title: 2000/66/EKSG: Kommissionens beslut av den 28 oktober 1998 om det stöd som Italien avser att bevilja stålföretaget Acciaierie di Bolzano SpA [delgivet med nr K(1998) 3439] (Text av betydelse för EES) (Endast den italienska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid to industry
environmental protection
investment aid
iron and steel industry

text: 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 23/65 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 28 oktober 1998 om det stöd som Italien avser att bevilja stålföretaget Acciaierie di Bolzano SpA [delgivet med nr K(1998) 3439] (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/66/EKSG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT Statligt stöd till forskning och utveckling med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, med beaktande av kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin (1), särskilt artikel 6. 5 i detta, efter att ha givit berörda parter tillfälle att lägga fram sina synpunkter och med beaktande av dessa (2), och av följande skäl: I Genom en skrivelse av den 23 juli 1998 underrättade kommis- sionen de italienska myndigheterna om sitt beslut att inleda förfarandet i artikel 6. 5 i beslut nr 2496/96/EKSG (nedan kallat reglerna för stöd till stålindustrin) beträffande en del av det stöd till miljöåtgärder samt till forskning och utveckling som den självständiga provinsen Bolzano planerade tilldela Acciaierie di Bolzano (nedan kallad ACB). Av de uppgifter som kommissionen fått kännedom om, huvud- sakligen utifrån upplysningarna i de skrivelser som överlämnats av de italienska myndigheterna, framgick nämligen följande: Enligt artikel 2 i reglerna för stöd till stålindustrin får stöd till stålföretag för att täcka kostnader för forsknings- och utveck- lingsprojekt anses vara förenliga med den gemensamma mark- naden om det överensstämmer med bestämmelserna i gemen- skapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (3). I dessa ramar föreskrivs följande som är av betydelse för detta beslut: — Industriell forskning: stöd kan godkännas, om det rör sig om forskning som syftar till att bygga upp ny kunskap med målet att utveckla nya varor, tillverkningsprocesser eller tjänster. — Forsknings- och utvecklingsprojekt före marknadsintroduk- tion: stöd kan godkännas under förutsättning att projekten inte kan omvandlas eller användas för industriell tillämp- ning eller lätt kan utnyttjas kommersiellt. Kommissionen fann dock att ACB genom de anmälda projekten framför allt avsåg att utvidga sitt eget produktsorti- ment för att gå in på nya och mer lönsamma marknader. Produkterna i fråga fanns redan och tillverkades industriellt. En betydande del av investeringarna föreföll dessutom avse en modernisering av företagets anläggningar för att kunna produ- cera det nya produktsortimentet. Det var alltså inte fråga om utveckling av nya produkter av specialstål utan om en moder- nisering av ACB:s produktsortiment och av de anläggningar som krävs för tillverkningen av produkterna. (1) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42. (2) EGT C 269, 28. 8. 1998, s. 5. (3) EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. L 23/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 Kommissionen fann också att de kostnader för anläggningar, maskiner och utrustning som enligt uppgift var avsedda för inte kunde godkännas, eftersom de hade FoU-verksamhet beslutats inom ramen för dess omställning av sin produktion i anläggningen i Bolzano. Det föreföll därför inte som det planerade stödet skulle få någon stimulanseffekt på de investeringar som skulle genomföras. självständigt av företaget Stöd till miljöskyddsåtgärder Förenligheten med den gemensamma marknaden hos statligt stöd till miljöskydd måste bedömas mot bakgrund av artikel 3 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin, där det föreskrivs att sådant stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det överensstämmer med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (1) och de tillämpningskriterier som anges i bilagan till det beslutet. Vad gäller bedömningen av det nu aktuella ärendet påpekade kommissionen dels att stöd, enligt de relevanta gemenskapsreg- lerna, kan beviljas med upp till 30 % brutto av de stödberätti- gande kostnaderna, om åtgärderna medför resultat för miljön som väsentligen överträffar gränsvärdena i gällande miljöbe- stämmelser, dels att man, enligt bilagan till gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin, under alla omständigheter från beloppet för miljöstödet skall avräkna varje fördel som stålföre- taget får i form av minskade produktionskostnader till följd av de genomförda investeringarna. I samma bilaga föreskrivs slutligen att i de fall ett företag väsentligt höjer miljöskyddsnivån skall den högre stödnivån endast gälla den del av investeringen som gjorts för att uppnå den högre graden av miljöskydd. Mot bakgrund av ovanstående måste man konstatera att inve- steringarna i det föreliggande ärendet uteslutande görs i miljö- syfte och att det följaktligen inte förefaller nödvändigt att göra något avdrag för eventuella kostnader för produktivitetshö- jande åtgärder med undantag av de kostnader som gäller inve- steringen i en ombyggnad av företagets säte och investeringen i en ny ekologisk anläggning för kemisk betning av rullar av stål med återvinning av avfallsbaden, som inte kan släppas ut i miljön eftersom de innehåller giftiga syror. Denna anläggning skulle kunna ha visst samband med stålproduktionsprocessen. Å andra sidan framgår det av de upplysningar kommissionen förfogar över att ACB med de planerade investeringarna kommer att uppnå en miljöskyddsnivå som ligger betydligt högre än de lagstadgade gränsvärdena. I detta avseende framgår det av de oberoende sakkunnigutlå- tanden som de italienska myndigheterna har överlämnat att koncentrationen av primärt och sekundärt stoft i de filtrerade rökgaserna, för vilken i den italienska lagstiftningen (President- dekret 203/88 och Ministerdekret av den 12 juli 1990) före- skrivs ett gränsvärde på 10 mg/Nm3, tack vare de anmälda åtgärderna för ACB:s del kommer att minskas till 1 mg/Nm3. innehålla någon Rökgaserna kommer dessutom inte att kolmonoxid eller benzofuran (PCDD + PCDF), trots att den italienska lagstiftningen inte innehåller några föreskrifter för dessa ämnen. Åtgärderna kommer vidare att göra det möjligt (1) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. att minska bullernivån till en nivå som understiger 50 dBA, medan den lagstadgade gränsen är fastställd till 70 dBA. Vad gäller förekomsten av svaveldioxid, för vilken det lagstadgade gränsvärdet är 1 700 mg/m3, skulle åtgärderna göra det möjligt att helt undanröja detta ämne genom ett system med metangasdriven uppvärmning, som inte ger några luftförore- ningar. Slutligen kommer reduktionen och uppsugningen av rökgaser och stoft, för vilka det lagstadgade gränsvärdet är 150 mg/Nm3, att minskas till under 25 mg/Nm3 med fullstän- digt avlägsnande av rökgaser och stoft på arbetsplatsen. De betydande ytterligare kostnaderna för de miljöinvesteringar som går utöver vad som är nödvändigt för att företaget skall kunna hålla sig inom gränsvärdena skulle i det aktuella fallet vara motiverade av hänsyn till stålanläggningens belägenhet, centralt i staden Bolzano, något som har lett till att flera grannar till anläggningen tidigare bildat en förening och protes- terat mot miljöförhållandena. Av detta skäl har ACB beslutat att genomföra långt mer omfattande investeringar än vad som hade varit nödvändigt för att uppfylla miljöskyddsnormerna och ersätta anläggningar som visserligen har ganska betydande återstående livslängd, men som inte gör det möjligt att uppnå den högre miljöskyddsnivå som företaget eftersträvar. Detta gäller särskilt den nya ekologiska anläggningen för kemisk betning och återvinning av använda syror. Av det sakkunnigutlåtande som Italien överlämnat framgår nämligen att den gamla anläggningen, som byggdes i mitten av 70-talet, skulle ha kunnat fortsätta att användas av ACB i ytterligare tio år, dvs. åtminstone till och med år 2008. Detta innebär att anläggningen, nu då ACB har beslutat att ersätta den, fortfa- rande har en betydande återstående livslängd på över 25 %. Detsamma gäller det nya systemet för återvinning av använt vatten: det föregående installerades 1975 och anses vara kapa- belt att användas till och med år 2006. Kommissionen hade därför skäl att utgå från att ACB avsåg att garantera en miljöskyddsnivå som klart översteg vad som krävdes i gällande lagstiftning. Av ansökan framgick även att påslaget på det planerade stödet till de nämnda miljöskyddsin- vesteringarna inte hade beräknats utifrån det totala investe- ringsbeloppet (49,5 miljarder italienska lire) utan endast på de ytterligare investeringar som syftade till att uppnå en högre skyddsnivå (31,3 miljarder italienska lire). Vad gäller ombyggnaden av taken på de byggnader som inrymmer huvudkontoret och själva produktionsanläggningen, för vilken investeringar till ett belopp av cirka 6,5 miljarder lire planerades, noterade kommissionen att det av de överlämnade sakkunnigutlåtandena framgick att dessa anläggningar var i så dåligt skick att de planerade åtgärderna i vilket fall som helst var nödvändiga. Det fanns skäl att hävda att arbetena i dessa anläggningar skulle ha inletts ändå, eftersom de var helt nödvändiga på grund av takets ålder. I enlighet med princi- perna i reglerna för stöd till stålindustrin fann kommissionen att det inte var godtagbart att begära att kostnaderna skulle betraktas som berättigande till stöd till miljöskydd, eftersom det rörde sig om miljöskyddsåtgärder i form av arbeten som i vilket fall som helst var ofrånkomliga. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 23/67 Vad slutligen gäller den nya ekologiska anläggningen för kemisk betning, för vilken en investering på 13 miljarder lire var planerad, föreföll den uppenbart påverka produktionspro- cessen. Kommissionen uttryckte följaktligen tvivel till de italienska myndigheterna om att dessa investeringar skulle vara berättigade till stöd, eftersom de i så fall uteslutande måste avse miljöskydd. Som svar på detta lade Italien fram en ny redovis- ning av de stödberättigande investeringarna och det motsva- rande stödet, där avdrag gjordes för de ekonomiska vinsterna för ACB till följd av den nya anläggningen, särskilt till följd av återanvändningen av en del av de använda betningssyrorna. Dessa vinster, som beräknades till cirka 100 miljoner lire per år och totalt en miljard lire under en tid av tio år räknades därför av, och det ursprungligen planerade beloppet för de stödberät- från 13 till 12 tigade investeringarna minskades därför miljarder lire. Till följd av detta gjorde kommissionen en gynnsam bedöm- ning av samtliga planerade stöd till miljöskydd med undantag av de investeringar som gällde ombyggnaden av taken till byggnaderna med beteckningarna ”SEDE” och ”ERRE”, som inrymmer företagets huvudkontor resp. den egentliga produk- tionsanläggningen. Med hänsyn till vad som redovisats ovan var det svårt för kommissionen att bedöma om forsknings- och utvecklings- stöden och stödet till ombyggnad av takbeläggningen på de byggnader som inrymmer företagets huvudkontor och produk- tionsanläggning var förenliga med den gemensamma mark- naden. Det var därför nödvändigt att inleda förfarandet i artikel 6. 5 i beslut nr 2496/96/EKSG beträffande dessa stöd. För dessa Kommissionen gjorde dock inga invändningar mot de plane- rade stödåtgärderna till förmån för de andra anmälda miljö- skyddsinvesteringarna. vilka kommissionen inte gjorde några invändningar, utgjorde offent- liggörandet av beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning därför endast en formell uppma- ning till övriga medlemsstater att lämna sina synpunkter till kommissionen i enlighet med bilaga I till reglerna för stöd till stålindustrin. stöd, beträffande II Kommissionen har uppmanat Italiens regering att inkomma med sina synpunkter. Övriga medlemsstater har underrättats genom offentliggörandet av beslutet om inledande av förfa- randet. Genom faxmeddelande av den 28 september 1998 överläm- nade firma Wirtschaftsvereinigung Stahl sina synpunkter till kommissionen, vilka därefter vidarebefordrades till de italienska myndigheterna. Företaget uttryckte sitt stöd för kommissionens beslut att inleda förfarandet i fråga om stödet till forskning och utveckling samt den del av miljöstödet som avsåg ombygg- naden av taken. Kommissionen hade den 12 oktober 1998 inte fått in några andra synpunkter, vare sig från medlemsstaterna eller från andra berörda tredje parter. III Som svar på inledandet av förfarandet och på synpunkterna från den berörda tredje parten rättade sig Italiens regering dels delvis efter kommissionens ståndpunkt och meddelade sitt beslut att inställa vissa ifrågasatta stödprojekt. Därigenom minskades beloppen för miljöstöd från 12 447 till 11 672 miljoner lire och för FoU-stöd från 1 600 till 1 234 miljoner lire. Samtidigt begärde Italien tillstånd att bevilja de stöd som inte ifrågasatts i beslutet om att inleda förfarandet. IV ACB är ett företag som tillverkar produkter som nämns i bilaga I till EKSG-fördraget och omfattas följaktligen av bestämmel- serna om statligt stöd i det fördraget. Enligt artikel 4 c i EKSG-fördraget är subventioner och stöd från medlemsstaterna eller särskilda pålagor som ålagts av dem oavsett i vilken form det sker oförenliga med den gemensamma marknaden och skall därför upphävas och förbjudas inom gemenskapen. I reglerna för stöd till stålindustrin formuleras strikt och uttömmande några undantag från detta generella förbud. Enligt dessa regler kan på vissa villkor stöd godkännas som avser forskning och utveckling (artikel 2), miljöskyddsåt- gärder (artikel 3) och nedläggning av stålföretag (artikel 4). Som påpekades i avdelning I måste stöd till investeringar i forskning och utveckling överensstämma med bestämmelserna i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveck- ling för att vara förenligt med den gemensamma marknaden. Till följd av de förbehåll som kommissionen redovisade då förfarandet inleddes, särskilt i fråga om att en del av stödet till forskning och utveckling avsåg nya maskiner och anläggningar i samband med en partiell omställning av produktionen på anläggningen i Bolzano, skrev Italien ned beloppet för de stöd- berättigande investeringarna med 1,8 miljarder lire (från 7,8 till 6 miljarder) och planerade utifrån detta ett stöd på 1,234 miljarder lire. Också med hänsyn tagen till de italienska myndigheternas oåterkalleliga beslut att minska FoU-stödets belopp i denna utsträckning anser dock kommissionen att en del av de återstå- ende investeringar, som Italien anser vara stödberättigade och som uppgår till 2,823 miljarder lire, fortfarande är avsedda att stödja ACB:s affärsmässiga strävan att utvidga sitt produktsorti- ment för att kunna gå in på nya och mer lönsamma mark- nader. De produkter det gäller finns dessutom redan och till- verkas i industriell skala av ACB:s konkurrenter. Det rör sig alltså inte om utveckling av nya produkter i specialstål utan om en komplettering av ACB:s produktsortiment och om en modernisering av de anläggningar som krävs för att tillverka produkterna. L 23/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 Det framgår dock av handlingarna att en del av de återstående FoU-investeringarna, till ett belopp av 3,177 miljarder lire, är avsett för den s. k. triplexmetoden som möjliggör högtrycksin- blåsning av metangas för att minska argonförbrukningen. Denna innovativa metod har hittills inte provats av de andra europeiska företagen inom branschen. Den bör, om den visar sig effektiv, på sikt kunna minska energi- och avkolningskost- naderna med minst 20 % jämfört med konventionella tekniker. att ge stimulanseffekter på den del Vidare hyser kommissionen inte något tvivel om att detta stöd kommer av FoU- programmet som är inriktad på den nya produktionsmetoden. Detta stöd förefaller nämligen ha varit den avgörande faktorn bakom företagets beslut att inleda ny teknisk forskning utöver den som bedrivs normalt för att utveckla triplexmetoden i den angivna riktningen. Kommissionen har i detta avseende under- sökt förhållandet mellan företagets tidigare och nuvarande utgifter för forskning. Enligt prognoserna för år 1998 kommer dessa att ha gått upp från 0,5 till 1,5 %. Samtidigt skulle antalet heltidsanställda inom detta slag av forskning på ACB öka från 9 till 16 personer. Slutligen kan det konstateras att det belopp som ACB anslagit till FoU för år 1998 är betydligt högre än genomsnittet inom sektorn som varierar mellan 0,9 och 1 %. Såväl ändringarna av forskningsanslagen (som fördubblas med en ökning från 0,5 till 1 % av omsättningen) som antalet personer som är involverade i forskningsprogrammet (vilket nästan har fördubblats i och med ökningen från 9 till 16) och FoU-investeringarna, uttryckta i procent av företagets omsätt- ning (1,5 % av omsättningen jämfört med ett genomsnitt inom branschen på cirka 1 %) verkar därför tyda på att det statliga stödet i detta fall har den stimulanseffekt som krävs. Härav följer att, även om en betydande del av investeringarna i fråga, till ett belopp av 2,823 miljarder lire, inte förefaller omfattas av vad som föreskrivs i gemenskapsramarna för stat- forskning och utveckling, eftersom de inte är ligt stöd till ägnade att bidra till förvärv av ny kunskap eller till utveckling av nya produkter eller produktionsprocesser och de dessutom skulle kunna omvandlas till eller användas för industriella till- impningar och lätt kunna utnyttjas ur kommersiell synvinkel, kan däremot de investeringar som avser triplexmetoden, och som sammanlagt uppgår till 3,177 miljarder lire, betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. taken på anläggningarna ”SEDE” och ”ERRE”. Även om kommissionen medger att riskerna i samband med asbest kommer att kunna undvikas tack vare ombyggnaden av taken, har det dock visat sig att en åtgärd av detta slag, nämligen en ombyggnad av taken, hade varit nödvändig i vilket fall som helst på grund av att dessa är helt föråldrade. Allt pekar på att arbetena under alla omständigheter hade måst genomföras i båda fallen, även om det inte hade förekommit någon asbest i takbeläggningen, eftersom de hade blivit helt nödvändiga och brådskande på grund av det förfall taken befann sig i, vilket till framgår av de sakkunnigutlåtanden som överlämnats kommissionen. I enlighet med reglerna för stöd till stålindustrin, särskilt bilagan till dessa, anser kommissionen att stöd till miljöskydds- åtgärder inte kan ges till ekologiska investeringar som gäller åtgärder som under alla omständigheter inte hade kunnat skjutas upp. Härav följer att de anmälda stöden som gäller investeringar till ett belopp av 6,5 miljarder lire avseende ombyggnad av taken på byggnaderna ”SEDE” och ”ERRE” inte kan godkännas. Följaktligen kan det planerade statliga stödet till taken på de båda anläggningarna inte godkännas. Det samlade stödet till investeringarna i miljöskyddsåtgärder på 43 miljarder lire (49,5 miljarder lire i anmälda investeringar minus 6,5 miljarder som planerats för takläggning på anläggningarna) får därför inte överstiga ett sammanlagt belopp på 11,145 miljarder lire, dvs. 9,390 miljarder lire, motsvarande stöd med 30 % till invester- ingar på 31,3 miljarder lire, plus 1,755 miljarder i stöd, motsvarande stöd med 15 % till de återstående investeringarna på 11,7 miljarder. Kommissionen påpekar slutligen att det i det aktuella ärendet inte kan godkännas någon ökning av stödnivån, som skulle ha kunnat ges till miljöskyddsåtgärder som genomförs av en liten eller medelstor industri, eftersom ACB, som ingår i stålkon- cernen Valbruna, Vicenza, sysselsätter betydligt mer än 250 personer. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Italien har till kommissionen anmält sin avsikt att bevilja stöd med cirka 25 % av beloppen för dessa investeringar. Det stöd som kan godkännas till forskning och utveckling i fråga om triplexmetoden uppgår därför till 794 miljoner lire. De statliga stödåtgärder som Italien avser att bevilja Acciaierie di Bolzano SpA för finansiering av investeringar i miljöskydds- syfte med ett högsta belopp av 11,145 miljarder lire brutto är förenliga med den gemensamma kol- och stålmarknaden. V Artikel 2 Vad gäller stödet till miljöskyddsåtgärder finner kommissionen att de upplysningar Italien lämnat inte är sådana att de i sak påverkar kommissionens ursprungliga bedömning av fören- investeringarna i en ombyggnad av ligheten hos stöden till De statliga stödåtgärder som Italien avser att bevilja Acciaierie di Bolzano SpA för finansiering av investeringar inom forsk- nings- och utvecklingssektorn med ett högsta belopp av 794 miljoner lire brutto är förenliga med den gemensamma kol- och stålmarknaden. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 23/69 Inom två månader från delgivningen av detta beslut skall Italien underrätta kommissionen om beloppet av det stöd som beviljats Acciaierie di Bolzano SpA, så att denna kan fastställa att de belopp som anges i artiklarna 1 och 2 inte har överskridits. Artikel 3 Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Utfärdat i Bryssel den 28 oktober 1998. På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: WRITTEN QUESTION No. 3252/98 by Karin RIIS-JØRGENSEN Mutual recognition of solar panel standards DIN 4757 and ISO 9806

eurovoc_concepts:
European standard
ISO
approval
harmonisation of standards
intra-EU trade
mutual recognition principle
quality control of industrial products
solar collector
standardisation

formats: html pdf print

text: 6. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 320/33 (1999/C 320/044) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3252/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Aurinkopaneeleja koskevien standardien DIN 4757 ja ISO 9806 vastavuoroinen tunnustaminen Komissiota pyydetään ilmoittamaan, onko sen mielestä oikein, että yhdessä jäsenvaltiossa (Tanskassa) testattu ja hyväksytty (ISO 9806) aurinkopaneeli vaaditaan testattavaksi ja hyväksyttäväksi uudelleen, kun se myydään toiseen jäsenvaltioon (Saksaan). On otettava huomioon, että DIN 4757 ja ISO 9806 -normit/standardit ovat suurin piirtein identtiset ja että sekä Tanska että Saksa ovat tehneet testitulosten vastavuoroista tunnustamista (European Accreditiation Organisation -järjestön kautta) koskevia sopimuksia. Toisen jäsenvaltion testitulosten tunnustamatta jättäminen merkitsee Saksassa, että myyjä pakotetaan epäsuorasti hyväksymään saksalainen testi, koska Saksa ei muuten maksaisi valtion tukea ja hinnat eivät olisi kilpailukykyisiä Saksan markkinoilla. Onko komission mielestä kohtuullista, että valtion tukien saamiseksi vaaditaan kansallista testiä? Onko komission mielestä kohtuullista, että jotkut jäsenvaltiot ja alueet edelleen voivat vedota ”erityisiin” olosuhteisiin, jotka poikkeavat olennaisesti muista jäsenvaltioista/alueista? Voisiko komissio täsmentää, miten se yrittää yhdenmukaistaa sääntöjä tällä alalla, niin että sisämarkkinoiden mukainen tavaroiden vapaa liikkuvuus voi toteutua ilman kaksinkertaisia tarkastuksia? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1999) Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta seuraa, että jäsenvaltiolla ei ole oikeutta estää sellaisen tuotteen markkinointia, joka on peräisin toisesta jäsenvaltiosta, jos tässä toisessa jäsenvaltiossa kyseisen tuotteen käyttäjien suojelun taso vastaa sitä tasoa, joka kansallisten sääntöjen on tarkoitus luoda tai varmistaa. Jos käyttäjien suojelun tasot vastaavat toisiaan, jos se vaatii, että tuontitavaroiden on noudatettava tarkasti ja täydellisesti kotimaisille tuotteille säädettyjä säännöksiä tai teknisiä vaatimuksia. jäsenvaltio rikkoo suhteellisuusperiaatetta, Vaikka yhdenmukaistettujen sääntöjen puuttuessa jäsenvaltio voi vapaasti vaatia, että tuote, joka on jo hyväksytty jossain jäsenvaltiossa, käy läpi uuden tarkastus- ja hyväksymismenettelyn, kyseisellä jäsenvaltiolla on kuitenkin velvollisuus auttaa yhteisön sisäisen kaupan valvonnan helpottamisessa. Näin ollen jäsenvalti- oiden viranomaisilla ei ole oikeutta vaatia turhien teknisten tai kemiallisten analyysien tai laboratoriokokeiden tekemistä, jos samat analyysit tai kokeet on jo tehty kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa ja niiden tulokset ovat heidän käytettävissään tai he saavat ne käyttöönsä pyynnöstä. Vapaaehtoista teollisuuden standardia (kuten mainittu Deutsches Industrie -standardi (DIN)) ei sinänsä voida katsoa valtion toimenpiteeksi, joka voidaan kiistää. Lisäksi saatavilla olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että Kansainvälisen standardisointijärjestön standardi ISO 9806 ei vastaa Saksan standardia DIN 4757. Asia kuuluu kuitenkin komissiolle, jos kansallisen säännön mukaan tuotteelle on tehtävä kansallinen testi, jotta sille voitaisiin myöntää kansallista tukea. Tämän suhteen komissio tarvitsee enemmän tietoja voidakseen tutkia asiaa tarkemmin. Komissio suosittaakin, että elinkeinonharjoittaja, jota vaaditaan tutkituttamaan aurinkopaneeli uudestaan ja pyytämään Saksan viranomaisten hyväksyntä, toimittaa asiaan liittyvät asiakirjat komissiolle arvioitavaksi edellä mainittujen vastavuoroista tunnustamista koskevien yleisperiaatteiden mukaisesti. Aurinkopaneeleita koskevien eräiden seikkojen yhdenmukaistamiseksi komissio on antanut Euroopan standardointikomitealle (CEN) valtuudet laatia tätä alaa koskevat eurooppalaiset standardit. Tämän työn suorittaa CENin tekninen komitea 312 ja eurooppalainen standardi hyväksyttäneen ensi vuonna


title: 1999/450/EY: Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 1998, Espanjan suunnittelemasta valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3438) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid to undertakings
investment aid
regional aid
steel

text: L 177/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 7. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, Espanjan suunnittelemasta valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3438) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/450/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on pyyt(cid:132)nyt edell(cid:132) mainittujen artiklojen mukaisesti niit(cid:132), joiden etua asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa (1), ja ottanut n(cid:132)m(cid:132) huomautukset huomioon, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I MENETTELY Espanjan pysyv(cid:132) edustusto Euroopan unionissa ilmoitti 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) komissiolle suunni- telmasta my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) espanjalaisen Alfonso Gallardo -konsernin uuteen tyt(cid:132)ryritykseen, AG TUBOS EUROPA SA:han, joka on tarkoitus perustaa Extrema- duran alueelle. Edustusto toimitti komissiolle lis(cid:132)tietoja 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132). investoinnille aluetukea Komissio ilmoitti 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) Espanjalle p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menet- tely kyseisess(cid:132) tukiasiassa. Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (2). Komissio pyysi niit(cid:132), joiden etua asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa. UK Steel Associationin (Yhdistyneen kuningaskunnan ter(cid:132)syh- distyksen) ja Wirtschaftvereinigung Stahlrohren (Saksan ter(cid:132)s- putkien tuottajien yhdistyksen) sek(cid:132) Saksan talousministeri(cid:148)n esitt(cid:132)m(cid:132)t huomautukset toimitettiin Espanjan hallitukselle, jotta se voisi vastata niihin. Espanjan alustavat huomautukset saatiin 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132), ja Espanjan vastaus kolmansien esitt(cid:132)miin huomautuksiin toimitettiin 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998 ja 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1998 p(cid:132)iv(cid:132)tyiss(cid:132) kirjeiss(cid:132). II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Tuki muodostuu 1 175 miljoonan pesetan alueellisesta avus- tuksesta, jolla rahoitetaan 5 596 miljoonan pesetan suuruista investointia. Tuen intensiteetti on t(cid:132)ll(cid:148)in 21 prosenttia. Uuden yrityksen on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuottaa ter(cid:132)sputkia, erityisesti suuria ja pieni(cid:132) hitsattuja putkia. Yrityksen vuotuinen tuotantokapasi- teetti on 225 000 tonnia, mutta aluksi sen tuotanto rajoittuu 100 000 tonniin. Yritys tuottaa sek(cid:132) suuria (l(cid:132)pimitta yli 406,4 mm) ett(cid:132) pieni(cid:132) putkia ja sek(cid:132) py(cid:148)reit(cid:132) ett(cid:132) profiloituja putkia. Suurten putkien tuotannon odotetaan olevan noin 25 prosenttia kokonaistuotannosta. Yritys ty(cid:148)llist(cid:132)(cid:132) 60 henkil(cid:148)(cid:132). Valtiontuesta suurten hitsattujen ter(cid:132)sputkien alalla on tiettyj(cid:132) EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia ter(cid:132)saloja koske- vien EY:n puites(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen (3) (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”EY:n ter(cid:132)steollisuuden puites(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t”) 4. 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitettava etuk(cid:132)teen komissiolle, eik(cid:132) tukea voida maksaa, ennen kuin komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt siihen luvan. Yritys tuottaa erikokoisia (1) EYVL C 156, 21. 5. 1998, s. 11. (2) Katso alaviite 1. (3) EYVL C 320, 13. 12. 1988, s. 3. 13. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 177/25 putkia, mutta vain 25 prosenttia sen tuotannosta kuuluu ilmoi- tusvelvollisuuden piiriin. On kuitenkin huomattava, ett(cid:132) valmis- tettavien putkien kokoa voidaan muuttaa kysynn(cid:132)n mukaan ilman erityisi(cid:132) teknisi(cid:132) muutoksia, ja t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio katsoo, ett(cid:132) sen on arvioitava tukea samalla tavoin kuin se jos yrityksen tuotanto koostuisi pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n arvioisi suurista hitsatuista ter(cid:132)sputkista. tukea, Kuten menettelyn k(cid:132)ynnist(cid:132)misen perusteluissa todettiin, EY:n ter(cid:132)steollisuuden puites(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen piiriin kuuluvalle yritykselle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tukea arvioidessaan komissio ottaa huomioon yrityksen toimialalla vallitsevan markkinatilanteen, ja erityisesti sen, onko toimialalla rakenteellista ylikapasiteettia, sek(cid:132) inves- tointituen vaikutuksen markkinatilanteeseen ja kilpailuun yleens(cid:132). Komissio tarkastelee my(cid:148)s tuettujen investointien alueellista ulottuvuutta. Jos tuensaajayritys sijaitsee tukialueella, tuetun investoinnin mahdollisesti tuomat hy(cid:148)dyt on suhteutettava mahdollisiin haitallisiin kilpailuvaiku- tuksiin. Komission on my(cid:148)s taattava, ett(cid:132) tukea ei siirret(cid:132) EHTY:n ter(cid:132)steollisuudelle, koska ter(cid:132)syhtymien tyt(cid:132)ryhti(cid:148)ille my(cid:148)nnetty tuki voisi viime k(cid:132)dess(cid:132) hy(cid:148)dytt(cid:132)(cid:132) EHTY-toimin- toja. aluekehitykselle Ter(cid:132)sputkien tuotanto on k(cid:132)rsinyt ylikapasiteetista 1980-luvun puoliv(cid:132)list(cid:132) alkaen. Vuonna 1997 kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) oli suurten hitsattujen putkien toimialalla yleens(cid:132) ainoas- taan 49 prosenttia, ja kyseisen yrityksen on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) toimia t(cid:132)ll(cid:132) alalla. Alustavan tutkimuksen j(cid:132)lkeen komissio katsoi, ett(cid:132) ei voida ennalta sulkea pois mahdollisuutta, ett(cid:132) tuella on kielteisi(cid:132) vaikutuksia kilpailuun ja ett(cid:132) t(cid:132)llaiset kielteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin mahdolliset alueelliset edut. Yksiselitteisesti ei jossa AG TUBOS my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n voida sulkea pois tilannetta, EUROPA SA:lle my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea siirret(cid:132)(cid:132)n EHTY:n ter(cid:132)steolli- suudelle. Kaikkien edell(cid:132) mainittujen syiden perusteella komissio p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee edell(cid:132) mainittua tukea. III KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET 100 000 tonnia, koska v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132). t(cid:132)llaisten tuotteiden kysynt(cid:132) on IV ESPANJAN HUOMAUTUKSET Espanja ilmoitti, ett(cid:132) tuen siirt(cid:132)minen AG TUBOS EUROPA SA:ta hallitsevan konsernin EHTY-toimintoihin ei ole miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa mahdollista. Uusi yritys on oikeudellisesti itse- n(cid:132)inen tyt(cid:132)ryritys eik(cid:132) se hanki tarvitsemaansa materiaalia konsernin muilta yrityksilt(cid:132). Voittoja tai tappioita ei siirret(cid:132) ja Espanja aikoo valvoa tuen konsernin eri yritysten v(cid:132)lill(cid:132), oikeaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). Markkinoiden ylikapasiteetista Espanja totesi, ett(cid:132) yrityksen on joka ei teknisten ominaisuuk- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuottaa uutta tuotetta, siensa ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksensa vuoksi kilpaile yhteis(cid:148)n suurten hitsattujen putkien tuotannon kanssa. Rakenneputket ovat melko uusi tuote, jota k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n yh(cid:132) enemm(cid:132)n muussa kuin asuinrakentamisessa. Kun otetaan huomioon t(cid:132)llaisen mate- riaalin edut perinteiseen rakentamiseen verrattuna, on Espanjan mukaan n(cid:132)ht(cid:132)viss(cid:132) tuotteen kysynn(cid:132)n kasvua. Alalla ei siis Euroopassa ole ylikapasiteettia, vaan p(cid:132)invastoin markkinat ovat kasvussa. Tuotantoprosessi eroaa lis(cid:132)ksi perinteisest(cid:132) ter(cid:132)s- putkien valmistuksessa k(cid:132)ytetyst(cid:132) prosessista, joten AG TUBOS EUROPA SA ei voi ryhty(cid:132) valmistamaan perinteisi(cid:132) ter(cid:132)sputkia ilman merkitt(cid:132)vi(cid:132) investointeja. V TUEN ARVIOINTI Jotta voitaisiin arvioida AG TUBOS EUROPA SA:lle tarkoitetun tuen sopivuutta yhten(cid:132)ismarkkinoille, on ennen kaikkea tarkoin selvitett(cid:132)v(cid:132), mill(cid:132) markkinoiden osa-alueella yritys toimisi. N(cid:132)in voidaan todeta, lis(cid:132)(cid:132)k(cid:148) uusi yritys tuotannollaan tuotannon nykyist(cid:132) ylikapasiteettia suurten hitsattujen ter(cid:132)sput- kien alalla, kuten komissio arveli alustavassa tarkastelussaan, jonka tuloksena virallinen menettely aloitettiin. laitosten Espanjan toimittamien tietojen mukaan, joihin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t my(cid:148)s hankittavien tekniset m(cid:132)(cid:132)rittelyt, AG TUBOS EUROPA SA:n on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuottaa ainoastaan l(cid:132)pimitaltaan jopa 600 mm:n suuruisia tai suurempiakin rakenneputkia kylm(cid:132)pro- filointimenetelm(cid:132)ll(cid:132). Kaikki menettelyyn osallistuneet kolmannet mainitsivat ter(cid:132)s- putkialalla ja erityisesti suurten hitsattujen putkien alalla vallit- sevan ylikapasiteetin. Ne katsovatkin, ett(cid:132) komission olisi vastustettava tuen my(cid:148)nt(cid:132)minen pahentaisi tilannetta entisest(cid:132)(cid:132)n ja saattaisi jopa vaarantaa taan- tuneilla alueilla sijaitsevien ja jo toiminnassa olevien yritysten tulevaisuuden. tuen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132), sill(cid:132) UK Steel Association katsoi my(cid:148)s, ettei investointia voida perustella sill(cid:132), ett(cid:132) tarjonta Euroopassa on riitt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) niiden putkituotteiden alalla, joita AG TUBOS EUROPA SA aikoi tarjota Euroopan markkinoille. Sen mukaan ei ole varmaa, ett(cid:132) joka on aluksi markkinoilla olisi tilaa uudelle kapasiteetille, rakenneputket luokitellaan yleens(cid:132) eri tarkoituksiin Suuret k(cid:132)ytett(cid:132)viksi suuriksi hitsatuiksi ter(cid:132)sputkiksi, mutta niiden tuotantoprosessi ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus eroavat perinteisist(cid:132) ter(cid:132)s- putkista ja niit(cid:132) koskevat erilaiset Euroopan normit. Niiden voidaan katsoa muodostavan ter(cid:132)sputkien yleisnimikkeen alaluokan. Laitoksia, joissa tuotetaan suuria rakenneputkia, ei voida k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muiden putkien valmistukseen ilman suuria lis(cid:132)investointeja. Suurten rakenneputkien markkinat ovat muun kuin asuinrakentamisen alalla; t(cid:132)h(cid:132)n ei voida k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tavan- omaisia ter(cid:132)sputkia, joiden k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus on yleens(cid:132) nesteiden tai kaasun kuljetus. Rakenneputkia ja suuria hitsattuja ter(cid:132)s- putkia ei siis voida pit(cid:132)(cid:132) tuotannon tai k(cid:132)yt(cid:148)n kannalta toisiaan vastaavina tuotteina. L 177/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 13. 7. 1999 AS TUBOS EUROPA SA:n tuotteet eiv(cid:132)t kilpaile muiden ter(cid:132)s- putkien vaan muiden rakennusmateriaalien, kuten betonin kanssa. Rakenneputkien k(cid:132)ytt(cid:148) muussa kuin asuinrakentami- sessa lis(cid:132)(cid:132)ntyykin jatkuvasti. Rakenneputkien k(cid:132)ytt(cid:148) lis(cid:132)(cid:132)ntyy siis muiden materiaalien kustannuksella, mutta lis(cid:132)ksi ennuste- taan, ett(cid:132) rakennusalan kehitys Euroopassa jatkuu my(cid:148)nteisen(cid:132) l(cid:132)hivuosien aikana. Voidaan siis todeta, ett(cid:132) Euroopassa on uudet ja kasvussa olevat markkinat suurille kylm(cid:132)profiloiduille rakenneputkille. tulee AG TUBOS EUROPA SA on ensimm(cid:132)inen suurten, halkaisijal- taan yli 406,4 mm:n suuruisten rakenneputkien tuottaja. Tuot- teelle ei t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi ole ylikapasiteettia. Itse asiassa yrityk- sest(cid:132) ensimm(cid:132)inen halkaisijaltaan yli 200 mm:n suuruisten kylm(cid:132)profiloitujen rakenneputkien tuottaja ja ensim- m(cid:132)inen (sek(cid:132) kuuma- ett(cid:132) kylm(cid:132)profiloitujen) halkaisijaltaan yli 406 mm:n suuruisten rakenneputkien tuottaja. Euroopan nykyiset rakenneputkien tuottajat tuottavat vain l(cid:132)pimitaltaan enint(cid:132)(cid:132)n 400 mm:n suuruisia putkia, ja niiden tuotantomene- telm(cid:132) on kuumaprofilointi, toisin kuin AG TUBOS EUROPA joka k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tuotannossaan kylm(cid:132)profilointia. AG SA:lla, joka luokitellaan suurten TUBOS EUROPA SA:n tuotanto, hitsattujen ter(cid:132)putkien luokkaan, ei t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi vaikuta yhteis(cid:148)n tuotantokapasiteettiin. VI P(cid:142)(cid:142)TELM(cid:142)T Alustavan n(cid:132)kemyksens(cid:132) ja kolmansien huomautusten vastai- sesti komissio katsoo, ett(cid:132) uuden yrityksen tuotanto, joka koostuu suurista hitsatuista ter(cid:132)sputkista (joiden l(cid:132)pimitta on yli 406,4 mm), ei lis(cid:132)(cid:132) alan ylikapasiteettia. AG TUBOS EUROPA SA:n tuotteella on tarkoin m(cid:132)(cid:132)ritellyt ja kasvussa olevat markkinat, ja yritys on ensimm(cid:132)inen t(cid:132)m(cid:132)n tyyppisen tuotteen valmistaja Euroopassa. Espanjan antamien tietojen ja vakuutusten (yritys on oikeudelli- sesti riippumaton, voittoja tai tappioita ei siirret(cid:132) ja tuen oikeaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) valvotaan) perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) vaara tuen siirt(cid:132)misest(cid:132) EHTY:n ter(cid:132)steollisuudelle on eritt(cid:132)in v(cid:132)h(cid:132)inen tai sit(cid:132) ei ole lainkaan. On my(cid:148)s huomattava, ett(cid:132) yritys sijaitsee perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella alueella, jossa aluetuen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 60 prosenttia. Yritykselle suunnitellun tuen intensiteetti on ainoastaan 21 prosenttia, joten se j(cid:132)(cid:132) selv(cid:132)sti ja investoinnille annettava tuki tuo alueelle taloudellisia ja sosiaa- lisia etuja luomalla v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti 60 uutta ty(cid:148)paikkaa sek(cid:132) mahdollisia kerrannaisvaikutuksia paikalliseen talouteen liit(cid:132)n- n(cid:132)istoimintojen kautta. t(cid:132)t(cid:132) enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) pienemm(cid:132)ksi, Edell(cid:132) mainitun perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) Espanjan AG TUBOS EUROPA SA:lle suunnittelema tuki t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) EY:n ter(cid:132)s- teollisuuden puites(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt edellytykset ja ett(cid:132) se soveltuu perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Espanjan ilmoittama AG TUBOS EUROPA SA:lle my(cid:148)nnett(cid:132)- v(cid:132)ksi suunniteltu 1 175 miljoonan pesetan valtiontuki soveltuu perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti yhten(cid:132)ismarkkinoille. Annetaan lupa 1 175 miljoonan pesetan suuruisen tuen maksa- miseen. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. 2 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3261/98 do Deputado Sérgio RIBEIRO Tysk vårdförsäkring

eurovoc_concepts:
Germany
administrative cooperation
free movement of persons
migrant worker
pension scheme
public awareness campaign
residence
social security
social-security contribution
transfer of pension rights

text: C 320/34 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 11. 1999 (1999/C 320/045) PERGUNTA ESCRITA E-3261/98 apresentada por Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) à Comissão (28 de Outubro de 1998) Objecto: Seguro de dependência alemão Em 5 de Novembro de 1996, dirigi uma pergunta (E-3178/96 (1)) à Comissão sobre a decisão das autoridades alemãs de retirarem o direito ao seguro de dependência para aqueles que, embora tivessem feito as respectivas contribuições, saíssem do seu território, o que afecta, essencialmente, cidadãos de outros Estados-membros imigrantes na Alemanha. Em 21 de Janeiro de 1997, a Comissão respondeu propondo que se aguardasse a decisão a proferir, pelo Tribunal de Justiça, instado a pronunciar-se sobre a conformidade ao direito comunitário do seguro de dependência alemão (Processo C-160/96, Molenaar). Uma vez que o Tribunal de Justiça emitiu o seu Acordão em 5 de Março de 1998, em que declara que «os artigos 19o, no 1, 25o, no 1 e 28o, no 1, do Regulamento (CEE) 1408/71 (2) do Conselho, de 14 de Junho de 1971. com a redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) 2001/83 (3) do Conselho, de 2 de Junho de 1983, obstam a que o benefício de um subsídio como o subsídio de dependência, que constitui uma prestação pecuniária de doença, seja subordinado à da residência do segurado no território do Estado de filiação», pergunto à Comissão qual foi a acção desenvolvida ou a desenvolver pela Comissão no sentido de estabelecer a igualdade de tratamento entre os trabalhadores na Alemanha. (1) (2) (3) JO C 138 de 5. 5. 1997, p. 32. JO L 149 de 5. 7. 1971, p. 2. JO L 230 de 22. 8. 1984, p. 86. Resposta dada pelo Comissário Flynn em nome da Comissão (29 de Janeiro de 1999) No seu acórdão de 5 de Março de 1998 no Processo C-160/96 Molenaar, o Tribunal de Justiça considerou as prestações de dependência em questão como prestações pecuniárias de doença. Com base nesta interpretação, todas as pessoas que sejam titulares unicamente de uma pensão alemã e residam noutro Estado-membro podem beneficiar do direito à exportação da prestação de dependência (artigo 28o do Regulamento (CEE) 1408/71 do Conselho, de 14 de Junho de 1971, relativo à aplicação dos regimes de segurança social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores não assalariados e membros da sua família que se deslocam no interior da Comunidade (1)). Todavia, quando uma pessoa beneficia de duas ou mais pensões importa, em primeiro lugar, decidir qual é o Estado-membro responsável pelas prestações pecuniárias de doença. Se o interessado receber uma pensão do Estado-membro em cujo território reside, é esse o Estado- -membro responsável (artigo 27o do Regulamento (CEE) 1408/71). Nestas circunstâncias, não é de excluir que uma pessoa que beneficie de uma pensão alemã mas resida, por exemplo, no seu Estado-membro de origem, que também lhe paga uma pensão, não possa ter direito à exportação das prestações de dependência alemãs. Se a pessoa trabalhar na Alemanha, o artigo 3o do Regulamento (CEE) 1408/71 determina, à partida, que beneficia da legislação alemã nas mesmas condições que os nacionais desse Estado. No Plano de acção para a livre circulação dos trabalhadores (2), a Comissão comprometeu-se a apresentar propostas tendo em vista melhorar o quadro jurídico geral (incluindo a reforma das regras respeitantes à coordenação dos regimes de segurança social), promover a cooperação entre as administrações nacionais e melhorar a informação dos cidadãos europeus. JO L 149 de 5. 7. 1971. (1) (2) COM(97) 586 final


title: WRITTEN QUESTION No. 3247/98 by Ernesto CACCAVALE Monopolistic system of regulating chemists' shops in Italy

eurovoc_concepts:
Italy
access to a profession
consumer protection
geographical distribution
monopoly
pharmaceutical industry
pharmaceutical legislation
pharmacist
pharmacology
right of establishment

text: C 320/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (1999/C 320/043) SKRIFTLIG FRÅGA E-3247/98 från Ernesto Caccavale (UPE) till kommissionen (28 oktober 1998) Angående: Monopolistiskt system för apoteksverksamheten i Italien De lagar och bestämmelser som reglerar apoteksverksamheten i privilegier och restriktioner: Italien innefattar en rad oförsvarliga % Endast apotekare har rätt att ställa i ordning och sälja mediciner över disk till allmänheten. % Apotekens utspridning är begränsad på grundval av demografiska och geografiska kriterier samt avstånd. Det finns i själva verket ett apotek per 5 000 invånare i kommuner med en befolkning på upp till 12 500 invånare och ett per 4 000 invånare i samtliga andra. Dessutom får varje nytt apotek inte ligga närmre än 200 meter från de andra. % För att ha rätt att förestå ett apotek måste man ha godkänts i ett allmänt uttagningsprov där titlar och examina beaktas, alternativt ärva ett apotek vilket ger vederbörande orimliga fördelar på grund av släktband. % Apotekens öppet- och jourtider fastställs av borgmästaren i de olika kommunerna i enlighet med provinsernas bestämmelser. Reklam inom detta område är enligt bestämmelserna endast tillåten i telefonkatalogerna, förutsatt att tillstånd erhållits från kommunens borgmästare och på begäran från farmaceutförbundet. Omfattningen på ovanstående restriktioner till fördel för apotekare verkar definitivt vara oproportionerlig i förhållande till verksamhetens syfte som ändå är att skydda allmänhetens hälsa. Särskilt nedskärningen bland apoteken förefaller snarare inriktad på att säkerställa lönenivåerna än att verka för en rationell och tillfredsställande geografisk spridning av apoteken, vilket istället skapar orättvisa monopol. Kan kommissionen, mot bakgrund av detta, % ange hur långt den har kommit i studien av ämnet i fråga? % ange om den inte anser att de italienska lagarna och bestämmelserna i fråga är starkt monopolistiska, vilket strider mot de europeiska lagarna om fri konkurrens? % ange vilka åtgärder som den har för avsikt att vidta för att skydda konsumenternas intressen och främja tillträdet till apotekaryrket? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (15 januari 1999) Kommissionen hänvisar parlamentsledamoten till svaren på den skriftliga frågan E-3477/97 från Marie-Paule Kestelijn-Sierens (1) och särskilt i fråga om gällande lagstiftning i Italien på området villkor för att driva apotek, till den skriftliga frågan E-3011/98 från Amadeo Amadeo (2). Kommissionen anser att, just i fråga om etableringsrätt inom gemenskapen, sådana nationella åtgärder som det är fråga om i detta fall (monopol som tilldelats apotekare för försäljning av receptfria läkemedel, demografiska och geografiska kriterier för öppnande av apotek, allmänt uttagningsprov för att få tillstånd att öppna ett apotek, öppet- och jourtider för apoteken som fastställs av en myndighet och inskränkningar vad avser reklam) inte strider mot principen om etableringsfrihet i artikel 52 i EG-fördraget, förutsatt att de tillämpas på ett icke- diskriminerande sätt och är proportionerliga med hänsyn till det eftersträvade målet. Kommissionen anser också att det kvarstår att fastställa om dessa åtgärder är oproportionerliga med hänsyn till det eftersträvade målet. Kommissionen informerar parlamentsledamoten om att kommissionen inte genomför en undersökning om ovannämnda frågor. (1) (2) EGT C 223, 17. 7. 1998. EGT C 142, 21. 5. 1999, s. 70