPD Lombardiet 1997-1999 (1997) SPD Marche 1997-1999 (1997) SPD Umbrien 1997-1999 (1997) SPD Piemonte 1997-1999 (1997) SPD Toacana 1997-1999 (1997) SPD Acsta 1997-1999 (1997) SPD Veneto 1997-1999 (1997) SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) SPD Friuli-Venezia Qiulia 1994-1996 (1994) SPD Lazio 1994-1996 (1994) SPD Ligurien 1994-1996 (1994) SPD Lombardiet 1994-1996(1994) SPD Marche 1994-1996 (1994) SPD Umbrien 1994-1996(1994) SPD Piemonte 1994-1996 (1994) SPD Toacana 1994-1996 (1994) SPD Aotta 1994-1996 (1994) SPD Veneto 1994-1996 (1994) Totalt ***** Reglonala OP OP Abruzzerna (1997) OP Bolzano (1994) OP Emilia-Romagna (1994) OP Friuli-Venezia Qiulia (1994) OP Lazio (1994) OP Ligurien (1994) OP Lombardiet (1994) OP Marche (1994) OP Umbrien (1994) OP Piemonte (1994) OP Toscana (1994) OPTrento(1994) OPAosta(1994) OP Veneto (1994) Interregionala OP OP Interregionalt (1997) OP Nyskapande atgarder (1994) OP Tekniskt stfid (1994) OP UtbiWning (1994) Totalt SPD Arbetsministeriet (1994) WW •mJWKMWI "w Reglonala OP OP Bolzano, forordning 867/90 (1996) OP Emilia-Romagna, ffirordning 866/90 (1996) OP Friull-Venezia Qiulia, forordning 866/90 (1996) OP Friull-Venezia Qiulia, forordning 867/90 (1996) OP Lazio, ffirordning 866/90 (1996) OP Lazio, forordning 867/90 (1996) OP Ligurien, forordning 866/90 (1996) OP Ligurien, ffirordning 867/90 (1996) OP Lombardiet, ffirordning 866/90 (1996) OP Lombardiet, ffirordning 867/90 (1996) OP Marche, forordning 866/90 (1996) OP Marche. ffirordning 867/90 (1996) OP Marche Water Zoo, ffirordning 866/90 (1996) OP Umbrien , ffirordning 866/90 (1996) OP Umbrien , ffirordning 867/90 (1996) OP Piemonte, ffirordning 866/90 (1996) OP Piemonte, forordning 867/90 (1996) OP Toscana, ffirordning 866/90 (1996) OP Toscana, forordning 867/90 (1996) OP Trento, Ifirordning 866/90 (1996) fetftK 1 076,1 1 981,6 1,1 29. 900,9 $tmkWrtood»> * *d m 376,7 791,0 1. 1 14. 600,8 41,0 110,1 187. 1 339,7 88,2 86,1 125,6 976,4 511,2 30,5 303,6 39,3 59,0 158,4 219. 2 73. 2 32,0 37. 3 449. 1 403. 1 1,6 152,7 14,2 39,2 76,9 129,5 34,0 31,0 53,1 309. 5 158. 9 13,5 107,8 12,0 14,1 59,0 81,6 21,1 12,3 17,4 143. 4 113,6 0,6 48,9 Atag«id«n !!!!!!!! Ateganden lf!H<*4997 iiliiBH JMtl 80% ietalnJngar 1994VI997 m 264,0 % mm 70% 1*f7 91,3 62,0 0,2 1. 691,3 6. 072,9 85. 7 259,5 0,5 3. 643,3 14. 2 28,0 14,8 41,4 34,0 31,0 17,0 99,0 50. 9 13,5 49,5 0,0 -2,8 6,5 16,4 -2,0 0,0 -3,8 14,6 0,0 0,1 0,0 301,6 644. 7 1. 1 8. 606,8 14. 2 28. 0 14,8 41,4 34,0 31,0 17,0 99,0 50,9 13,5 49,5 12,0 18,5 59,0 81,6 21,1 16,6 24,8 143,4 113,6 82% 100% 6 9% 100% 7 1% 19% 32% 100% 100% 32% 32% 32% 100% 46% 100% 1 3 1% 100% 100% 100% 135% 142% 100% 100% 3. 3 599"/. , 48. 9 100% 370,2 0. 3 7,1 0,0 0,0 20,7 17,0 15,5 8,5 49. 5 25,4 6,8 24,8 6,0 10,3 26,3 49,5 11,6 6,1 10,1 102,8 85,8 0,2 24,5 508,6 47% 28% 36% 50% 0% 0% 16% 50% 50% 16% 16% 16% 50% 23% 50% 73% 45% 6 1% 55% 50% 58% 72% 76% 42% 50% 34% 7,1 0,0 0,0 20,7 17,0 15,5 8. 5 49,5 25,4 6,8 24,8 0,0 -1,7 0,0 0,0 0,0 -4,4 -7,4 56,3 48,1 -2,8 0,0 4. 424,4 1. 491,8 422,3 936,3 63% 263,5 45,8 54,4 409,8 118,6 271,7 94,0 389,1 81. 7 67. 7 271,6 145. 8 62,7 30,1 240. 7 60. 3 118. 9 77. 8 456. 8 2. 997,6 21,2 24,5 184,4 53,4 122,3 42,3 175,1 36,8 30,5 122,2 65,6 28,2 12,4 108,3 27,1 53,5 35,0 205,6 1. 348,4 6,4 9,3 24,7 20,3 59,9 7,2 85,8 17,8 9,6 23,2 22,0 5,0 1,5 36,3 27. 1 21,1 13,8 81,2 472,2 6,4 15,7 99,3 34,1 78,2 27,0 112,0 23,5 19,5 78,2 42,0 18,1 6,3 69,3 27,1 30,2 19,8 116,0 822,6 30% 64% 54% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 64% 5 1% 64% 100% 56% 56% 56% 6 1% 3,2 9. 3 0,0 15,1 24,7 11,4 0,0 6,9 3,4 18,4 14,1 7,1 3,7 7,3 13,6 4,8 0,0 18,1 161,0 3,2 15% 14,2 59,5 22,0 33,9 17,1 13. 1 9,8 8,4 51,8 24,1 16,7 4,9 23,8 13,6 9,3 3,0 35,4 363,6 58% 32% 4 1% 28% 40% 7% 27% 28% 42% 37% 59% 39% 22% 50% 17% 8% 17% 27% 903. 7 406,7 164,4 263,3 65% 85,7 135. 1 33% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,4 6. 8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26. 5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1. 0 6,5 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 1 2. 7 1,0 0,2 2,4 0,2 0,7, 0. 1 8,0 0,4 4,9 0,1 0,4 1,2 0,1 4,6 0,4 3,0 0,3 2,0 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 1,6 44,2 13,3 1,7 32,1 2. 7 7. 5 1,1 132,6 4. 6 62. 7 1,2 3. 2 20,4 1,6 82,7 4,8 53,0 4. 1 30,8 0. 4 8. 8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26,5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6. 5 203 ftrwktvrfoftdft* Ategandan Ataganden ftatalrdngtr 19*7 1994*1997 m 1,0 w>m 100% OP Trenlo, Ifirordning 867/90 (1996) OP Aosta, Ifirordning 867/90 (1996) OP Veneto, ffirordning 866/90 (1996) OP Veneto, Ifirordning 867/90 (1996) OP Bolzano, ffirordning 866/90 (1995) Interregional OP OP Italian, Ifirordning 951 /97 och 867/90 (1997) Bestammelser om Italian, ffirordning 2328/91 (1995) Totalt :(if^;i|l!ii'#i|irl: SPD Italian (1994) ttttrW'''''':":" !""W*:W9»7 SPD Friuli-Venezia Qiulia (1995) SPD Ligurien (1995) SPD Marche (1995) SPD Piemonte (1995) SPD Bolzano (1994) SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Lazio (1994) SPD Lombardiet (1994) SPD Umbrien (1994) SPD Toacana (1994) SPD Trento (1994) SPD Aosta (1994) SPD Veneto (1994) Totalt TOTALT Koirtnad totalt 3,8 0,7 72,6 3,1 34,9 714,0 1 409. 8 2. 744,9 456,4 273,4 185,3 431,1 425,0 159,2 311,2 514,9 250,3 339,5 728,4 65,8 13,9 1. 020,4 4. 718,5 46. 846,5 JwSWwB"' w w w f J totalt rrtW (1) 1997 1,0 0,2 14,5 0,8 7,1 185,6 457,7 775,0 134,4 44,0 36,2 76,2 83,5 43,6 57,1 145,7 40,3 75,5 133,0 19,9 4,2 145,6 904. 7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,0 92,9 122,9 2. 8 5,7 4,3 0,0 0,0 2,8 13,1 0,0 0,0 0,0 48,9 4,1 0,0 43,2 122,0 Kostnad Strukturfonds* Åtaganden: Ataganden 19. 561,7 4. 849,9 11. 311,2 2. 316,7 6. 481,7 BetBlnlfegar SatataJngar *töd (11 1997 1994x1997 m WW 1997 1994*1*971 i m mm. 0,2 14,5 0,8 7,1 100% 100% 100% 100% 30,0 210,4 372,1 16% 46% 48% 47. 5 35% 81,7 37% 134,2 33% 17,6 10,5 9,2 9,8 14,7 19,8 16,7 4. 8 10,7 71,1 6,7 0,6 70,3 262,6 4,2 3,9 4,5 1,9 0,3 2,6 2,0 11,4 2,2 6,0 15,4 2,4 4,8 7,0 3. 5 1,7 1,5 6,6 5,1 1. 5 2,4 0. 5 40% 29% 12% 12% 34% 35% 1 1% 12% 14% 53% 34% 14% 48% 29% 58% 2 1% 82% 82% 18". , 3% 23% 100% 35% 82% 30% 96% 12% 82% 30% 14% 22% 25% 25% 14% 8% 24% 82% 29% latalnlngar 19*44997 m 0,3 0,1 4,4 0,2 5,6 0. 0 0,0 0,0 0,0 2,1 15,0 122,5 139,7 15,0 181,3 239,5. mm. 30% 30% 30% 30% 80% 8% 40% 3 1% 25. 6 19% 2. 5 2,8 3,7 0,0 0,0 0,6 1,0 0,0 0,0 0,0 38,8 1,1 0,0 25,0 73,1 0,0 0,0 1,2 0,0 0. 0 0,4 0,0 0,7 0,0 2,1 0,4 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,0 0,4 0,4 0,0 7,6 8,8 6,2 4,6 4,9 6,9 4,4 8,3 3,0 5,4 46,7 3,2 0,3 33,6 136,4 20% 17% 6% 6% 16% 8% 6% 8% 7% 35% 16% 7% 23% 15% 33% 41,1 19% 67,6 2. 1 1. 6 1. 9 0,9 0. 1 1. 3 0. 8 5. 7 0,8 3,0 7,7 1,2 2,0 3,5 1,8 0,9 0,7 3,3 2,5 0,7 1,0 0,2 43,8 17%. 1 1% 33% 34% 9% 1% 1 1% 40% 17% 3 1% 15% 48% 6% 35% 15% 7% 1 1% 12% 12% 7% 4% 10% 27% 14% 2,3 7% 23,4 12% 0. 4 0,5 0,9 50% 50% 60% 10,8 17% 21,4 23% 13,3 91,2 0. 2 2. 0 0,1 0,1 0,2 0,0 0,0 4. 6 14%. „ ?'1 46. 7 24% 0,9 1,0 1,9 100% 100% 100% 21,6 33% 42,8 46% 1,0 0. 1 0. 0 0,1 0,0 0,0. ir^r^frzvz^. ^v. v:'^. ". ! Italien(1995) ftf aWarfilliiifctaaA*iai wflHrWytMRF Italien(1994) J t t « 9 9 W" "Z. ". ". ". ". "'". '"". V Lazio (1996) Ligurien (1996) Lombardiet (1996) Marche (1996) Molise(1996) Piemonte (1996) Natverk (1996) Sicilian (1996) Trento (1996) Veneto (1996) Abruzzerna (1995) Basilicata(1995) Bolzano (1995) Kalabrien(1995) Kampanien (1995) Emilia-Romagna (1995) Friuli-Venezia Qiulia (1995) Apulien (1995) Sardinian (1995) Toscana (1995) Umbrien (1995) Aosta (1995) Totalt Italian (1995) wm • Italian (1996J W^M:::::::::::. :::. ::: Sardinien(1995) Toscana (1995) Totalt fflftm":. "". ". '. '. Italien(1996). Italian (1996) 0,0 0,0 0,6 0,0 0,0 0. 7 0,0 1. 3 0,0 4,2 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,0 0,8 0,8 0,0 405,0 640,3 73,9 18,3 17,3 44,6 18,1 48,8 3,1 65. 2 10,5 70,5 31,9 39,1 23,4 47,7 51,3 25,1 17,7 53,2 78,0 65,1 38,0 2. 2 843,1 82,4 648,5 1,8 13,2 16,0 317,5 427,1 219,7 401,4 19,9 4,8 5,5 10,3 9. 8 11,3 2,0 32. 6 2,7 19,9 16,0 19,6 5,9 23,2 25,8 7,7 6,0 26,6 36,4 18,1 10,3 0,6 314,7 34,2 192. 5 0,9 1,0 1,9 64,8 92,3 204 mm* (stttegaifctfear) :na p WA Italian (regioner mal 1) (1993) Italian (regioner mal 2 och 5b) (1993) au ,. Totalt mum Italian (1996) TOTALT 'mmmmm Qrekland/ltalien: Epirus, loniska fiama, Vastra Qrekland och Apulien (1997) ItaliervOsterrike (1997) Italien/Slovenien: Friuli-Venezia Qiulia och Veneto (1997) Italian: Ffirebyggande av (1997) Ostem'ke/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska havet, Donau och Sydfistra Europa (1997) Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) Italien/Albanien: Apulien (1996) Italien/Frankrike (1996) Italien/Scnweiz (1996) Qrekland/ltalien (REQEN Elektricitet) (1995) Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) LUXEMBURG 9trukturf<md«- Atagandan * t a* «od m 1997 AtagAoden 1994*1997 i * 1 *7 iertatatngar 1994-1997 % in ^ i. flfflKtti ••mi W MM, 86. 4 178,8 266,2 337,5 3. 991,6 304,9 27,4 31,4 30,5 36,8 71,8 58,2 178,2 159,1 52. 7 189,4 459,2 43,4 39,6 83,0 136,0 1. 640,6 169,2 11,8 15,6 15,2 20,9 33,7 18,6 81,5 57,0 20,0 75,8 0,0 0. 0 0,0 0. 0 16,7 39,9 13,1 11. 7 15. 2 20. 9 0,6 0,0 0,0 0,0 4. 4 0,0 7. 9 4,2 12,1 26,4 463,1 39. 9 13,1 11. 7 15,2 20,9 33. 1 18,2 15,5 15,1 20. 0 22,0 18% 10% 16% 19% 30% 24% 110% 75% 100% 0,0 0,0 0,0 6,8 16,6 19. 9 6. 5 5,8 7,6 100% 10,5 98% 9 8% 19% 26% 100% 29% 0. 2 0,0 0,0 0,0 2. 2 0,0 183. 7 80,5 183,7 100% 79. 4 6,3 3,3 9,6 20,0 241,0 19,9 6,5 5,8 7,6 10,5 10,1 5,5 7,8 7,5 10,0 11,0 161,9 15% 8% 12% 15% 16% 12% 55% 37% 50% 50% 30% 2 9% 10% 13% 50% 15% 88% PftopMll Stoikturfond** »otalt AtaQandeff : 1994-1997 * Bataintagar 1**7 1**4»1**T: mm: Wat ft. '. ' SPD Luxemburg 1997-1999 (1997). SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) Totalt JMi^!l^^^^^^^^^^ii^^ii^|:iliiiil;li^llll OP Private initiativtagare (1994) OP Offentliga initiativtagare (1994) Totalt • Mat 4 SPD Offentliga initiativtagare (1994) mtetet&m Bestammelser om Luxemburg, forordning 2328/91 (1995) SPD Luxemburg, ffirordning 866 och 867/90 (1994) Totalt tt|Hji':S'jii. 'ii»ijh** SPD Luxemburg (1994) SPD Luxemburg (1994) TOTALT mm f>Atagamte*r) AW;1. 11:'-' ""'""" Luxemburg (1995) eJrritMWftttMttir. Luxemburg (1994) ,. ^fjf^fjf Luxemburg (1995) *m Luxemburg (1996) Luxemburg (1997). RjMiWW' ; Luxemburg (1997) umm Luxemburg (1995) TOTALT hwtwmmt Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederllnderna: Rhen- Meuse (1997) BelgiervFrankrike/Luxemburg Vallonien-Lorraine-Luxemburg (1996) Tyskland/Luxemburg Euregio (1995) 45,3 18,2 63,6 21,6 25,3 46,9 6. 1 128,4 20,5 148,9 3,7 25,5 294,7 9,8 5,3 16,2 9. 8 -0. 2 9,6 WvWmM&yyWM 9,7 11. 4 21,1 ::::::::,::,::::::::::s 1. 4 1. 9 3,3 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 36,7 3,1 39,8 1. 1 6,0 86,6 9. 8 5. 8 100% 109% 16,7 103% 6. 0 7,2 13,2 6 2% 63% 6 2% 0,9 38% 15,6 1. 0 16,6 42% 3 1% 42% 1. 1 100% 4,9 0,0 4,9 1,6 2,1 3,7 0,0 4,4 0,2 4,6 0,0 4,9 4,3 9,2 5,7 7,0 12,7 50% 80% 6 1% 58% 62% 60% 0,6 25% 14,4 0,8 16,2 39% 25% 38% 0. 3 30% 1,7 14,7 2,5 49,9 42% 68% 1. 5 14,8 K<*taftd WrwWurttmd»- Ätagawdan ' Atagandan' totalt «t«d 1997 1994x19*7 ,„„$ •aialnihgar 1*97 1,9 39,9 flwtairdngar 1994*1997 ft) 32% 47% W1* 0,8 0. 6 4. 8 1. 4 1. 3 57. 9 1. 0 67,9 426,7 62,2 30,9 0,3 0. 3 1. 0 0,3 0. 4 13. 3 0,5 16,1 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,3 11,4 0,0 11,7 0. 3 100% 0,3 100% 1,0 100% 0,3 72% 0. 3 74% 11,4 86% 0,5 14,1 100% 87% 137,1 15,5 15,5 11". , 30,2 8,0 0,0 0,0 26,2 8,0 87% 100% 0,0 0. 0 0,2 0,0 0. 1 3. 4 0,0 3,8 0,0 1. 4 0,0 0,1 30% 0,2 50% 0. 7 65% 0,1 22% 0,1 22% 3,4 26% 0,3 4,7 50% 29% 0. 0 0% 13,5 2. 4 45% 30% 205 NEDERLÄNDERNA Program (•ntagandaar) mi. ' SPD Flevoland (1994) Mats SPD Amhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) SPD Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) SPD Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) SPD Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) SPD Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) SPD Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) SPD Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) SPD Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) SPD Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) SPD Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) Totalt jiHj:;» ;. :;:\;:; SPD Nederlanderna (1994) i ^ : | i $ ;^ SPD Nederlanderna (1994) •tta3^;jiSiiiii& Bestammelser om Nederlanderna, ffirordning 2328/91 (1995) SPD Nederlanderna, forordningarna 866 och 867/90 (1994) Totalt JM$*JNk*:. :• ••: SPD Nederlanderna (1994) ^ ^ p ss SPD Friesland (1994) • SPD Groningen-Drenthe (1994) SPD Limburg (1994) SPD Overijssel (1994) SPD Zeeland (1994) Totalt TOTALT lllll: l l i l l l l ll l l l l i j f j^ $ $ i^ Nederlanderna (1995) iiijiiijiiij^^ Nederlanderna (1994) i i i i i i i ;^ Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) Drenthe(1995) Flevoland (1995) Noordoost Friesland/Noordwest Groningen (1995) Noordwest Friesland (1995) Totalt i K W ^ I S ^^ Nederlanderna (1995) *MP;::::';:::' Nederlanderna (1995) MiftiiM^ Nederlanderna (1996) ReaWar ''•• Nederlanderna (1995) Twente(1995) 'fflimffim Rotterdam (1997) Utrecht (1997) Amsterdam (1995) Haag(1995) Totalt TOTALT Ktttnad totalt Strt»Wurfwtd«- <tod (D Atagand«n 1997 Atagandaft 1994-1997 ft, % Batalnlngar 1997 Batalttfngar 1*94*1997 % WW 964,9 249,7 327,5 354,5 222,2 244,2 173,1 195,9 169,6 102,9 156,4 150,0 76,8 113,1 107,3 65,5 79,4 45,6 54,8 45,3 29,5 49,0 15,7 24,6 36,2 34,4 21,1 25,4 6,3 4,7 -0,7 3,7 1,8 57,7 38% 19,7 51,1 34% 24,6 36,2 34,4 21,1 25,4 45,6 54,8 45,3 29,5 44,9 32% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 92% 54% 12,3 18,1 17,2 10,5 12,7 21,4 16,7 14,6 8,1 14,6 12,3 18,1 17,2 10,5 12,7 34,1 46,6 37,9 16,4 32,1 16% 16% 16% 16% 16% 75% 85% 84% 56% 66% 146,2 238,0 36% :::::::::;:::::;:::::::::: 2. 196,1 666,2 157,5 361,6 2219,7 935,3 159,4 593,9 63% 142,0 519,9 56% ::::;:::-:;::S:::::::::- 156,2 64,7 87,0 56% 52,1 63,2 40% 376,1 238,7 298,2 636,9 127,5 266,9 157,4 51,7 70,2 49,2 696,4 7. 016,6 Kovtrtad llHill 168,9 136,0 0,1 2,8 4,4 14,4 13,5 36,2 34,2 26. 9 32,0 83,8 3,5 23,6 26,0 19,7 68,2 137,4 658,0 28,2 40,1 68,3 46,6 68,7 34,9 19,1 15,5 11,8 0,4 4,6 6,0 0,0 11,0 6,6 6,0 2,5 1,8 160,0 2. 172,7 21,1 423,4 Strukturfonds- Atagandan 21,3 18,1 39j3 76% 45% 68% 15,5 33% 30,3 5,7 13,3 7,4 5,7 62,3 44"/!, 16% 69% 48% 48% 42% 66% 1,8 0,6 2,3 0,0 11,8 1. 5 3,5 1. 7 0,8 19,3 9,9 11,1 21,0 12,7 22,1 4,6 8,0 5,6 4. 3 44,6 1. 217,3 Ataganden |l^il997:::;i:: 381,6 Batalnlngar IlilitP 960,4 tatalningar ;i**4|i*97; Wi$m: :3:;:;. :. (Wr* 11,5 17% 2,4 8,2 29,5 47% 16,4 19,7 35% 28% 3 1% 27% mwm 32% 13% 42% 36% 36% 30% 44% MM 12% WmyW: 3 1% 0,0 0,3 0,6 0,7 0,8 2,5 40% 30% 30% 28% 30% 30% 3,1 30% 3,1 30% 3,8 32% 8. 4 36% 0,5 50% 2,0 2,0 1. 4 1,4 6,7 30"/, 30% 30% 30% 30% 25% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 1,4 0,0 0,5 0,0 0,0 2,0 2,0 0,3 0,1 4,3 0,0 1,1 2,1 2,5 2,7 8,4 100% 100% 100% 95% 100% 98% 10,5 99% 10,3 100% 12,0 100% 22,5 96% * fi,5 6,5 4,7 4,7 22,3 128,1 100% 100% 100% 100% 100% 100% 58% 15,5 1 1% 14,5 11,1 32,4 33,5 100% 100% 100% 94% 25,2 56,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0% 1 0,0 3,3 9,7 10,0 0% 30% 30% 28% 69,7 62,6 0,0 1,1 2,1 2,6 2,7 8,6 10,6 10,3 12,0 23,5 1,0 6,5 6,5 4,7 4,7 22,3 220,6 0,0 23,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 1,0 4,4 0,0 6,f> 6,5 1,0 0,4 14,4 43,1 15,5 14,5 0,0 0,0 0,0 wWWTWMWWMM^^^^^^^V,y,;,V. :. V,V. :. :. ^:. ,^,,v:^^^^^^^^^v. ^v. ^^•^ Belgien/Tyskland/Frankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen- Meuse(1997) 426,7 137,1 Forenade kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland: Nordsjfin (1997) Belgien/Nederlanderna Euregio Scheldemond (1995) Belgien/NederlSnderna Middengebied (1995) Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) 30,3 22,8 66,3 71,9 14,5 11,1 32,4 35,7 206 ••••••••I lillllll ::* Q « « » d :: Tyskland/Nederianderna: Ems-Dollard (1995) Tyskland/Nederianderna: Euregio (1995) Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Meuse-Nord (1995) Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Waal (1995) 53,6 12,8 23,2 22,0 6,4 11,5 Strukturfonds- Ataganden Ataganden llllliiill llllliilllll liM Batalningar l l l H i ll Sertalningar 19*4-1997 I1§1:1 (3) i l i i i i i l l l l il 22,5 62,7 ÖSTERRIKE ••^••:--lh:£-:$$!:i:^ ::-Ti:: w •::; :> ;. ••!;• ;:•: ••:;;;; •••:•. :-;. ::-; • :•:•; •. ;. ::;:!:: ;>'S ••••. • •::: vi;: Mid'. i SPD Burqenland (1995) SPD Nioderosterreich 1995-1999 (1995) ,SPD Oberfisterreich 1995-1999 (1995) SPD Steiermark 1995-1999 (1995) SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) [Totalt IJii$s^ SPD Osterrike (1995) ,P$iPi$$;i!^^^ JsPD Osterrike (1995) '^^^j^S^^^M^^^WM^^MMMPMMW^M Basiammelser om Osterrike, ffirordning 2328/91 (1996) SPD 6sterrike, forordningarna 866 och 867/90 (1995) Totalt :p$:i^j$^|||;:K SPD Osterrike (1995) ij!$$|£$;|;^ SPD Niederosterreich (1995) SPD KSrnten (1995) SPD Oberfisterreich (1995) SPD Salzburg (1995) SPD Steiermark (1995) SPDTyrolen (1995) SPD Vorarlberg (1995) Totalt TOTALT pjijijlj^^ $b$#&;^i|?i| Osterriko(1995) i f ^ j l i S^ Osterrike (1995) IwJjiii^ KSrnten (1996) Niodarosterreich (1996) Oberfisterroich (1996) Natverk (1996) Salzburg (1996) Steiermark (1996) Tyrolen (1996) Vorarlborg(1996) Burgenland (1995) Tt-tait 'Mfcmmiw^ &i. *rrike(1996) $»#iliil^ Sluto/mark, Oberfisterreich (1996^ ;:: ± '^:\ :":::}M^ v. • ;•: ;:!:•;:•:;. : $!!$$&#$|!;$i;;i^^^^ Steiermark, Niederfisterreich, Oberfisterreich (1996) iflliiSiis^ Niederfisterreich, Steiermark och Vorarlberg (1996) ^ f t l S i l ^^ Graz(1996) Wien(1995) Votalt TOTALT R i i i i i ^^ iialieiVOsterrike (1997) OsternWTyskland/Grekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska havet, Donau och Sydfistra Europa (1997) Tyskiand/Osterrike (1996) K©*tft*d Strukturftmd*- Ategandsfft At&gjtndeft 1997 1984-1997 0,0 -2,2 0,0 0,0 22,5 19,8 6,4 11,5 100% 90% 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,3 6,7 6,6 1,9 3,7 30% 30% 30% 33% % BataMftgar t * »7 Sataltttttgar 19*4*1997 „, ft} „(?M„. ,„, ity 1,,5,h 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 W. P 0,0 0,0 11,6 0,0 11,6 »H,U , „,!'i,:v 22,4 10,8 34,1 9,9 77,2 100% 100% 59% 100% 76% 28,7 10,3 3,2 7,0 3,6 24,2 55,7 34% 17,9 8,6 22,8 7,9 57,2 80% G0% 39% 80% 57% 341,3 135,6 265,3 78% 95,4 199,2 58% 62,3 334,6 64,3 398,9 2,0 111,6 58,0 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 20,9 64,7 5,4 70,1 0,0 9,1 10,0 11,3 3,2 10,1 5,4 0,6 32,6 52% 10,5 19,9 171,0 36,6 207,5 5 1% 57% 52% 68,8 12,4 81,2 157,4 31,7 189,1 •mttM: 32% mtyWti 47% 49% 47% 2,0 100% 0,0 " ' 1,0 50% 43,0 32,3 41,4 8,0 36,3 16,1 2,6 179,6 848,1 39% 56% 42% 50% 43% 47% 36'\, 44% 57% 16,0 9,7 16,7 2,8 10,1 2 ,/ 0,6 58,7 298,7 35,0 19,3 34,4 5,6 31,0 10,0 3 1% 33% 35% 35% 36% 29% 2,0 "'"" 28% 137. 2 659,2 33% 44% totoit ::-i • •; •;: ;•:•;•;•;"•:•;•: stod (1) 822,5 199,2 67,0 467,6 86,6 820,3 797,2 175,0 1. 264,9 941,7 2. 206,6 15,6 762,7 404,8 539,3 104,2 629,2 181,3 58|3 2. 679,9 7. 617,2 v:>Ko*t<»ad::" 411,0 1. 482,1 49,7 337,9 Mriiktuifond*- Åtaganden iimii iiiiilliiiiii Ataganden llllllillll isiiiiiiiii ilBiilli mm Betatnlngar iiiiisi Batalntngar 1994-1997 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,7 0,8 0,0 0,7 0,0 0,7 2,6 13,1 20,9 0,0 11,6 100% 23,0 100% 2,5 4,5 4,5 0,3 0,8 4,3 1,4 0,4 2,0 20,5 85% 80% 9 1% 100% 100% 100% 80% 100% 78% 88% 9,0 100% 1. 8 100% 5,2 100% 2,6 100% 3,6 9,8 13,4 87,1 100% 100% 100% 97% 0,0 6,9 0,6 0,6 0,4 0,0 0,1 0,4 0,0 0,1 0,2 2,4 0,0 0,4 0,3 0,6 0,2 0,0 0,2 10,7 5,8 50% 18,4 80% 1,4 1,9 1,8 0,1 0,3 1,6 0,4 0,2 0,8 8,5 48% 35% 36% 40% 37% 37% 24% 48% 31 % 36% : • : ; ;. ; :. : , : : ; , ; : ;. : -, 2,7 30% : • • : • • : ;: • • • • ; • • : ; • :: • •• 0,9 50% 2,5 47% 1,9 72% 1,1 4,9 6,0 46,6 30% 50% 46% 52% y'yyy^y\yyyy 13,1 110% 6,5 6,5 55% 20,9 24,6 100% 100% 10,5 3,5 10,5 10,9 50% 44% 25,8 49,4 8,4 14,0 19,0 0,5 2,8 14,9 5,3 1,0 6,7 72,7 34,8 7,0 30,4 16,2 23,4 31,9 66,3 291,5 27,4 36,8 56,3 11,6 23,0 2,9 5,6 4,9 0,3 0,3 4,3 1,7 0,4 2,6 23,4 9,0 1,8 5,2 2,6 3,6 9,8 13,4 90,0 11,8 20,9 24,6 207 mm* (attfaganrfaar) Osterrike/Ungem (1995) Osterrike/Tjeckiska republiken (1995) Osterrike/Slovakien (1995) Osterrike/Slovenien (1995) PORTUGAL Progratti twrtagandaarj l™P* 1 Reglonala OP OP Alqueva-omradet (1997) OPAzorerna (1994) OPAIen«ejo(l994) OPAIgarve(1994) OP Centra (1994) OP Lissabon-Tejodalen (1994) OP Madeira (1994) OP Norte (1994) Interregional OP AS Stfid till lokal investering (1995) OP Tekniskt stfid (1994) OP Kunskap och nyskapande (1994) OP Internt genererad utveckling (1994) OP Miljfi/fetadsffirnyelse (1994) OP Utbildning och sysselsattning (1994) OPInfrastruktur(1994) OP Ekonomisk modernisering (1994) OPPRINEST(1)(1994) OP Halsovard och social integration (1994) Tekniskt stfid TOTALT i t t A ^l Portugal (1995) iiiiiiitiiii^^ Portugal (1994) i e & i^ Portugal (1995) :jW^*:||||S;!;;|:i::$^ Portugal (1994) Sl$ll$llil3?£ Portugal (1995) i j i j i i i i ^^ Portugal (1995) isiiiji^^ Portugal (1995) : :ym^:::MWM: m\ K i i i i l i r ^ l^ Portugal (1995) :«»*iiippp::is^ Portugal (1994) RtTiX:':'. ': Portugal (1993) i l K I M s^ Llssabon och Porto (1995) M TOTALT ih'JWir*gVRl^6MSN Portugal: Ffirebyggande av (1997) Spanien /Portugal (1995) Spanien /Portugal (REGEN Naturgas) (1995) SUOMI/FINLAND Ptobtm (aotagandaar) mt SPD Finland 1997-1999 (1997) SPD Finland 1995-1996 (1995) Totalt (1 ) Statistisk infrastruktur Ko^trwd totalt Itruktgrfpnds- ftod Atagawtan 1997 28,2 12,1 16,0 22,6 (1) 11,0 4,5 5,5 9,0 2,2 0,0 0,0 0,0 Atogftndw 1994*1997 m 11,0 4,5 5,5 9,0 : * mm 100% 100% 100% 100% 6*Mn>ngw totatolftgar 1997 1994-1997 m 0,7 0,0 0,0 0,0 3,3 1,4 1,7 2,7 mm 30% 30% 30% 30% Kftttoad totalt Strukturfond*- Ataganden Atagandert *tod m 19*7 1994-19*7 ,. $ % tataiiMngar 1997 Batalntttgar 1*94*1997 376,7 872,9 250,6 101,9 490,5 517,2 677,8 729,5 33,3 135,6 2276,2 941,6 952,3 1 912,8 3 979,6 10 492,7 40,0 942,3 1,2 26. 724,8 Koftnad llltÉINi 29,8 61,8 174,5 53,2 238,6 3,0 161,5 18,2 14,9 478,2 69,6 1. 303,4 8,4 755,3 548,2 Strukturfond*- Wm:^:Pm I|Pi::i||:::pif| illlilli 203,1 647,0 182,0 76,0 362,0 382,0 374,3 541,1 25,0 101,7 1. 689,4 401,9 559,0 1 407,8 1 997,9 4 420,5 30,0 705,0 1,1 14. 106,8 39,0 155,4 36,5 14,9 78,1 88,8 55,0 105,8 0,0 0,0 166,5 99,4 246,4 105,0 352,2 028,0 0,0 181,9 0,3 2. 363,2 39,0 528,6 145,0 59,4 275,5 288,8 328,3 423,3 25,0 44,0 1 062,0 181,5 475,8 872,3 1 630,5 2 957,4 19% 82% 80°/, 78% 76% 76% 88% 78% 100% 43% 63% 45% 85% 62% 82% 07% 30,0 100% 502,9 1,1 9. 870,6 7 1% 97% 70% 19,5 118,4 47,9 15,1 51,0 77,8 79,1 103,5 0,0 0,0 198,5 73,9 115,7 132,3 628,9 482,5 7,0 102,2 0,0 19,5 437,0 120,7 53,2 222,2 229,3 288,0 349,7 7,5 31,0 865,3 135,9 318,2 685,6 1 489,4 2 287,3 28,5 383,1 0,8 2. 263,8 7. 962,6 10% 68% 66% 70% 6 1% 60% 77% 65% 30% 30% 5 1% 34% 57% 49% 75% 52% 95% 54"/. , 67% 66% A tågändan Ataganden Betalnlngar •atalnlngar 21,4 45,5 130,9 29,3 125,4 2,3 126,5 14,0 9,1 «W 50,0 769,2 6,2 552,0 220,0 0,4 11,6 39,9 1,8 0,0 1,4 6,1 2,2 0. 0 11,8 100,2 6,2 0,0 23,0 21,4 100% 21,2 47% 4,4 7,9 1*94-1*97 ttVID 10,7 50% JivlJ-JSSK;: 12,9 28% ; : '. 22% 50,6 39% 20,5 28,9 29,3 100% 14,4 „. ,1 2% 2,2 99% 2,2 0,0 0,4 8,8 7,2 yMWyM 30% mmm 'L'l?* 1. 1 50% :vXj:j:;xo:W» 14,0 100% 9,1 100% 7,2 1. 7 immim 11,2 80% 7,3 80% 1!I4,M Ufi% 10,0 100,4 21,1 483,6 42"/,, 64% 6,2 100% 240,2 216,4 44% 98% 11,8 80,0 mmiimW 2,5 50,5 17,8 49'!*. :'. '. '". ':. 33% 16,4 291,7 38% 2,5 154,4 180,3 40% 28% 82% 25,1 105,5 83% 13,8 86,7 69% Kostnad Strukturfond*- Åtaganden Ataganden % Betalnlrtgar Betelr4ngar % Wtalt *tad 1**7 1**4-1**7 1997 1994-1997 m 743,6 346,4 1. 090,0 135,3 54,1 189,4 55,2 1,7 66,9 55,2 54,1 109,3 4 1% 100% 68% 27,6 15,9 43,6 27,6 45,7 73,3 20% 84% 39% 208 :vS:^v:\'^v:$&^^ SPD Finland (1995) i ^ i ^^ SPD Finland (1995) I P s l i i i i ^s Bestammelser om Finland, ffirordning 2328/91 (1996) SPD Finland, forordningarna 866 och 867/90 (1995) Totalt $ p ; & $ 3 ta SPD Finland (1995) $$i;!!§*i:|:|;|;Kg| SPD Aland (1995) SPD Fin-ika fastlandet (1995) T o Ut S i ! $ l ! $ £ l ; 8 l^ |SPD Finland (1995) iTOTALT ' ifllll|llflll|llP $j!$*$i|p^^ Finland (1995) i i S f i t i i ^^ Finland (1995) i ^ j i $ | : !^ Tekniskt stfid nationellt natverk (1997) Finland (m3l 5b) (1996) Finland (mal 6) (1996) Totalt ^ l i & S l i l tS ;: :*P:!^!:;S Finland (1996) 0W!m*ti[W: Finland (1996) $ $ ^ t l l l : tt Hslsinki/Ventaa (1997) Joan-3Uu(199S) Totalt : TOTALT ft;sj6&^ jDanrnark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjfin (1997) I Finland/Baltiska staterna: Sfidra Finlands kustomraden (1996) |Fin!and,ftyssland: Karelen (1996) Finland/Ryssland: Sydfistra Finland (1996) Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) Finland/Sverige: 6arna(1996) Sverfgo/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav (1996) SVER5GE •wS:$'i^ SPoXigermanlandakusten 1995-1999 (1995) SPD B«rgalagen"lMfri"999"(T995) £?JD BloWngo 1995-1999 (1995) SPD Fyrsi&d 1995-1999 (1995) SPD No7raNorrlandskusten1995-1999 (1995) Totalt •^MM^yyyyWMByWym SPD Svorige (1995) SPD Sverige (1996) :! ® & $ i i i ; ^^ jfJkiStammslser om Sverige, forordning 2328/91 (1996) | SPD Sverige, ffirordningarna 866 och 867/90 (1996) i. TotaK 1;$$$;^^ iSPD Sverige (1995) pjiPftlifg $truktgrfoflds» i l l i i i i l i il llillll |;Ai^^iiii^:;j:i 931,3 318,5 1 153,9 359,2 1. 613,1 78,5 10,3 613,8 624,0 1. 316,9 6. 872,2 258,4 87,6 294,2 43,1 337,3 23,0 2,6 191,4 194,0 71,9 21,9 55,0 12,1 67,1 0,0 0,0 36,9 36,9 459,9 1. 549,6 114,1 368,8 Ataganden i&iiii&i, ssiiifpiiii: 11:1111 Batalhingar | | | | | § §| • i i! Setalningar 1994-19*7 i i i i P il 167,2 65% 53. 0 104,3 40% yyyyyyyyyyyyy. 45,5 52% 15,1 28,0 32% 162,8 19,0 181,9 55% 44% 64% 99,0 10,3 109,3 150,8 15,8 166,7 23,0 2,6 83,3 85,9 272,3 885,1 100% my ma 100% 44% 44% 59% 57% 11,5 18,4 0,6 30,2 30,7 1,4 53,0 64,3 81,1 344,3 163,7 608,6 5 1% 37% 49% WtivM 80% mmm: 52% 28% 28% 36% 39% liiii Ä*KÄ$wiiiiid:ä lliltll mMymm, Strukturfond*- lilliliiiiiiillilil: ifffPilll 23,6 Åtagande Ataganda* iiiiilliii mi ftetalniftgar IlilHli aetainmgar 1994^1997 illilpif ;: '*•• '• '• '^ '•. ;•;: • I miim 51,2 73,7 0,5 44,3 32,1 77,0 8,8 27,9 10,2 5,3 16,5 254,0 47,5 22,7 31,8 40,7 29,2 14,6 9,5 23,4 3,9 4,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3. 7 2,5 0,8 3,4 14,9 25,0 2,0 3,4 1,9 3,4 1,6 0,4 3,8 23,6 100% 33,2 100% 0,0 16,2 11,9 28,1 0% 100% 100% 99% 3,4 100% 11,1 100",, 2,5 4,0 6,5 105,8 25,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 65% 100% 82% 98% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 10,5 100% 33,2 0,2 16,2 iTTö' 28,3 3,4 11. 1 3,9 4,0 7,9 107,6 25,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 10,5 0,0 3,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 1 1,3 0,4 1,7 6,7 12,5 12,5 0,6 1,0 0,6 3,3 1,8 0,2 3,1 1,8 4,2 2,9 3,7 2,0 1,2 3,1 9,9 18,5 42% mmm 56% iwi-SSwSS 0% 30% 30% 30% 0,0 4,3 3,6 8,4 LI 33% 3. 3 1. 3 2,0 3,3 44,5 30% :;:. ;. :. ;;. ; 32% 50% 4 1% 4 1% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% :mm, SB Koitnad $trtikturfond«. i lillll*itllll:i mmMmM iilliliP!- At*g«nd«n Ataganden •MyWM :M:wy:y- WE Batalnlngar; WMm ftetalnfogftj 1*4. 1997 (9) 89,5 321,4 Hh,H 145,5 161,2 803,4 771,0 612,6 304,6 187,8 492,4 120,4 18,0 (,/,() tli. O 24,0 36,0 160,0 347,0 173,0 79,7 23,5 103,2 41,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 92,6 0,0 13,0 0,8 13,8 0,2 1H,0 12,11 l. 'i. O 24,0 36,o 100% 1:1% too",, 100% 100",, 7,1 (>,2 3,8 5,7 105,8 66% 26,6 13,3 9,1 H,2 K'. O 18,0 63,6 74% 1 4% ". 'vV 50'V 50% 40% 165,6 48% 68,5 105,0 37,5 22% 0,0 18,8 30% mmm 1 1% 42,2 11,8 54,0 53% 50% 52% 40,2 97% 10,0 4,0 14,0 20,0 39,3 9,4 48,7 49% 40% 47% •v::::;:::::::::::;:::::::; 32,0 77% 209 S l j x S^ SPD Gotland (1996) SPD Skargarden (1996) SPD Sydfistra Sverige (1996) SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) SPD Vastra Sverige (1996) Totalt Mat6;:::::;::::: SPD Sverige (1995) TOTALT $8;:$^ w w l s - i f t i w ; ; :^ Sverige (1995) ttttiittfeV!l|lilte!tfs::S?:S Sverige (1995) l a S i^ Nationellt natverk (1997) Sverige (Mal 5b) (1996) Sverige (Mal 6) (1996) Totalt f i j i s^ Sverige (1996) ii^l£:&$£^ Sverige (1996) i K f t i^ Karfskoga, Kartsborg (1996) •MRiAW-v'S:' Malmfi(1996) TOTALT wwfflmmzmwmvimMM^ Danmark/TysklanoVFinland/Sverige: Ostersjon (1997) Ffirenade kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Ty9kland Nordsj6n(1997) Danmark/Sverige (1996) Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) Finland/Sverige: Oarna(1996) Sverige/Norge: Nordiska grfina battel (1996) Sverige/Norge Gfiteborg/Bohus/Alvsborg (1996) Sverige/Norge: Inre Skandinavien (1996) Sverige/FinlanoVNorge/Ryssland: Barents hav (1996) FÖRENADE KUNGARIKET ivlvivivi'^vlviviv/l'lvAv ^ ' 1 : 5^ SPD Highlands and Islands (1994) SPD Nordiriand (1994) SPD Merseyside (1994) Tekniskt stfid Totalt M a li "•'•'•] SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) SPD East Midlands 1997-1999 (1997) SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-1999 (1997) SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) SPD North East England 1997-1999 (1997) SPD Plymouth 1997-1999 (1997) SPDThanet 1997-1999 (1997) SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) SPD West Midlands 1997-1999 (1997) SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) SPD Yorkshire and Humberside 1997-1999 (1997) $VMkturfooda- - K w t J w d :- iiiiii! AtajWrtden |||iif|f!i| liiiiiiiii! mm Betalningar l l l l f l l ll Brtalnlmiar ::1**4-1*97- 50,1 30,3 327,0 199,7 120,1 727,1 11,2 7,2 49,0 42,9 30,7 141,0 0,0 0,0 4,6 0,0 0,0 4,6 635,0 4. 162,0 252,0 1. 217,6 23,7 134,9 Åtaganden ll::|:1i^;. ll:l Ataganden •:!l99i4*97^1' Batalnlngar 111**^:1:1 1,8 13,1 100% IHIi 100% 100% 25% 19% 100% 49% 11,2 7,2 12,5 8,0 30,7 69,6 80,1 327,, 562,7 46% yWE 24,0 100% 0,2 12,1 4,0 100% 100% 100% 16,4 100% 4,0 100% 17,2 100% 3,3 100% 5,0 82,9 100% 100% WM 5,7 2,1 9,0 4,9 18,3 46. 01 50% 30% 18% 1 1% 60% 28% 60,0 24% 30% llfill 368,1 BatalrUngar 19*4-1997 IIIIRfl 6. 5 " 12,0 mmWml 0,1 3,6 1,2 4,9 50% 50% 40% 30% 30% 30% 1,2 5,2 1,1 ; : : : ' : :. :. : :. : : • :• 30% mmm: 30% Wmm' 34% mmm. 30% 39% 1,5 32,6 2,3 0. 0 5,0 0,9 9,1 17,4 28,6 174,0 0,9 1> 0,1 0,6 0,2 0,9 0,0 1. 3 0,4 0,5 5,7 25,0 100% 12,5 12,5 50% 14,5 13,0 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 100"/,, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 0,7 3,3 1,8 0,2 0,7 0,3 0,4 3,1 0,0 3,9 3,7 2,0 1,2 1,7 1,7 1,4 3,1 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% ^^ BtrUktuffond*- llllll!!!!:!!!: IllllBllll Ataganden |ll|i|§§|::! lilill Betalninoar •iiliiiil fletajmngar 11994-1:997: y-ymy::: 111!! liii lliliifft 168,3 883,9 438,4 54% 7 1% 53% 0,2 100% 37,8 137,7 125,9 0,0 132,4 627,4 357,4 0,1 1. 490,8 62% 301,4 1. 117,2 21,6 36,7 47,5 6,1 57,7 57,3 66,4 38,6j 22,4 32,4 93,1 74,0 2 1% 32% 34% 100"'. , 14% 23% 18% 100% 100% 100% 2 1% 22% 32% 10,8 18,4 23,8 3,0 28,9 28,7 33. 21 19,3 11T2I 16,2 26,5 37,0 64,7 10,8 18,4 23,8 3,0 28,9 28,7 33,2 19,3 11,2 16,2 26,5 37,0 64,7 129,4 129,4 43% 5 1% 43% 22% 4 7% • 1 1% 16% 17% 50% 7% 1 1% 9% 50% 50% 50% 6% 1 1% 16% 3,3 0,2 2,1 0,7 3,0 0,0 4,2 0,7 1,8 14,9 25,0 14,5 2,4 3,4 1. 6 0,4 2,4 1,0 1,4 3,8 43,5 257,0 152,0 0,1 462,6 21,6 36,7 47. 5 6,1 57,7 57,3 66,4 38,6 22,4 32,4 93,1 74,0 KArtnad 1:11^111:1 StruktMffond*- w::::*&*:m: Mym^mm 28,3 ». T 0,5 71,8 14,1 86,4 10,5 48,8 11,4 11,9 248,1 47,5 30,3 28,0 29,2 14,6 9,5 13,0 13,0 10,8 23,4 13,1 24,0 0,2 12,1 4,0 16,4 4,0 17,2 3,3 5,0 82,9 25,0 14,5 13,0 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 1. 014,2 2 267,4 2. 114,7 0. 2 6. 396,5 250,0 284,5 326,5 13,8 i 031,3 629,3 973,6 87,5 81,8 78,6 1 045,2 804,8 1. 012,1 311,0 1 242,2 832,8 0,2 2. 386,3 101,7j 113,7 139,9 6,1 404,9 254,4 378,4 38,6 22,4 32,4 448,2 334,5 400,7 210 [ i ¥mm (atrtagand*ar) SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) SPD East Midlands 1994-1996 (1994) SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-1996 (1994) SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) SPD North East England 1994-1996 (1994) SPD Plymouth 1994-1996 (1994) SPD Thanet 1994-1996 (1994) SPD Wast Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) GPD West Midlands 1994-1996 (1994) SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) •'. "PD Yorkshire and Humberside 1994-1996 (1994) i Totalt # $ : & ; S | ^^ jSPD Ffirenade kungariket (1996) jSPD Ffirenade kungariket (1994) | Totalt j {yf;fijis:$&:!9)Sw^ |(1995) jfiPD Ffirenade kungariket, ffirordningarna 866 och 867/90 (1994) Totalt | : M $ ; l f t $^ |SPD Ffirenade kungariket (1994) t $ | i $ i f^ SPD Borders Region (1995) SPD Central Scotland / Tayside (1995) SPD Dumfries and Galloway (1995) |SPD Grampian (1995) JSPD Lincolnshire (1995) jSPD Wales (1995) SPD East Anglia (1994) SPD English Northern Uplands (1994) SPD South West England (1994) SPD English Midland Uplands (1995) | SPD The Marches (1995) jToL-. lt TOTALT [ listtiativ (*trtag»Bd«ar) ! « j j A p T " " " " ' "' " " "N" " " " " " " " "" "iiiiii. iuin j Nordiriand (1995) [Ffirenade kungariket (1995) f Totalt i & j r ^ y ^^ Nordiriand (1994) Ffirenade kungariket (1994) Totalt : j $ i i # i^ England (1995) Highlands and Islands (1995) Nordiriand (1995) Scotland (1995) Wales (1995) Totalt lilS&liiS Ffirenade kungariket (1995) : & i r # 8 : ^^ England regioner mal 5b (1997) England ragioner mal 2 (1997) Morseyside (1997) Highlands (1995) |Nordiriand (1995) (Skottland(1995) Wales (1995) Twtalt ^ S c i i ^^ East Midlands (1995) Eastern Scotland (1995) North East England (1995) North West England (1995) KvfttMd totait $UtiMvrfond$- stod _ i ll 1997 % 8etoln)r+gar 1997 0,0 -3. 9 -1,4 0,0 -1,5 0,5 -6,2 0,0 -0,4 -0,5 -2,2 -2,4 -21,4 643,8 551,3 -0,1 551,2 26,2 0,0 26,2 0,0 9,2 4,1 16,3 12,2 5,6 r 54,1 7,7 11,7 26,1 3,1 4,4 Ataganden 1994*1997 m 73,2 66,2 11 7. 9 5,1 332,2 151,1 291,9 28,6 11,3 24,2 372,8 262,1 284,8 2. 704,4 <2W1) 100% 100% 100",, 100",, 100% 100% 100% 105% 126% 100% 100% 100% 100% 58% 1. 081,0 65% 1. 522,0 100% 2. 603,0 82% 88,0 38,6 126,6 64% 75% 67% Uetalrdngar 19*4. 1*97 m 57,6 55,4 99,5 4,2 276,7 130,8 246,1 22,8 5,1 19,8 309,9 216,2 232,0 79% 84% 84% 84% 83% 67% 84% 84% 57% 82% 83% 82% 8 1% 1. 997,7 288,6 43% mmm 17% 1 400,3 92% 1. 688,8 66,3 30,9 97,2 53% :!ll:;l$: 48% 60% 6 1% 22,3 14,6 2,1 0,2 151,9 54,1 72,7 -0,4 -2,5 1,8 152,6 4,8 111,5 907,3 288,6 0,0 288,6 21,4 0,0 21,4 44,3 50% 20,4 40,5 46% '••'-m> yyiy: 18,0 8,8 30,5 23,4 14,6 104,1 16,3 39,4 81,9 5,1 15,9 59% 35"/,, 64% 59% 27% 57% 27% 36% 37% 42% 39% 44% 5,0 3,4 10,5 7,3 5,9 21,7 5,8 16,7 26,1 1,7 5,9 12,2 7,3 20,0 15,8 11,1 56,2 10,4 33,6 68,5 3,0 12,9 110,0 260,9 65% % 1. 649,1 Batalningar 4997 5. 192,3 Betalrtingar 1994*1987 ft} 40% 29% 42% 40% 2 1% 3 1% 17% 3 1% 3 1% 25% 32% 3 1% 46% % MM 154,3 1. 828,1 358,0 7. 327,1 Åtaganden 1997 Atagaridcit 1994*1997 (2) 0,4 0,0 0,4 0,9 41,1 42,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,1 9. 3 27,3 4,2 0,0 0,0 0,0 0,0 40,9 33,9 0,9 2,2 1,0 3,5 69,1 72,6 12,8 79,0 91,8 25,8 12,0 11,4 8,4 8,6 66,2 100% 22% 23% 100% 44°/. 47% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 37,4 100% 9,3 27,3 4,2 3,0 6,2 8,5 2,3 61,0 39,1 10,9 25,6 7,9 83% 84% 86% 100% 100% 100% 100% 89% 84% 95% 99% 98°/, 0,8 0,0 0,8 4,0 32,5 36,4 0,0 3,3 0,0 2,8 3,7 9,8 6,8 4,7 13,7 2,1 0,0 1,9 0,0 0,0 1,8 26,6 28,4 9,7 64,0 73,7 7,5 6,9 3. 1 5,4 6,5 29,4 50% 8% 9% 76% 35% 38% 29% 57% 28% 64% 76% 44% 11,2 30% 4,7 13. 7 2,1 1,0 5,0 2,7 0,7 4 1% 42% 43% 3 1% 80% 32% 30% 43% 44% 52% 49% 53% 22,3 29,8 18,2 1,1 1,1 0,8 20,8 6,1 12,8 4,3 187,6 195,2 287,0 13,5 818,8 400,9 729,0 61,6 25,2 62,2 983,8 759,8 738,0 73,2 66,2 117,9 5,1 332,2 151,1 291,9 27,1 8,9 24,2 372,8 262,1 284,8 11. 881,7 4. 693,2 3. 662,0 4. 012,4 7. 674,4 1. 655,4 1 522,1 3. 177,5 600,7 204,7 806,4 240,8 76,6 64,0 125,3 96,2 133,6 488,2 132,4 262,3 514,3 33,3 90,8 2. 017,0 28. 016,8 to#ttt*d totalt 5,5 676,4 681,9 19,5 466,8 486,3 57,8 27,9 31,5 24,4 18,8 160,4 84,7 24,6 74,1 9,8 7,0 12,5 19,7 5,2 163,0 110,1 25,3 56,8 18,0 137,7 51,2 188,9 88,7 30,4 25,4 47,7 39,5 53,7 184,0 60,0 108,0 219,0 12,2 40,6 820,5 11. 365,0 Strukturfonds- städ fl) 3,5 313,3 316,8 12,8 181,0 193,8 25,8 12,0 11,4 8,4 8,6 66,2 37,4 11,3 32,4 4,9 3. 0 6,2 8,5 2,3 68,7 46,8 11,6 26,0 8,1 211 mm* (atttagaiMtaar) Wales (1995) West Midlands (1995) Western Scotland (1995) Yorkshire (1995) Totalt §&ft»**!. , Ffirenade kungariket & Gibraltar (1995) wmu England (1996) Wales (1995) Western Scotland (1995) Totalt mm- Nordiriand (1995) Ffirenade kungariket (1995) Totalt MMM Brighton (1997) Bristol (1997) Coventry (1997) Leeds (1997) East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) East Midlands (Nottingham) (1996) GMLC (Moss Side och Hulmu) (Manchester) (1996) London (Park Royal) (1996) Merseyside (North Huyton, Liverpool, Netherton) (1996) Wales (Swansea) (1996) West Midlands (Birmingham) (1996) Western Scotland (Glasgow) (1996) Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) Nordiriand (1995) Totalt TOTALT lifiiiiliiS^ Irland/Nordirland (1995) JnJiiiiirjiii^^ totalt »truktUrfor(d«>* *Wd (1) Ataflartdan 1997 Atagandan 4994*199? 57,3 30,9 7,5 106,4 412,4 307,7 54,3 35,0 27,9 117,2 10,1 79. 0 89,1 9,4 11,5 9,5 9,6 17,3 14,9 17,7 16,3 40,1 11,7 20,6 32,7 14,8 27,9 25,2 14,1 3,5 49,5 184,7 136,9 24,7 15,7 11,7 62,2 5,1 36,7 41,8 4. 5 4,5 4,5 4,5 8,0 6,8 8,0 7,7 19,5 5,6 8,0 13,6 6,8 19,4 3,8 1,1 0,5 35,5 79,0 81,1 5,4 2,2 1,3 8,9 1,3 3,1 4,5 3,4 3,5 3,1 3,4 1,6 1,2 0,0 1,5 2,2 0,0 1,6 3,7 0,0 2,4 264,0 2. 746,7 121,4 1. 219,9 27,6 290,4 (2) 24,3 13,8 3,5 40. 9 166,1 mm 96% 98% 100% 83% 90% 93,6 68% 24,4 15,2 11,5 51,0 5,1 35,5 40,6 3,4 3,5 3,1 3,4 8,0 6,8 8,0 7,7 19,5 5,6 8,0 13,6 fi. H 19,4 116,7 797,1 99% 97% 98% 98% 100% 97% 97% 75% 77% 69% 75% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100". , 96% 66% Batalnlngar 19*7 iatalningar 1**<M**7 m % mm 0,0 0,6 0,4 3,7 26,9 8,0 2,7 0,0 0,6 3,3 2,1 1,6 3,6 1,7 1,7 1,6 1,7 0,8 0,6 0,0 0,8 1. 1 0,0 0,8 1. 8 0,0 0 ,/ 13,3 130,3 10,2 6,9 1,9 6,5 69,6 4 1% 49% 55% 13% 38% 14,2 10% 12,2 6,5 5,7 24,4 3,9 17,8 21,7 1,7 1,7 1,6 1,7 4,0 3,4 4,0 3,8 9,7 2,8 4,0 6,8 3,4 7,0 66,3 368,5 49% 4 1% 49% 47% 77% 48% 52% : 38% 38% 34% 38% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 39% 46% 29% 412,4 301,7 53,3 176. 3 58% 81,2 136,6 45% Ffirenade kungariket/Danmark/Sverige/TMederlanderna/ Tyskland: Nordsjfin(1997) Frankrike/FOrenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och East Sussex (1996) Frankrike/Ffirenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Iriand/Ffirenade kungariket: Nordiriand (1995) Iriand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) Ffirenade kungariket/Marocko: Gibraltar (1995) 30,3 80,8 95,3 265,7 146,9 1,7 14,5 34,1 45,1 160,2 84,6 0,7 14,5 0,0 0,6 35,9 13,6 0,0 14,5 100% 34,1 100% 7,6 64,0 25,4 17% 40% 30% 0,7 100% 0,0 0,0 0,3 0,5 14,2 0,0 •:'-; I'. :. ': 0,0 0% 10,2 3,8 14,6 20,1 0,2 30% 8% 9% 24% 30% EUROPA infftrtW t«**tagandaar) Kftfttftad totalt Strukturftwd*- ttod Atagandan 1*»7 M**»r- Natverk (1994) PS$CA Transnational projekt Amble Dabs Projekt (UK/E/P) (1997) Transnationellt projekt Utveckling av programvara tfir utbyle av auktionsinformation (B/NL) (1997) Transnationellt projekt: Diversitierlng genom utveckling av nya marknader med hjalp av ny teknik (D/DK) (1997) Transnationellt projekt: Elektroniskdiagrambildoch informationssystem (B/F/EL/IT/IRL) (1997) Transnationellt projekt: Informationsutbyte mellan auktionsmarknader och avlagsna marknader (B/F/E) (1997) Transnationellt projekt: L'iititurismo come strumento di sviluppo nella(l/GR)(1997) Transnationellt projekt: RECIPE (E/P) (1997) Transnationellt projekt: Roseau Langoustines (F/UK) (1997) Transnationellt projekt: Tekniskt stfid till utveckling i musselkooperativ (UK/IRL) (1997) Transnationellt projekt: Aqualine (1996) Transnationellt projekt: Maisons de la Mer (1996) Transnationellt projekt: Maredunet (1996) Transnationellt projekt: Peche -Fish Co (1996) Transnationellt projekt: Retifour (1996) Totalt (1) 16,0 16,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,3 0,1 0,0 0,3 1,5 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,7 212 Atagandaft 1994-1997 ^ Betalnlftgat 1997 Bataltttttjjar 1*94*1997: , &) '•• 2,9 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 10,7 67% 0,0 100% 0,0 100% 0,0 100". , 0,1 100% 0,1 100% 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,7 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 2,9 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 7,6 48% 0,0 0% 0. 0 0% 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0% 0% 0% 0% 70% 40% 40% 0% 40% 17% Ilfllllllll^^^ il^^BjSilE^ii^^ 5=^^SE^"H=1^ j"=! ;?;::M S "I J^: ^:":::': J^^l=^t^h?!:?:=: !"=MjM!^! U^^MfM!: rr='^! j::"ih:ih:==!?^:='=rH 1^=1=!^' 1:^1^"^":' !^:*M:h':*l Iriand/Northern Irland (1995) $ 1 $ ^^ Belgien/Tyskland/Fiankrike/Luxemburg/Nederlanderna: Rhen- Meusa (1997) Danmark/Tyskland/Finland/Sverige: Ostersjon (1997) Qrekland/ltalien: Epirus, loniska fiarna, Vastra Qrekland och Apulien (1997) itaiien/Osterrike (1997) Italien/Slovenien : Friuli-Venezia Giulia och Veneto (1997) Italfen: FOrebyggande av torka (1997) dsterrike/Tyskland/Qrekland/ltalien: Centraleuropa, Adriatiska havet, Donau och Sydfistra Europe (1997) Portugal: Fftrobyggande av torka (1997) Ffirenado kungariket/Danmark/Sverige/Nederlanderna/ Tyskland Norcisjfin (1997) Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg (1996) Belgierv/Frankrike: Ardennerna (1996) Danmark/Sverige (1996) Tyskland/Osterrike (1996) Spanien /Marocko (1996) Frankrike/Belgien- Nord-Pas-de Calais/Flandern (1996) Frankriko/Belgien: Vallonien/Nord-Pas-de-Calais/Picardie (1996) Frankrika/Spanien (1996) Frankrike/ltalien: Korsika/Sardinien (1996) Frankrike/ltalien: Korsika/Toscana (1996) Frankrike/Ffirenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och East Sussex (1996) Frankrike/Ffirenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Italian/Albanian: Apulien (1996) ItaliervFrankrike (1996) ltaliea'Schweiz(1996) Finland/Baltiska staterna: Sfidra Finlands kustomraden (1996) Finland/Ryssland: Karelen (1996) Finland/Ryssland: Sydfistra Finland (1996) Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Finland/Sverige/Norge: Kvarken och Mittskandia (1996) | Finland/Sverige: 6arna(1996) Sverige/Norge: Nordiska grfina baltet (1996) Svariga/Norgo: Gfiteborg/Bohus/Alvsborg (1996) Sverige/Norge: Inre Skandinavien (1996) Svorige/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav (1996) Bolgien/Nederlanderna: Euregio Scheldemond (1995) BelgierVNoderlanderna: Middengebied (1995) Danmark/Tyskland: FynsAmt/K. E. R. N. (1995) Danmark/Tyskland: Sonder-jylland/Planungsraum V (1995) Danmark/Tyskland: Storstrom/OstholsteirvLubeck (1995) Danmark: Ostersjon (1995) Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrhoin-centre-sud (1995) Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Tyskland/Luxemburg: Euregio (1995) Tyskland/Nederianderna/Belgien: Euregio Meuse-Rhen (1995) Tyskland/Nederianderna: Ems-Dollard (1995) TysWand/Nedorlanderna: Euregio (1995) Tyskland/Nedorianderna: Euregio Rhen-Meuse-Nord (1995) Tyskland/Nederianderna: Euregio Rhen-Waal (1995) Tyskland/Polen/Tjeckiska republiken: Sachsen (1995) Tyskland/Polen: Brandenburg (1995) Tyskland/Polen: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Tyskland/Tjeckiska republiken: Bayern (1995) Tyskland/Schweiz: Boden-sjfin (1995) Grekland/Albanien/Bulgarien (1995) |||g|||| ttrukfurtwid*. WimW&mfm mmymmm: Atasattdon Atagande* !i9*!$9»ii illlii^-illi-iiY :!!•; B*talnlng«r ietalrtfngaf 1*»4-1**7 H$l! TOr* ML 412,4 301,7 53,3 176,31 58% 81,2 136,6 45% 15,5 25,0 39,9 13,1 11,7 15,2 20,9 6,2 14,5 0,0 0,0 2,4 0,0 23,0 1,1 0,0 10,3 0,6 0,0 0,0 0,6 0,0 0,0 4,4 2,0 3,4 1,9 3,4 1,6 0,4 2,4 1,0 1,4 3,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 -2,2 0,0 0,0 32,4 0,4 0,0 0,0 0,0 41,6 15,5 25,0 1 1% 100% 39,9 13,1 11,7 15,2 24% 110% 75% 100% 20,9 6,2 100% 100% 14,5 100% 26,2 12,5 13,0 24,6 37,1 18,0 10,0 19,1 33,1 18,2 87% 100% 100% 100% 37% 100% 14% 31% 98% 98% 34,1 100% 7,6 15,5 15,1 20,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 11,1 32,4 1,8 11,1 5,2 2,0 22,9 23,3 8,0 33,5 22,5 19,8 6,4 11,5 52,1 10,5 8,8 16,8 6,9 107,9 17% 19% 26% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 91% 100% 100% 94% 100% 90% 100% 100% 35% 14% 14% 100% 100% 34;% 0,0 12,5 19,9 6,5 5,8 7. 6 10,5 2,5 0,0 1. 4 0,0 0,7 3,5 22,6 0,5 1,5 7,2 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 2,2 0,6 1,0 0,6 3,3 1,8 0,2 0,7 0,3 0,4 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 24,5 0,8 0,0 3,0 0,4 47,4 0,0 12,5 19,9 6,5 5,8 7,6 10,5 2,5 0% 50% 12% 55% 37% 50% 50% 40% 0,0 0% 13,5 3,7 3,9 10,9 29,7 9,0 6,5 11,7 10,1 5,5 10,2 3,8 7,8 7,5 10,0 1,8 4,2 2,9 3,7 2,0 1. 2 1,7 1,7 1,4 3,1 3,3 9,7 0,5 3,3 1,6 0,6 7,4 7,2 2,4 10,0 6,7 6,6 1,9 3,7 34,3 5,8 4,4 8,4 3,4 96,4 45% 30% 30% 44% 29% 50% 9% 19% 30% 29% 30% 8% 10% 13% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 29% 31% 30% 28% 30% 30% 30% 33% 23% 8% 7% 50% 49% 31% 426,7 47,5 304,9 27,4 31,4 30,5 36,8 8,4 30,3 62,2 27,8 28,0 56,3 185,3 38,3 148,4 142,6 71,8 58,2 80,8 95,3 178,2 159,1 52,7 22,7 31,8 40,7 29,2 14,6 9,5 13,0 13,0 10,8 23,4 22,8 66,3 3,6 22,2 10,4 4,6 51,4 46,5 30,9 71,9 62,7 53,6 12,8 23,2 220,0 110,7 84,1 42,2 13,8 494,9 137,1 25,0 169,2 11,8 15,6 15,2 20,9 6,2 14,5 30,2 12,5 13,0 24,6 101,4 18,0 71,5 62,4 33,7 18,6 34,1 45,1 81,5 57,0 20,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 11,1 32,4 1,8 11,1 5,2 2,0 25,2 23,3 8,0 35,7 22,5 22,0 6,4 11,5 149,4 73,5 63,1 16,8 6,9 314,0 213 {•nfajfiMlaJM) Qrekland/ltalien (REQEN Elektricitet) (1995) Qrekland: Fardigstailande av energinat (REQEN) (1995) Spanien /Portugal (1995) Spanien /Portugal (REQEN Naturgas) (1995) Frankrike/Tyskland: PAMINA (1995) Frankrike/Schweiz: Franche-Comte' (1995) Frankrike/Schweiz: Rhone-Alpes (1995) Iriand/Ffirenade kungariket: Nordiriand (1995) Iriand/Ffirenade kungariket: Wales (1995) OsterrikeAJngern (1995) Osterrike/Tjeckiska republiken (1995) Osterrike/Slovakiet (1995) Osterrike/Slovenien (1995) Ffirenade kungariket/Marocko: Gibraltar (1995) Totalt TOTALT $tr«kturf«wJs. * 0d m Atagandan 1997 75,8 183,7 552,0 220,0 11,1 7,1 5,4 160,2 84,6 11,0 4,5 5,5 9,0 0,7 0,0 80,5 0. 0 23,0 1. 0 0,0 0,0 35,9 13,6 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 Atagftnda* 1994*4997 m 22,0 183. 7 240. 2 216,4 11,1 7. 1 4,3 64,0 25,4 11,0 4,5 5,5 9,0 0,7 % 8*t»lnjr*g«r- 1997 29% 100% 44% 98% 100% 100% 80% 40% 30% 100% 100% 100% 100% 100% 0,0 79,4 50,5 17,8 0,3 0,0 0,0 0,5 14,2 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 •1***-1**7: m : 11. 0 161,9 154,4 180,3 3,3 2,2 1,3 14,6 20,1 3,3 1,4 1,7 2,7 0,2 189,4 459,2 755. 3 548,2 22. 1 14. 2 11. 6 265,7 146,9 28,2 12,1 16,0 22,6 1,7 6. 479,6 6. 909,4 3. 289,9 3. 608,3 453,8 610,4 1. 763,8 1. 951,5 54% 54% 357,6 441,7 1. 008,8 1. 153,0 % | mm 15% 88% 28% 82% 30% 3 1% 24% 9% 24% 30% 30% 30% 30% 30% 3 1% 3 2% 214 AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR %A<; Nionde årsrapporten - Strukturfonderna 1997 217 ADAPT AS CEEI CEEP CÖE FUD ECOS-Ouverture EFS EFTA EIB EIF EKSG Employment ERUF ESDP ESF EUGFJ Europartenariat FFU Forcent FoU FTU FUP GI GJP GSR Horizon Interreg IP ISDN Konver LAG Leader NOW OP PACTE PEACE PESCA PHARE Rechar Recite REG EN REGIS Résider RETEX RIS till industriella anpassning för arbetskraftens Gemenskapsinitiativ förändringar Allmän subvention Europeiskt centrum för företagande och nyskapande Europeiskt centrum för offentliga företag Central- och Östeuropa Franska utomeuropeiska departement Nätverk för samarbete med städer i Central- och Östeuropa Europeiska fackliga samarbetsorganisationen Europeiska frihandelssammanslutningen Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsfonden Europeiska kol- och stålgemenskapen Gemenskapsinitiativ för utveckling av mänskliga resurser Europeiska regionala utvecklingsfonden Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv Europeiska socialfonden Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket Åtgärd för främjande av kontakter mellan företag i regioner som har rätt till strukturfondsstöd och företag i övriga gemenskapen eller tredje land Fonden för fiskets utveckling Fonden för vidareutbildning (Spanien) Forskning och utveckling Forskning och teknisk utveckling Flerårigt utvecklingsprogram inom fiskerisektorn Gemenskapsinitiativ Gemensamma jordbrukspolitiken Gemenskapens stödramar Gemenskapsinitiativ för funktionshindrade och särskilt missgynnade personers integrering i arbetslivet Gemenskapsinitiativ för främjandet av gränsöverskridande samarbete och samarbete inom regioner Initiativprogram Digitalt flertjänstnät - Integrated Services Digital Network Gemenskapsinitiativ lör omvandling av regioner som är beroende av försvarsindustrin Lokal aktionsgrupp Gemenskapsinitiativ för stöd till projekt för landsbygdsutveckling Gemenskapsinitiativ för kvinnors integrering i arbetslivet Operativt program Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter i Europa Gemenskapsinitiativ angränsande grevskap i Irland Gemenskapsinitiativ inom fiskerisektorn Stödprogram för ekonomisk omvandling Östeuropa Gemenskapsinitiativ för omvandling av kolindustriområden Program för upprättande av nät mellan regioner och städer i Europa Gemenskapsinitiativ rörande distributionsnät för naturgas Gemenskapsinitiativ lör isolerade regioner Gemenskapsinitiativ för omvandling av stälindustriomiäden Gemenskapsinitiativ för diversifiering av verksamheten i regioner som är starkt beroende av textil- och konfektionsindustrin "Regional Innovation Strategy" - regional innovationsstrategi i Nordirland och i Central- och försoning och i länderna fred för i 218 RIS! SMF SMF SP SPD Stride TEN UNICE URBAN Youthstart Nionde årsrapporten Strukturfonderna I9')7 "Regional Information Society Initiative" - regionalt initiativ rörande informationssamhället Små och medelstora företag Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till den inre marknaden Stort projekt Samlat programplaneringsdokument Gemenskapsinitiativet "Vetenskap och teknologi för nyskapande och regional utveckling i Europa" Transeuropeiska nät Samarbetsorganisation industriförbund Gemenskapsinitiativ lör stadsomräden med problem Gemenskapsinitiativ lör unga människors integrering i arbetslivet för EU-ländcrnas arbetsgivareföreningar och £49 ISSN 1024-4506 KOM(98) 562 slutlig DOKUMENT SV 13 03 04 10 Katalognummer : CB-CO-98-567-SV-C ISBN 92-78-39646-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg