title: Afgørelse nr. 1/98 truffet af AVS/EF- Toldsamarbejdsudvalget den 16. oktober 1998 om en undtagelse fra definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« for at tage hensyn til Fijis særlige situation, for så vidt angår produktionen af tunfiskekonserves (HS-pos. ex 16.04) (meddelt under nummer K(1998) 2708)

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Fiji
customs cooperation
originating product
preserved product
sea fish

text: 10. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 299/27 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN AFGØRELSE nr. 1/98 TRUFFET AF AVS/EF-TOLDSAMARBEJDSUDVALGET den 16. oktober 1998 om en undtagelse fra definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« for at tage hensyn til Fijis særlige situation, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r produktionen af tun- fiskekonserves (HS-pos. ex 16. 04) (meddelt under nummer K(1998) 2708) (98/624/EF) AVS/EF-TOLDSAMARBEJDSUDVALGET HAR — tilføres de varer uden oprindelsesstatus, der anvendes i Fiji, p(cid:134) under 45 % af værdien af færdigvaren; under henvisning til fjerde AVS/EF-konvention, under- tegnet i Lom(cid:130) den 15. december 1989, revideret ved aftalen undertegnet p(cid:134) Mauritius den 4. november 1995, særlig artikel 31, stk. 1, protokol nr. 1 dertil, og ud fra følgende betragtninger: Nævnte protokol indeholder bestemmelser om undta- gelser fra oprindelsesreglerne, som kan indrømmes, n(cid:134)r udviklingen af best(cid:134)ende industrier eller oprettelse af nye industrier berettiger hertil; for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS- staterne) gælder der allerede automatisk en undtagelse for tunfiskekonserves inden for et (cid:134)rligt kontingent p(cid:134) 4 000 tons; hele dette kontingent er blevet tildelt, heraf en (cid:134)rlig mængde p(cid:134) 2 600 tons til Fiji indtil (cid:134)r 2000; den 23. juni 1998 indgav AVS-staterne en anmodning p(cid:134) Fijis regerings vegne om en undtagelse fra protokollens oprindelsesregler vedrørende en mængde tunfiskekon- serves p(cid:134) 8 250 tons fremstillet i dette land mellem 1. maj 1998 og 29. februar 2000; proceduren i artikel 31, stk. 1 til 7, i nævnte protokol finder anvendelse; ifølge anmodningen er den værdi, der for et EF’s konservesindustri er allerede udsat intenst konkurrencepres; navnlig arbejdsomkostningerne er afgø- rende for prisfastsættelsen; enhver yderligere (cid:134)bning af markedet ud over den, der indrømmes med denne afgø- relse for produkter fra lande med lave arbejdsomkost- ninger, vil fordreje konkurrencen og p(cid:134)føre tunfiskekon- servesindustrien i Fællesskabet alvorlig skade; det gælder særlig i øjeblikket, hvor EF-markedet er stagnerende, idet nogle medlemsstater er stærkere berørt end andre; anmodningen om en undtagelse er fremsat i henhold til de relevante bestemmelser i protokol nr. 1, navnlig artikel 31, stk. 5, som vedrører AVS-østater; undtagelsen, som vedrører en begrænset mængde, vil ikke kunne p(cid:134)føre en etableret EF-industri alvorlig skade i betragtning af de p(cid:134)regnede importmængder, forudsat at betingelserne vedrørende mængder tilsyn og varighed overholdes; der kan derfor i medfør af artikel 31, stk. 1, indrømmes Fiji en undtagelse for 950 tons for 1998, 1 700 tons for 1999 og 200 tons for perioden fra den 1. januar 2000 til den 29. februar 2000 — L 299/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 11. 98 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Uanset de særlige bestemmelser i bilag II til protokol nr. 1 til fjerde AVS/EF-konvention anses tunfiskekonserves henhørende under HS-pos. ex 16 04, som er fremstillet i Fiji p(cid:134) basis af varer uden oprindelsesstatus, for at have oprindelse i Fiji i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse. Artikel 2 Den i artikel 1 omhandlede undtagelse omfatter de mængder, der er angivet i bilaget til denne afgørelse, og som udføres af Fiji fra den 1. juni 1998 til den 29. februar 2000. Artikel 3 i 2 stk. omhandlede mængder De af Kommissionen, som træffer alle administrative foranstalt- ninger, som den skønner egnede til at sikre en effektiv forvaltning heraf. forvaltes N(cid:134)r en importør i en medlemsstat indgiver en angivelse om overgang til fri omsætning sammen med en ansøg- ning om anvendelse afgørelse, meddeler af denne medlemsstaten, hvis angivelsen antages af toldmyndighe- trække en derne, Kommissionen, at den ønsker at mængde svarende til dens behov. Ansøgningerne om træk skal indeholde datoen for angi- velsernes til Kommissionen. fremsendes antagelse straks og Kommissionen tillader træk i kronologisk orden efter den dato, p(cid:134) hvilken medlemsstaternes toldmyndigheder har antaget fri omsætning, s(cid:134)længe de disponible mængder tillader det. angivelsen om overgang til Hvis en medlemsstat ikke udnytter en trukket mængde, tilbageføres den s(cid:134) snart som muligt til det relevante kontingent. Hvis ansøgningerne overstiger den disponible mængde p(cid:134) tildeles mængderne pro rata. et givet kontingent, Kommissionen underretter medlemsstaterne om, hvilke mængder der trækkes p(cid:134) kontingentet. Hver medlemsstat skal sikre importørerne vedvarende og lige adgang til de disponible mængder. Artikel 4 I rubrik 7 p(cid:134) EUR. 1-certifikater, der udstedes i medfør af denne afgørelse, anføres: »Undtagelse — afgørelse nr. 1/98« Artikel 5 træffer de nødvendige foranstalt- Fijis toldmyndigheder ninger til at føre mængdekontrol med udførslen af de i artikel 1 nævnte produkter. Med henblik herp(cid:134) skal alle varecertifikater, som de udsteder inden for rammerne af denne afgørelse, henvise dertil. Fijis kompetente myndig- heder sender hvert kvartal Kommissionen en opgørelse over de mængder, for hvilke der er udstedt EUR. 1-varecertifikater i medfør af denne afgørelse, med angivelse af certifikaternes løbenumre. Artikel 6 Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne), Fællesskabet og medlemsstaterne skal hver især træffe de nødvendige foranstaltninger til denne afgørelses gennem- førelse. Artikel 7 Denne afgørelse træder i kraft p(cid:134) dagen for vedtagelsen. Den anvendes fra den 1. juni 1998. Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 1998. P(cid:134) AVS/EF-Toldsamarbejdsudvalgets vegne M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Formænd 10. 11. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 299/29 BILAG FIJI Løbenummer HS-position Varebeskrivelse Periode 09. 1661 ex 16. 04 Tunfiskekonserves fra 1. 6. 1998 til 31. 12. 1998 fra 1. 1. 1999 til 31. 12. 1999 du 1. 1. 2000 til 29. 2. 2000 Mængde (i tons) 950 1 700 200


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3187/98 do Deputado David THOMAS à Comissão. Hygienproblem i anslutning till färskt kött av fjäderfä

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
health certificate
health legislation
national implementing measure
poultrymeat
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: C 297/54 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 15. 10. 1999 (1999/C 297/070) PERGUNTA ESCRITA E-3178/98 apresentada por Christian Rovsing (PPE) à Comissão (27 de Outubro de 1998) Objecto: Resíduos de medicamentos na carne de equídeo Tendo em conta a preocupação pública com a presença de resíduos de medicamentos nos géneros alimentícios e tendo em conta, igualmente, que os animais, nomeadamente os cavalos de desporto, precisam de ser tratados de doenças, solicita-se à Comissão que responda às seguintes perguntas: 1. Que medidas tenciona adoptar a Comissão a fim de assegurar que sejam estabelecidos teores máximos de resíduos (TMR) para todos os tipos de medicamentos necessários, tornando os preços destes acessíveis, simultaneamente, a todos os proprietários de cavalos? 2. Tendo em conta que os cavalos de desporto profissionais são tratados com medicamentos ao longo da sua carreira, de que forma tenciona a Comissão assegurar que estes animais não serão utilizados para o consumo alimentar? Resposta complementar dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissão (14 de Abril de 1999) Remete-se a atenção do Senhor Deputado para a resposta à pergunta escrita E-41/99 do Senhor Deputado De Coene (1). (1) Ver p. 139. (1999/C 297/071) PERGUNTA ESCRITA P-3187/98 apresentada por David Thomas (PSE) à Comissão (16 de Outubro de 1998) Objecto: Condições sanitárias relativas à carne de aves de capoeira Sabe a Comissão quantos Estados-membros procederam, de forma satisfatória e integral, à aplicação da directiva relativa às carnes frescas de aves de capoeira (Directiva 71/118/CEE) (1)? Pode ainda a Comissão confirmar se todos os Estados-membros têm feito cumprir a exigência, prevista na referida directiva, relativa à presença de, pelo menos, um veterinário oficial em cada matadouro? (1) JO L 55 de 8. 3. 1971, p. 23. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (16 de Novembro de 1998) A Comissão está em condições de informar o Senhor Deputado de que todos os Estados-membros notificaram as medidas nacionais postas em vigor para dar cumprimento à Directiva 71/118/CEE relativa a problemas sanitários em matéria de comércio de carnes frescas de aves de capoeira, alterada e actualizada pela Directiva 92/116/CEE do Conselho, de 17 de Dezembro de 1992 (1). Para verificar a aplicação desta Directiva, o Serviço Veterinário e Fitossanitário procedeu, em 1994 e 1995, a visitas de avaliação em todos os Estados-membros. As conclusões foram apresentadas aos Estados-membros e com eles discutidas. Foi assinalado, em alguns deles, um certo número de deficiências na transposição e na aplicação, nomeadamente no que se refere à presença de um veterinário oficial. Durante a preparação do «projecto de simplificação», estão a ser ponderadas recomendações com vista à alteração da actual legislação. A Comissão lamenta informar o Senhor Deputado de que, de momento, o sector da inspecção veterinária tem falta de pessoal. É necessário prosseguir a verificação da aplicação dos requisitos constantes da Directiva 71/118/CEE do Conselho, mas a Comissão apenas pode utilizar os seus escassos recursos para tratar de um número reduzido de prioridades. Já se iniciou o processo de recrutamento de pessoal e o sector da carne de aves de capoeira será uma das prioridades do Serviço Alimentar e Veterinário


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3090/98 del Richard HOWITT a la Comisión. Prevista planta de tratamiento de aguas residuales "N-Viro" en Stambridge

eurovoc_concepts:
EC Directive
data collection
domestic waste
environmental protection
public health
wastewater
water treatment

text: 21. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 207/27 (1999/C 207/034) PREGUNTA ESCRITA E-3090/98 de Richard Howitt (PSE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Prevista planta de tratamiento de aguas residuales «N-Viro» en Stambridge ¿Podría investigar la Comisión si el procedimiento de fertilización «N-Viro» conlleva riesgos para la salud pública e informar de si se han realizado ensayos con dicho producto y se ha demostrado que no presenta riesgos para su uso agrario? Anglian Water ha propuesto construir una nueva planta de tratamiento de aguas residuales, que utilizará dicho procedimiento, en mi circunscripción y, naturalmente, se han suscitado preocupaciones en relación con un producto sobre el que se dispone de poca información y que podría resultar peligroso para la salud pública. ¿Podría informar asimismo la Comisión de si dicho procedimiento se utiliza también en otros países de Europa? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (21 de enero de 1999) El tratamiento de las aguas residuales urbanas, impuesto por la Directiva 91/271/CEE (1) del Consejo, de 21 de mayo de 1991, modificada por la Directiva 98/15/CE (2) de la Comisión, de 27 de febrero de 1998, produce lodos. El artículo 14 de la Directiva 91/271/CEE especifica que estos lodos de depuradora se reutilizarán cuando proceda. A este respecto, la Directiva 86/278/CEE (3) del Consejo, de 12 de junio de 1986, relativa a la protección del medio ambiente y, en particular, de los suelos, en la utilización de los lodos de depuradora en agricultura, establece en su artículo 5 que los lodos se tratarán antes de utilizarse para la agricultura. El objeto de este tratamiento es reducir su poder de fermentación, así como los riesgos para la salud humana y para el medio ambiente. Se trata, en particular, de eliminar los microorganismos patógenos que puedan contener los lodos de depuradora. Cabe señalar que el mismo artículo 6 de la Directiva especifica por otra parte que puede autorizarse la utilización de los lodos no tratados cuando se inyecten o se entierren en el suelo. En la medida en que se garantice un nivel suficiente de inocuidad por lo que se refiere a los factores patógenos y a los microcontaminantes (especialmente los metales pesados), los lodos de depuradora pueden presentar un auténtico interés para determinados suelos agrícolas, habida cuenta de su valor de acondicionador orgánico y su aporte fertilizante. El procedimiento «N-Viro» que menciona Su Señoría parece utilizarse para el tratamiento de los lodos de depuradora. La Comisión está recabando datos sobre este procedimiento, para comprobar si permite alcanzar los objetivos que se han indicado anteriormente. (1) DO L 135 de 30. 5. 1991. (2) DO L 67 de 7. 3. 1998. (3) DO L 181 de 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) PREGUNTA ESCRITA E-3091/98 de Joan Vallvé (ELDR) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: La Declaración Universal de Derechos Lingüísticos El 6 de junio de 1996 se aprobó en Barcelona la Declaración Universal de Derechos Lingüísticos en el marco de la Conferencia Mundial de derechos lingüísticos, a iniciativa del Comité de Traducciones y Derechos Lingüísticos del PEN Club Internacional y el Ciemen (Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions) y con el apoyo moral y técnico de la UNESCO. El objetivo primordial de esta declaración, que ha sido el fruto del trabajo de diversas ONG y expertos en temas lingüísticos y ha recibido el apoyo de muchas personalidades internacionales de distintos ámbitos, es el de promover el respeto y pleno desarrollo de todas las lenguas y preservar la diversidad lingüística mundial. Teniendo en cuenta todo esto ¿piensa la Comisión Europea dar apoyo a la referida declaración con el fin de garantizar el derecho de toda comunidad a conservar y promover su lengua?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3108/98 von Hilde HAWLICEK an die Kommission. Tourismus in Entwicklungsländer - Sicherung einer wichtigen Einnahmequelle

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
developing countries
economic development
environmental protection
market access
social development
sustainable development
tourism

text: C 118/180 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 Daher wird an den Rat die Frage gerichtet, ob es jedem freisteht, sportliche Aktivit(cid:228)ten im Profi- und Amateurbereich › geplant oder sporadisch › in einem freien Markt zu organisieren, in Kontrast zu einem vom Nationalen Olympischen Komitee beherrschten monopolistischen System, wie dies in Italien der Fall ist, auch unter Ber(cid:252)cksichtigung der milliardenschweren Zusch(cid:252)sse f(cid:252)r diese Organisation. Antwort (7. Dezember 1998) Angesichts der im Vertrag zur Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft vorgesehenen Aufteilung der Befugnisse auf die Organe kann der Rat den Herrn Abgeordneten lediglich davon in Kenntnis setzen, da(cid:223) diese Frage insbesondere aufgrund von Artikel 89 und 90 EG-Vertrag unter die Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission f(cid:228)llt. (1999/C 118/231) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3103/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission Betrifft: (cid:220)bernahme des Fu(cid:223)ballvereins Manchester United (8. Oktober 1998) Kann die Kommission in Anbetracht der (cid:220)bernahme des Fu(cid:223)ballvereins Manchester United duch Rupert Murdoch best(cid:228)tigen, da(cid:223) jeglicher Versuch, Fernsehsender (jene, die nicht Teil des Medienimperiums von Herrn Murdoch sind) am Erwerb von Fernsehrechten zu hindern, einem Versto(cid:223) gegen Artikel 86 gleichkommen w(cid:252)rde? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (28. Oktober 1998) Artikel 86 EG-Vertrag verbietet die mi(cid:223)br(cid:228)uchliche Ausnutzung einer beherrschenden Stellung auf dem Gemeinsamen Markt oder auf einem wesentlichen Teil desselben durch ein oder mehrere Unternehmen, soweit dies dazu f(cid:252)hren kann, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeintr(cid:228)chtigen. Bei der Anwendung von Artikel 86 im Einzelfall ist jedoch der rechtliche und wirtschaftliche Kontext entscheidend, um festzustellen, ob das Unternehmen tats(cid:228)chlich (cid:252)ber eine beherrschende Stellung verf(cid:252)gt und ob sein Verhalten eine mi(cid:223)br(cid:228)uchliche Ausnutzung dieser beherrschenden Stellung darstellt. Zu diesem Zeitpunkt l(cid:228)(cid:223)t sich noch nicht feststellen, ob f(cid:252)r den Fall, da(cid:223) das Angebot von BSkyB f(cid:252)r Manchester United erfolgreich ist und die (cid:220)bernahme genehmigt wird, das zuk(cid:252)nftige Verhalten dieser Gesellschaft gegen Artikel 86 EG-Vertrag versto(cid:223)en wird. (1999/C 118/232) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3108/98 von Hilde Hawlicek (PSE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Tourismus in Entwicklungsl(cid:228)nder › Sicherung einer wichtigen Einnahmequelle Tourismus stellt f(cid:252)r viele Entwicklungsl(cid:228)nder eine Haupteinnahmequelle dar. Gleichzeitig bringen schlecht angelegte Tourismusprojekte oft nachteilige Folgen im sozialen und (cid:246)kologischen Bereich f(cid:252)r die Entwicklungsl(cid:228)nder mit sich. Gibt es im Rahmen der Europ(cid:228)ischen Union (cid:220)berlegungen, zu einem sozial und (cid:246)kologisch sinnvollen Tourismus in der Dritten Welt beizutragen?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3088/98 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Ανάπτυξη της περιοχής του Δουνάβεως

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
application of EU law
environmental protection
protected area
protection of animal life
protection of plant life
watercourse

text: C 135/166 Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των EL 14. 5. 1999 − Γνωρι´ζει η Επιτροπη´ την υ´παρξη ενο´ς τε´τοιου σχεδι´ου σε σχε´ση µε το κεκτηµε´νο του Schengen; − Εα´ν ναι, σε ποιο´ στα´διο βρι´σκεται αυτο´ το σχε´διο; − Ποιο´ ει´ναι, ακριβω´ ς το περιεχο´µενο του εν λο´γω σχεδι´ου; − Με ποιο τρο´πο σχεδια´ζεται η επι´λυση του προβλη´µατος των διαφορετικω´ ν τυπικω´ ν και ουσιαστικω´ ν σχετικω´ ν ρυθµι´σεων που ισχυ´ουν στα δια´φορα κρα´τη µε´λη; Απα´ ντηση της κ. Gradin εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (11 Νοεµβρι´ου 1998) %ως την ε´ναρξη ισχυ´ος της συνθη´κης του &µστερνταµ που ενσωµατω´ νει το κεκτηµε´νο του Σε´νγκεν 1. -3. στο πλαι´σιο της %νωσης, οι εργασι´ες του Σε´νγκεν παραµε´νουν διακυβερνητικη´ς φυ´σεως και δεν εναπο´κειται στην Επιτροπη´ να παρα´σχει διευκρινι´σεις σχετικα´ µε τις εν λο´γω εργασι´ες. Στα πλαι´σια της ∆ικαιοσυ´νης και των Εσωτερικω´ ν Υποθε´σεων, το Συµβου´λιο ολοκλη´ρωσε τις 4. εργασι´ες του τον Ιου´νιο του 1998, µε τη συµµετοχη´ της Επιτροπη´ς, µε την κατα´ρτιση συµφωνι´ας µεταξυ´ ο´λων των κρατω´ ν µελω´ ν ο´που εξασφαλι´ζεται ο´τι οι παραβα´σεις του κω´ δικα κυκλοφορι´ας που διαπρα´τ- τονται σε κρα´τος µε´λος διαφορετικο´ απο´ το κρα´τος κατοικι´ας του παραβα´τη και οι οποι´ες συνεπα´γονται αφαι´ρεση της α´δειας οδη´γησης, θα λαµβα´νονται υπο´ψη και θα διω´ κονται στο κρα´τος µε´λος κατοικι´ας ο´ταν ο παραβα´της επιστρε´ψει σε αυτο´. Η συµφωνι´α αυτη´ εγκρι´θηκε απο´ το Συµβου´λιο στις 17 Ιουνι´ου 1998, και πρε´πει να κυρωθει´ απο´ τα κρα´τη µε´λη πριν αρχι´σει να ισχυ´ει. (1999/C 135/206) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3088/98 υποβολη´ : Hiltrud Breyer (V) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Ανα´πτυξη της περιοχη´ς του ∆ουνα´βεως Η επιστολη´ προειδοποι´ησης της Επιτροπη´ς προς την Οµοσπονδιακη´ ∆ηµοκρατι´α της Γερµανι´ας, µε ηµεροµηνι´α 28. 10. 1997, δεν ει´χε, προφανω´ ς, κανε´να αποτε´λεσµα. Ποια´ µε´τρα προτι´θεται να λα´βει η Επιτροπη´ ω´ στε η Γερµανικη´ Οµοσπονδι´α και το κρα´τος της Βαυαρι´ας να αναγνωρι´σουν το χαρακτηρισµο´ της εν λο´γω περιοχη´ς ως προστατευοµε´νης; Απα´ ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (19 Νοεµβρι´ου 1998) 6πως η´δη ανε´φερε στην απα´ντηση´ της, στη γραπτη´ ερω´ τηση Ε-3095/97 (1), του Αξιο´τιµου Με´λους του Κοινοβουλι´ου, η Επιτροπη´ αποφα´σισε να αντιµετωπι´σει την περι´πτωση αυτη´ στο πλαι´σιο των διαδικασι´ων επι´ παραβα´σει, ο´σον αφορα´ τον ανεπαρκη´ καθορισµο´ ειδικω´ ν ζωνω´ ν προστασι´ας στη Γερµανι´α, συ´µφωνα µε την οδηγι´α 79/409/ΕΟΚ (2) του Συµβουλι´ου της 2 Ιουνι´ου 1979 περι´ της διατηρη´σεως των αγρι´ων πτηνω´ ν. Η υπο´ψη ζω´ νη, καθω´ ς και α´λλες ζω´ νες κατα´ µη´κος του ποταµου´ ∆ου´ναβη, υπογραµµι´ζεται ιδιαι´τερα στο πλαι´σιο της γενικη´ς αυτη´ς διαδικασι´ας. Στο πλαι´σιο των εν λο´γω διαδικασιω´ ν επι´ παραβα´σει, η Επιτροπη´ ε´στειλε συµπληρωµατικη´ προειδοποι- ητικη´ επιστολη´ στις γερµανικε´ς αρχε´ς. Οι γερµανικε´ς αρχε´ς απα´ντησαν και κοινοποι´ησαν τον καθορισµο´ ενο´ς συνο´λου ζωνω´ ν ως ειδικω´ ν ζωνω´ ν προστασι´ας. Πα´ντως, δεδοµε´νου ο´τι ου´τε η απα´ντηση ου´τε ο καθορισµο´ς περαιτε´ρω ζωνω´ ν θεωρου´νται επαρκη´, υπο´ το πρι´σµα των υποχρεω´ σεων που απορρε´ουν απο´ την οδηγι´α 79/409/ΕΟΚ, η Επιτροπη´ αποφα´σισε να απευθυ´νει στη Γερµανι´α αιτιολογηµε´νη γνω´ µη. (1) ΕΕ C 134 της 30. 4. 1998. (2) ΕΕ L 103 της 25. 4. 1979


title: WRITTEN QUESTION No. 3132/98 by Raimo ILASKIVI Support for the internationalisation of small undertakings

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
economic development
international market
international trade
market access
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: Protocol privind aplicarea Convenției alpine din 1991 în domeniul energiei Protocolul „Energie”

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

text: 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 249 22005A1222(02) L 337/36 JURNALUL OFICIAL AL UNIUNII EUROPENE 22. 12. 2005 PROTOCOL privind aplicarea Convenției alpine din 1991 în domeniul energiei Protocolul „Energie” Preambul REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA, REPUBLICA AUSTRIA, REPUBLICA FRANCEZĂ, REPUBLICA ITALIANĂ, PRINCIPATUL LIECHTENSTEIN, PRINCIPATUL MONACO, REPUBLICA SLOVENIA, CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ ș(cid:13)i COMUNITATEA EUROPEANĂ, ÎN CONFORMITATE cu misiunea lor, ce decurge din Convenția privind protecția Alpilor (Convenția alpină) din 7 noiembrie 1991, de a urma o politică globală de protecție ș(cid:13)i de dezvoltare durabilă a regiunii alpine; RESPECTÂND obligațiile ce le revin în conformitate cu articolul 2 alineatele (2) ș(cid:13)i (3) din Convenția alpină; CONȘ(cid:13) TIENȚI de importanța stabilirii unor forme de producție, distribuție ș(cid:13)i utilizare a energiei care să nu dăuneze naturii ș(cid:13)i peisajului, care să fie ecologice ș(cid:13)i compatibile cu promovarea măsurilor de economisire a energiei; LUÂND ÎN CONSIDERARE necesitatea reducerii gazelor cu efect de seră în regiunea alpină, respectând astfel angajamentele din Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; CONVINȘ(cid:13) I de necesitatea armonizării intereselor economice cu cerințele ecologice; CONȘ(cid:13) TIENȚI de faptul că regiunea alpină prezintă o importanță deosebită pentru Europa ș(cid:13)i că, sub aspectul geomorfologiei, al climatului, al apei, al vegetației, al faunei, al peisajului ș(cid:13)i al culturii, aceasta reprezintă un patrimoniu pe cât de unic, pe atât de divers ș(cid:13)i că munții înalți, văile ș(cid:13)i zona prealpină din regiune sunt entități de mediu a căror protecție revine tuturor statelor, nu doar celor alpine; CONȘ(cid:13) TIENȚI de faptul că Alpii nu reprezintă doar un spațiu vital ș(cid:13)i de muncă pentru populația locală, ci sunt foarte importanți ș(cid:13)i pentru regiunile extraalpine, în special pentru că reprezintă o regiune de tranzit cu un trafic transeuropean intens de călători ș(cid:13)i de mărfuri, precum ș(cid:13)i cu rețele internaționale de distribuție a energiei; 250 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 LUÂND ÎN CONSIDERARE sensibilitatea mediului din regiunea alpină, în special în ceea ce priveș(cid:13)te activitățile de producție, transport ș(cid:13)i de utilizare a energiei care interacționează cu aspecte-cheie de protecție a naturii, amenajarea teritoriului, precum ș(cid:13)i de exploatare a terenurilor; LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că, având în vedere riscurile pentru protecția mediului, în special din cauza unor eventuale schimbări ale climatului provocate de oameni, devine necesar să se acorde o atenție deosebită legăturilor strânse între activitățile sociale ș(cid:13)i economice ale omului ș(cid:13)i protecția ecosistemelor, care necesită, în special în regiunea alpină, adoptarea de măsuri corespunzătoare ș(cid:13)i diversificate, de comun acord cu populația locală, instituțiile politice ș(cid:13)i organizațiile economice ș(cid:13)i sociale; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că populația locală trebuie să fie în măsură să definească un plan propriu de dezvoltare socială, culturală ș(cid:13)i economică ș(cid:13)i să ia parte la punerea în aplicare a acestuia în cadrul instituțional existent; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că anumite probleme se pot rezolva doar într-un cadru transfrontalier ș(cid:13)i necesită măsuri comune din partea statelor alpine ș(cid:13)i a comunităților locale direct interesate; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că satisfacerea necesităților energetice reprezintă un factor important în dezvoltarea economică ș(cid:13)i socială, atât în interiorul, cât ș(cid:13)i în exteriorul regiunii alpine; CONȘ(cid:13) TIENȚI de gradul de utilizare ș(cid:13)i de dezvoltare ulterioară a instrumentelor economice, care ar putea să permită o mai bună considerare a costurilor reale la calcularea prețului energiei; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că regiunea alpină va avea o contribuție pe termen lung la satisfacerea necesităților energetice ale Europei ș(cid:13)i că această regiune trebuie să dispună, în afară de resurse suficiente de apă potabilă, de resurse suficiente de energie în vederea îmbunătățirii condițiilor de trai ș(cid:13)i a productivității economice locale; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că regiunea alpină joacă un rol deosebit de important în interconectarea sistemelor energetice ale țărilor europene; CONVINȘ(cid:13) I de faptul că, în regiunea alpină, măsurile care au ca scop utilizarea rațională a energiei ș(cid:13)i utilizarea durabilă a resurselor de apă ș(cid:13)i a celor forestiere contribuie la satisfacerea necesităților energetice naționale ș(cid:13)i că utilizarea biomasei ș(cid:13)i a energiei solare capătă o importanță tot mai mare, CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ: CAPITOLUL I DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1 Obiective Părțile contractante se angajează să creeze condiții-cadru ș(cid:13)i să adopte măsuri referitoare la economisirea energiei, producția, transportul, distribuția ș(cid:13)i utilizarea energiei în domeniul teritorial de aplicare a Convenției alpine, în vederea realizării unei dezvoltări durabile în sectorul energetic, care să fie compatibilă cu limitele de toleranță specifice regiunii alpine. Procedând astfel, părțile contractante îș(cid:13)i vor aduce o contribuție importantă la protecția comunităților locale ș(cid:13)i a mediului înconjurător, precum ș(cid:13)i la salvgardarea resurselor ș(cid:13)i a climei. (b) adaptarea sistemelor de producție, transport ș(cid:13)i distribuție a energiei în vederea unei utilizări generale optime a sistemului de infrastructuri din regiunea alpină, ținând seama de necesi- tatea protecției mediului înconjurător; (c) limitarea impactului energiei asupra mediului înconjurător, prin optimizarea furnizării de servicii către utilizatorii finali, adoptând, printre altele ș(cid:13)i în măsura în care este posibil, următoarele măsuri: — reducerea nevoilor energetice prin utilizarea unor tehno- logii mai eficiente; Articolul 2 Angajamente fundamentale — o utilizare mai amplă a surselor de energie regenerabilă pentru a satisface restul nevoilor energetice; (1) În conformitate cu prezentul protocol, părțile contractante urmăresc: (a) armonizarea planurilor pentru economia energetică cu — optimizarea instalațiilor existente care produc energie din planurile lor de dezvoltare generală a regiunii alpine; surse neregenerabile; 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 251 (d) limitarea efectelor negative ale centralelor electrice asupra mediului ș(cid:13)i a peisajului, inclusiv cele referitoare la gestionarea deș(cid:13)eurilor produse de acestea, prin adoptarea de măsuri pre- ventive pentru noile centrale ș(cid:13)i, după caz, prin îmbunătățirea celor existente; Articolul 4 Participarea autorităților regionale ș(cid:13)i locale (2) În cazul construirii unor centrale noi, de capacitate mare ș(cid:13)i al unei creș(cid:13)teri importante a capacității centralelor existente, părțile contractante, în conformitate cu legislația actuală, trec la evaluarea impactului asupra mediului alpin ș(cid:13)i la evaluarea efectelor terito- riale ș(cid:13)i în conformitate cu articolul 12. Părțile recunosc dreptul de consultare la nivel internațional cu privire la proiectele cu efecte transfrontaliere. socioeconomice ale acestora, (3) În politicile lor energetice, părțile contractante țin seama de faptul că regiunea alpină se pretează la utilizarea surselor de ener- gie regenerabilă ș(cid:13)i promovează colaborarea reciprocă în elabora- rea programelor în acest domeniu. (4) Părțile contractante conservă zonele protejate ș(cid:13)i zonele lor tampon, alte zone protejate ș(cid:13)i liniș(cid:13)tite, precum ș(cid:13)i zonele neafectate din punct de vedere al naturii ș(cid:13)i al peisajului; părțile contractante optimizează infrastructurile energetice în funcție de diferitele niveluri de vulnerabilitate, toleranță ș(cid:13)i deteriorarea în curs a ecosistemului alpin. (5) Părțile contractante ar trebui să fie conș(cid:13)tiente de faptul că o politică adecvată de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare, tradusă în măsuri de prevenire ș(cid:13)i de ameliorare, poate să aducă o contribuție impor- tantă la protejarea Alpilor împotriva impactului infrastructurilor energetice asupra mediului. Părțile contractante încurajează activitățile de cercetare ș(cid:13)i dezvoltare pe această temă ș(cid:13)i schimbă între ele rezultatele importante. (1) Fiecare parte contractantă defineș(cid:13)te, în cadrul instituțional existent, cel mai bun nivel de coordonare ș(cid:13)i cooperare între instituțiile ș(cid:13)i autoritățile regionale ș(cid:13)i locale interesate direct în vederea promovării unei responsabilități comune, în special în vederea exploatării ș(cid:13)i a dezvoltării de sinergii la aplicarea politici- lor energetice în regiunea alpină, precum ș(cid:13)i la punerea în aplicare a măsurilor care decurg din acestea. (2) Autoritățile regionale ș(cid:13)i locale direct interesate se implică în diferite etape de elaborare ș(cid:13)i punere în aplicare a politicilor ș(cid:13)i a măsurilor menționate, în sfera lor de competență ș(cid:13)i în cadrul instituțional existent. (3) Părțile contractante promovează cooperarea internațională între instituțiile direct interesate în problemele legate de energie ș(cid:13)i mediu, astfel încât să favorizeze un acord privind soluționarea problemelor comune. CAPITOLUL II MĂSURI SPECIFICE Articolul 5 (6) Părțile contractante cooperează în vederea elaborării unor metode care să țină seama de costurile reale în domeniul energetic. Economia de energie ș(cid:13)i utilizarea rațională a acesteia Articolul 3 alpină pentru (1) Regiunea economisirea, distribuirea ș(cid:13)i utilizarea rațională a energiei. Aceste măsuri trebuie să țină seama de: necesită măsuri specifice Conformitatea cu dreptul internațional ș(cid:13)i alte politici (a) necesitățile energetice repartizate pe teritorii întinse ș(cid:13)i care sunt de o mare diversitate, în funcție de altitudine, anotimp ș(cid:13)i cererile din turism; (1) Prezentul protocol se pune în aplicare în conformitate cu standardele legale internaționale în vigoare, în special cu cele din Convenția alpină ș(cid:13)i din protocoalele redactate în temeiul acesteia, precum ș(cid:13)i în conformitate cu acordurile internaționale în vigoare. (b) disponibilitatea locală a resurselor energetice regenerabilă; (c) impactul special al imixtiunilor atmosferice în bazine ș(cid:13)i văi datorită configurației geomorfologice a acestora. (2) Părțile contractante se angajează, de asemenea, să ia în consi- derare obiectivele prezentului protocol în alte politici ale lor, în special în domenii ca amenajarea teritoriului, dezvoltare regională, transporturi, agricultură ș(cid:13)i silvicultură, precum ș(cid:13)i turism, în vede- rea evitării efectelor negative sau contradictorii în regiunea alpină. (2) Părțile contractante caută să amelioreze caracterul ecologic al utilizării energiei ș(cid:13)i promovează cu prioritate economisirea ș(cid:13)i utilizarea rațională a energiei, în special cu privire la procesele de producție, serviciile publice ș(cid:13)i marile ansambluri hoteliere, instalațiile de transport ș(cid:13)i de activități sportive ș(cid:13)i precum ș(cid:13)i recreative. 252 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 (3) Părțile contractante adoptă măsuri ș(cid:13)i iau dispoziții, în special în domeniile următoare: (a) îmbunătățirea izolației clădirilor ș(cid:13)i a eficienței sistemelor de distribuție a agentului termic; (b) optimizarea performanței sistemelor de încălzire, ventilație ș(cid:13)i aer condiționat; (c) controlul periodic ș(cid:13)i reducerea, după caz, a emisiilor poluante de la instalațiile termice; Articolul 7 Energia hidroelectrică (1) Părțile contractante asigură menținerea funcțiilor ecologice ale cursurilor de apă ș(cid:13)i integritatea peisajului prin măsuri corespun- zătoare, cum ar fi stabilirea unor debite minime, punerea în aplicare a normelor pentru reducerea fluctuațiilor artificiale ale nivelului apei ș(cid:13)i garantează migrația faunei în cazul unor noi cen- trale hidroelectrice ș(cid:13)i al celor existente, în cazul în care este posibil. (d) economii de energie prin procese tehnologice moderne pen- tru utilizarea ș(cid:13)i conversia energiei; (2) Părțile contractante pot să adopte măsuri care au ca scop îmbunătățirea caracterului competitiv al centralelor hidroelectrice existente, sub rezerva respectării standardelor lor de siguranță ș(cid:13)i de mediu. (e) calculul individual al costurilor de încălzire ș(cid:13)i apă caldă; (f) proiectarea ș(cid:13)i promovarea de clădiri noi care utilizează teh- nologii cu consum redus de energie; (3) Părțile contractante se obligă, de asemenea, să protejeze resur- sele de apă din zonele rezervate apei potabile, din zonele prote- jate ș(cid:13)i din zonele-tampon ale acestora, din alte zone protejate ș(cid:13)i liniș(cid:13)tite, precum ș(cid:13)i din zonele cu natura ș(cid:13)i peisajul intacte. (g) promovarea ș(cid:13)i punerea în aplicare a proiectelor energetice ș(cid:13)i climatice comunale sau locale în conformitate cu măsurile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (c); (h) îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor care sunt în proces de renovare ș(cid:13)i promovarea utilizării sistemelor de încălzire ecologice. Articolul 6 Resurse de energie regenerabilă (1) Părțile contractante se angajează, în limitele resurselor lor financiare, să promoveze ș(cid:13)i să acorde un tratament preferențial resurselor de energie regenerabilă ecologică ce nu au efecte nega- tive asupra peisajului. (2) Ele promovează, de instalațiilor descentralizate pentru utilizarea surselor de energie regenerabilă cum ar fi apa, soarele ș(cid:13)i biomasa. asemenea, utilizarea (4) Părțile contractante recomandă redeschiderea centralelor hidroelectrice dezafectate, mai degrabă decât construirea unora noi. Dispozițiile de la alineatul (1) privind protecția ecosistemelor acvatice ș(cid:13)i a altor sisteme conexe se aplică, de asemenea, în cazul redeschiderii centralelor hidroelectrice existente. (5) Părțile contractante pot, în cadrul legislației lor naționale, să examineze modul în care pot să îi facă pe consumatorii finali ai resurselor alpine să plătească prețuri în conformitate cu piața ș(cid:13)i măsura în care este posibilă recompensarea echitabilă a popu- lației locale pentru serviciile oferite în interes general. Articolul 8 Energie din combustibili fosili (1) Părțile contractante asigură utilizarea celor mai bune tehnici disponibile în noile centrale termice care utilizează combustibili fosili pentru producerea de energie electrică sau termică. Părțile contractante limitează emisiile de la instalațiile existente în regiunea alpină, în măsura în care este posibil, prin utilizarea unor tehnologii corespunzătoare ș(cid:13)i/sau combustibili adecvați. (3) Părțile contractante promovează utilizarea surselor de ener- gie regenerabilă, chiar ș(cid:13)i în combinație cu sursele de aprovizio- nare convenționale existente. (2) Părțile contractante examinează fezabilitatea tehnică ș(cid:13)i economică, precum ș(cid:13)i compatibilitatea cu mediul, a înlocuirii centralelor termice cu combustibili fosili cu unele care utilizează surse de energie regenerabilă sau care sunt descentralizate. (4) Părțile contractante promovează, în mod special, energia pro- dusă prin utilizarea rațională a apei ș(cid:13)i a lemnului provenite din pădurile montane gestionate durabil. (3) Părțile contractante adoptă măsuri în favoarea cogenerării, în vederea unei utilizări mai raționale a energiei. 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 253 în (4) În zonele frontaliere, părțile contractante procedează, măsura în care este posibil, la armonizarea ș(cid:13)i conectarea sisteme- lor lor de control al emisiilor ș(cid:13)i al imisiunilor. regiunea alpină. Aceasta se realizează, în măsura în care este posibil, prin utilizarea tehnicilor de inginerie a mediului. Articolul 9 Energie nucleară (1) Părțile contractante se angajează, în cadrul convențiilor internaționale, să schimbe informații complete privind centralele ș(cid:13)i alte instalații nucleare care au sau ar putea avea consecințe pen- tru regiunea alpină, în scopul asigurării protecției pe termen lung a sănătății populației, a florei ș(cid:13)i a faunei, a biocenozei, a habitatului ș(cid:13)i a interacțiunilor acestora. (2) În afară de aceasta, părțile contractante asigură, pe cât posi- bil, armonizarea ș(cid:13)i conectarea sistemelor lor pentru supravegherea radioactivității mediului înconjurător. Articolul 12 Analiza impactului asupra mediului (1) Părțile contractante efectuează, în conformitate cu legislația națională ș(cid:13)i convențiile ș(cid:13)i acordurile internaționale, o evaluare a impactului asupra mediului al oricăreia dintre centralele energe- tice planificate în temeiul articolelor 7, 8, 9 ș(cid:13)i 10 din prezentul protocol, precum ș(cid:13)i al oricărei modificări substanțiale aduse aces- tor centrale. (2) Părțile contractante recunosc oportunitatea adoptării, în măsura în care este posibil, a celor mai bune tehnici disponibile în vederea eliminării sau a limitării impactului asupra mediului prin prevederea de dispoziții pentru dezafectarea instalațiilor scoase din utilizare ș(cid:13)i neecologice. Articolul 10 Articolul 13 Dialogul Transportul ș(cid:13)i distribuția energiei (1) Părțile contractante se angajează să se consulte înaintea înce- perii oricărui proiect care ar putea avea efecte transfrontaliere. (1) Părțile contractante continuă să raționalizeze ș(cid:13)i să optimizeze toate infrastructurile existente, ținând seama, în acelaș(cid:13)i timp, de în special de necesitatea cerințele de protecție a mediului, conservării ecosistemelor foarte sensibile ș(cid:13)i a peisajului, adoptând, în acelaș(cid:13)i timp, după caz, măsuri de protecție a populației locale ș(cid:13)i a mediului alpin. (2) Atunci când construiesc linii pentru transportul energiei elec- trice ș(cid:13)i stații electrice aferente acestora, precum ș(cid:13)i conducte de petrol ș(cid:13)i gaze, inclusiv stații de pompare ș(cid:13)i de compresie, precum ș(cid:13)i instalații de o importanță deosebită din punct de vedere al mediului, părțile contractante pun în aplicare toate măsurile nece- sare pentru a evita neplăcerile provocate populației locale ș(cid:13)i mediului, inclusiv, dacă este posibil, utilizarea amenajărilor ș(cid:13)i a rețelelor deja existente. (3) În ceea ce priveș(cid:13)te liniile pentru transportul energiei electrice, părțile contractante țin seama, în special, de importanța zonelor protejate ș(cid:13)i a zonelor-tampon ale acestora, a altor zone protejate ș(cid:13)i zone liniș(cid:13)tite, precum ș(cid:13)i de zonele cu natura ș(cid:13)i peisajul intacte ș(cid:13)i, de asemenea, de avifaună. Articolul 11 Renaturalizarea ș(cid:13)i ingineria mediului Părțile contractante utilizează studii pilot ș(cid:13)i studii de impact asupra mediului, prevăzute în conformitate cu legislația în vigoare, pentru a stabili măsuri de regenerare a locurilor ș(cid:13)i a lucrărilor publice sau mediilor acvatice în urma definitivării private în domeniul energetic legate de mediul ș(cid:13)i ecosistemele din (2) Pentru proiectele care pot avea efecte transfrontaliere, părțile contractante interesate trebuie să aibă posibilitatea să îș(cid:13)i prezinte observațiile în timp util, iar aceste observații trebuie să fie luate în considerare în momentul emiterii autorizațiilor. Articolul 14 Măsuri suplimentare Părțile contractante pot să adopte măsuri suplimentare față de măsurile privind energia ș(cid:13)i dezvoltarea durabilă prevăzute de prezentul protocol. CAPITOLUL III CERCETARE, FORMARE Ș(cid:13) I INFORMARE Articolul 15 Cercetare ș(cid:13)i observare (1) Părțile contractante, în strânsă colaborare ș(cid:13)i ținând seama de rezultatele deja obținute la diferite niveluri naționale ș(cid:13)i internaționale, promovează ș(cid:13)i ș(cid:13)i observarea sistematică în vederea realizării obiectivelor stabilite de prezentul protocol; în special cu privire la metodele ș(cid:13)i criteriile de analiză ș(cid:13)i evaluare a impactului asupra mediului ș(cid:13)i asupra climei, la tehnologiile specifice pentru economisirea ș(cid:13)i precum ș(cid:13)i utilizarea rațională a energiei în regiunea alpină. armonizează cercetarea 254 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 (2) Părțile contractante țin seama, de asemenea, de rezultatele cer- cetării în procesul de definire ș(cid:13)i de verificare a obiectivelor ș(cid:13)i a măsurilor de politică energetică, precum ș(cid:13)i de activitățile lor de formare ș(cid:13)i asistență tehnică la nivel local în beneficiul populației locale, al operatorilor economici ș(cid:13)i al autorităților regionale ș(cid:13)i locale. asemenea, să solicite informații suplimentare de la părțile contrac- tante interesate sau să recurgă la alte surse de informații. (3) Comitetul permanent elaborează un raport privind respectarea de către părțile contractante a obligațiilor ce decurg din protocol, în atenția Conferinței alpine. (3) Părțile contractante asigură integrarea diferitelor rezultate ale cercetării ș(cid:13)i ale observării sistematice la nivel național într-un sistem comun de observare ș(cid:13)i informare permanentă ș(cid:13)i punerea acestora la dispoziția publicului în cadrul instituțional existent. (4) Conferința alpină ia cunoș(cid:13)tință de raportul menționat. În în care constată neîndeplinirea obligațiilor, Conferința cazul alpină poate să adopte recomandări. Articolul 16 Formarea ș(cid:13)i informarea (1) Părțile contractante promovează formarea de bază ș(cid:13)i perfecționarea, precum ș(cid:13)i punerea la dispoziția publicului a infor- mațiilor cu privire la obiective, măsuri ș(cid:13)i punerea în aplicare a pre- zentului protocol. (2) Părțile contractante promovează în mod special dezvoltarea ulterioară a formării, a formării continue ș(cid:13)i a asistenței tehnice în domeniul energetic, inclusiv în domeniul protecției mediului, a naturii ș(cid:13)i a climei. Articolul 19 Evaluarea eficacității dispozițiilor (1) Părțile contractante examinează ș(cid:13)i evaluează cu regularitate eficacitatea dispozițiilor prezentului protocol. În măsura în care se dovedeș(cid:13)te necesar pentru realizarea obiectivelor, părțile contrac- tante au în vedere adoptarea de modificări corespunzătoare la prezentul protocol. (2) Autoritățile regionale ș(cid:13)i locale sunt asociate cu această eva- luare în cadrul instituțional existent. Se pot consulta organizațiile neguvernamentale care activează în acest domeniu. CAPITOLUL IV PUNERE ÎN APLICARE, MONITORIZARE Ș(cid:13) I EVALUARE Articolul 17 Punere în aplicare Părțile contractante se angajează să asigure punerea în aplicare a prezentului tuturor măsurilor corespunzătoare în cadrul instituțional existent. adoptarea protocol prin Articolul 18 Monitorizarea respectării obligațiilor CAPITOLUL V DISPOZIȚII FINALE Articolul 20 Legăturile dintre Convenția alpină ș(cid:13)i protocol (1) Prezentul protocol constituie un protocol la Convenția alpină în sensul articolului 2 ș(cid:13)i al altor articole relevante din Convenție. (2) Numai părțile contractante la Convenția alpină pot deveni parte contractantă la prezentul protocol. Orice denunțare a Con- venției alpine implică, de asemenea, denunțarea prezentului protocol. (3) În cazul în care Convenția alpină discută subiecte referitoare la prezentul protocol, doar părțile contractante la prezentul protocol pot să participe la vot. (1) Părțile contractante prezintă comitetului permanent, cu regu- laritate, un raport privind măsurile adoptate în conformitate cu prezentul protocol. În rapoarte se precizează, de asemenea, efica- citatea măsurilor luate. Conferința alpină stabileș(cid:13)te intervalele la care trebuie să se prezinte rapoartele. Articolul 21 Semnare ș(cid:13)i ratificare (2) Comitetul permanent examinează rapoartele menționate pen- tru a verifica dacă părțile contractante ș(cid:13)i-au îndeplinit obligațiile ce decurg din prezentul protocol. Comitetul permanent poate, de (1) Prezentul protocol este deschis pentru semnare de către statele semnatare ale Convenției alpine ș(cid:13)i de către Comunitatea Euro- peană la 16 octombrie 1998, iar în Republica Austria, în calitate de depozitar, de la 16 noiembrie 1998. 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 255 (2) Prezentul protocol intră în vigoare, pentru părțile contrac- tante care ș(cid:13)i-au exprimat acordul de a fi legate prin protocolul menționat, luni de la data la care statele au depus instrumentul lor de ratificare, acceptare sau aprobare. la trei (3) Pentru părțile care îș(cid:13)i exprimă la o dată ulterioară acordul de a fi legate prin protocol, acesta intră în vigoare la trei luni de la data depunerii instrumentului de ratificare, acceptare sau apro- bare. După intrarea în vigoare a unei modificări aduse protocolului, orice parte contractantă nouă la protocolul mențio- nat devine parte contractantă la protocol, astfel cum a fost modificat. Articolul 22 Notificare Depozitarul notifică fiecărui stat menționat în preambul ș(cid:13)i Comu- nității Europene următoarele cu privire la prezentul protocol: (a) orice semnătură; (b) depunerea oricărui instrument de ratificare, acceptare sau aprobare; (c) data intrării în vigoare; (d) orice declarație făcută de către o parte contractantă sau de către un semnatar; (e) orice denunțare notificată de o parte contractantă, inclusiv data la care intră în vigoare. Drept care, subsemnații, pe deplin autorizați, semnează prezentul protocol. Adoptat la Bled, la 16 octombrie 1998, în limbile franceză, germană, italiană ș(cid:13)i slovenă, cele patru texte fiind autentice în egală măsură, într-un singur exemplar care urmează să fie depus la arhivele de stat austriece. Depozitarul trimite o copie certificată fiecărui stat semnatar


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3100/98 dos Deputados Elly PLOOIJ-VAN GORSEL , Johanna BOOGERD-QUAAK à Comissão. Problemas com a armazenagem de resíduos altamente radioactivos provenientes do Reactor de Alto Fluxo de Petten

eurovoc_concepts:
Netherlands
nuclear reactor
radioactive waste
storage of waste


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3206/98 dell'on. Nuala AHERN Interconnettore elettrico Scozia-Irlanda del Nord

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
Scotland
economic and social cohesion
energy grid
systems interconnection
trans-European network
transmission network


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3141/98 de los diputados Ana MIRANDA DE LAGE , Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Situación en Haití

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Haiti
access to the courts
courts and tribunals
democratisation
human rights
political crisis
the EU's international role
turnout of voters


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3145/98 van Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM Mogelijkheid van doelgroepen om invloed uit te oefenen op de tenuitvoerlegging van uitwisselingsprogramma's

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
aid recipient
application of EU law
comitology
educational exchange
traineeship
use of aid
vocational training
young person


title: Protokol o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju varstva tal

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/29 PROTOKOL o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju varstva tal Protokol o varstvu tal Preambula REPUBLIKA AVSTRIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA in EVROPSKA SKUPNOST SO SE V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora, ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije, S CILJEM, da zmanjšajo količinsko in kakovostno razvrednotenje tal, zlasti z uporabo tlom neškodljivih kmetijskih in in tlemi, preprečevanjem erozije ter omejevanjem gozdarskih proizvodnih postopkov, varčnim ravnanjem z zemljišči pozidave tal, ZAVEDAJOČ SE, da so varstvo alpskih tal, trajnostno gospodarjenje z njimi in obnova njihovih naravnih funkcij na prizadetih krajih v splošnem interesu, OB SPOZNANJU, da so za Alpe kot enega največjih strnjenih naravnih prostorov Evrope značilni ekološka raznovrstnost in zelo občutljivi ekosistemi, katerih funkcijsko sposobnost je treba ohraniti, PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve, ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe po eni strani pomemben življenjski in gospodarski prostor za tamkajšnje prebivalstvo in prostor za oddih za ljudi z drugih območij, po drugi strani pa je ohranitev funkcij tal ogrožena zaradi različnih potreb po rabi, ki se srečujejo v tem zelo omejenem alpskem prostoru, in je zato treba gospodarske interese uskladiti z ekološkimi zahtevami, L 337/30 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 ZAVEDAJOČ SE, da zavzemajo tla v ekosistemih posebno mesto, da potekata novo nastajanje in regeneracija prizadetih tal le zelo počasi, da je zaradi topografskih danosti v alpskem prostoru pričakovati močnejšo erozijo tal, da se tu po eni strani nabirajo škodljive snovi, po drugi strani pa se lahko iz onesnaženih tal prenašajo škodljive snovi v sosednje ekosisteme in lahko ogrožajo ljudi, živali in rastline, ZAVEDAJOČ SE, da lahko raba tal zlasti zaradi poseljevanja, izkoriščanja rudnega bogastva, turizma, kmetijstva in gozdarstva ter prometa povzroči količinsko in kakovostno razvrednotenje tal in da je zaradi tega treba za preventivo in za omejevanje in odpravljanje škode skupaj z drugimi področji predlagati ukrepe, primerne za varstvo tal, industrije in obrti, infrastrukture, UPOŠTEVAJOČ, da varstvo tal raznovrstno vpliva na politiko drugih področij v alpskem prostoru in ga je treba zato usklajevati z drugimi strokami in področji, PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav, ki jih bodo v posameznih podpisnicah uresničevali v skladu z razpoložljivimi sredstvi, SPORAZUMELE, KOT SLEDI: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Cilji (a) prostora za kmetijstvo, vključno s pašništvom in gozdar- stvom; (b) površine za naselitev in turistične dejavnosti; Ta protokol je namenjen uresničevanju obveznosti glede 1. varstva tal, o katerih so se pogodbenice dogovorile v Alpski konvenciji. (c) prostora za druge gospodarske rabe, promet, preskrbo ter gospodarjenje z odpadki; 2. Tla je treba: 1. v njihovih naravnih funkcijah kot: (d) nahajališča surovin, ohraniti trajnostno učinkovita. (a) podlago za življenje in življenjski prostor za ljudi, živali, rastline in mikroorganizme; (b) prvino, ki značilno zaznamuje naravo in krajino; (c) del naravnega ravnovesja, predvsem z njihovimi vodnimi krogotoki in krogotoki hranilnih snovi; (d) medij preobrazbe in izravnavanja za snovno delovanje, zlasti zaradi njihovih filtrirnih, pufrskih in zadrževalnih sposobnosti, predvsem za varovanje podtalnice; (e) genetski zbiralnik; Zlasti ekološke funkcije tal je treba dolgoročno kakovostno in količinsko zavarovati in ohraniti kot bistveni sestavni del narav- nega ravnovesja. Podpirati je treba obnovo razvrednotenih tal. 3. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so zlasti usmerjeni v kraju primerno rabo tal, varčno ravnanje s površinami, preprečevanje erozije in negativnih sprememb strukture tal ter zmanjševanje vnašanja snovi v tla, ki jih obremenjujejo, na najmanjšo možno mero. Zlasti 4. je treba ohranjati tipično raznolikost tal in značilne kraje. in podpirati za alpski prostor 2. v njihovi funkciji arhiva naravne in kulturne zgodovine; kot tudi 3. z vidika zagotavljanja njihovih vrst rabe kot: Pri tem je posebej pomembno načelo preventive, ki zago- 5. tavlja varovanje funkcijskih sposobnosti in možnosti rabe tal v različne namene ter njihovo razpoložljivost za prihodnje rodove v smislu trajnostnega razvoja. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/31 Člen 2 Temeljne obveznosti 1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sprejele potrebne pravne in upravne ukrepe za zagotavljanje varstva tal v alpskem prostoru. Za nadzorovanje teh ukrepov so odgovorni organi posameznih držav. ljanju katastrov tal, pri opazovanju tal, pri opredelitvi in nadzo- rovanju območij varstva tal in obremenjenih tal ter območij ogroženosti, pri pripravi in usklajevanju podatkovnih baz, uskla- jevanju raziskav o varstvu tal v alpskem prostoru in pri medse- bojnem poročanju. Če obstaja nevarnost težje in trajne prizadetosti funkcijske 2. sposobnosti tal, imajo vidiki varovanja načeloma prednost pred vidiki rabe. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo odpravile ovire za 2. mednarodno sodelovanje med teritorialnimi skupnostmi v alpskem prostoru in da bodo podpirale reševanje skupnih problemov na najprimernejši ravni. Pogodbenice proučijo možnosti, da bi ukrepe za varstvo 3. tal v alpskem prostoru, zastavljene s tem protokolom, podprle z davčnimi finančnimi ukrepi. Posebej je treba podpreti ukrepe, ki so v skladu z varstvom tal in cilji varčne in okolju prijazne rabe tal. in/ali Člen 3 Upoštevanje ciljev v politiki na drugih področjih Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upošte- vale tudi v svoji politiki na drugih področjih. V alpskem prostoru to velja zlasti za urejanje prostora, poseljevanje in promet, energetiko, kmetijstvo in gozdarstvo, pridobivanje turizem, varstvo narave in urejanje surovin, krajine, vodno gospodarstvo in gospodarjenje z odpadki ter ohranjanje čistega zraka. industrijo, obrt, Če je določitev ukrepov za varstvo tal v državni ali 3. mednarodni pristojnosti, je treba dati teritorialnim skupnostim možnosti, da učinkovito predstavijo interese prebivalstva. POGLAVJE II POSEBNI UKREPI Člen 6 Določitev zavarovanih območij Pogodbenice skrbijo za to, da se pri določitvi zavarovanih območij upoštevajo tudi tla, ki jih je vredno varovati. Zlasti je treba ohraniti pedološke in skalnate tvorbe z izredno značilnimi posebnostmi ali posebnim pomenom za dokumentiranje zgodo- vine zemlje. Člen 4 Sodelovanje teritorialnih skupnosti V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi 1. najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju politike varstva tal ter iz tega izhajajočih ukrepov. Člen 7 Varčno in neškodljivo ravnanje s tlemi Pri izdelavi in uresničevanju načrtov in/ali programov po 1. členu 9(3) Protokola o urejanju prostora in trajnostnem razvoju je treba upoštevati potrebe varstva tal, zlasti varčno ravnanje z zemljišči in tlemi. 2. Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sode- lujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve. 2. Zaradi omejevanja pozidave tal in rabe tal bodo pogodbe- nice skrbele za gradnjo, ki varčuje s površinami in ne škoduje tlom. Razvoj naselij bodo usmerjale predvsem v notranjost naselij in omejevale širitev naselij navzven. Člen 5 Mednarodno sodelovanje 1. Pogodbenice podpirajo okrepljeno mednarodno sodelo- vanje med ustreznimi pristojnimi institucijami, zlasti pri sestav- Pri presoji vplivov na prostor 3. in okolje pri velikih projektih v industriji, gradbeništvu in infrastrukturi, zlasti je treba v okviru državnih prometu, energiji postopkov upoštevati varstvo tal in omejeno ponudbo površin v alpskem prostoru. in turizmu, L 337/32 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Če naravne danosti to dopuščajo, je treba opuščena ali 4. razvrednotena tla, zlasti odlagališča odpadkov, rudniška jalo- višča, infrastrukturne objekte, smučarske proge renaturirati ali rekultivirati. Pogodbenice skrbijo za to, da se na ogroženih območjih 2. uporabljajo čim bolj sonaravne inženirske tehnike ter lokalni in tradicionalni, krajinskim danostim prilagojeni gradbeni material. Te ukrepe je treba podpreti s primernimi gozdnogojitvenimi ukrepi. Člen 8 Varčna uporaba in tlom neškodljiv izkop rudnega bogastva Pogodbenice skrbijo za varčno ravnanje z rudnim boga- 1. stvom. Prizadevajo si, da se prednostno uporabljajo nadomestki in izčrpajo možnosti predelave odpadnih snovi za ponovno uporabo ali da se podpira razvoj v tej smeri. Člen 11 Določitev in obravnavanje alpskih območij, ogroženih zaradi erozije Pogodbenice se dogovorijo, da bodo na podlagi primer- 1. ljivih meril za določitev obsega erozije tal kartirale alpska območja, prizadeta zaradi večje erozije, in jih vnesle v katastre tal, če je to potrebno za zaščito materialnih dobrin. Pri izkopu, predelavi in uporabi surovin je treba čim manj 2. obremenjevati druge funkcije tal. Na območjih, ki so posebno pomembna za varstvo funkcij tal, in na območjih, ki so opre- deljena kot nahajališča pitne vode, se je treba odpovedati izkopu rudnega bogastva. Erozijo tal je treba omejiti na najmanjšo možno mero. 2. površine, prizadete zaradi erozije in plazenja, je treba sanirati, če je to potrebno za zaščito ljudi in dobrin. Člen 9 Ohranjanje tal na mokriščih in barjih Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranile visoka in je treba srednjeročno prizadevati, da bi 1. nizka barja. Zato si uporabo šote povsem nadomestili. Za zaščito ljudi in dobrin je treba pri ukrepih za zajezitev 3. erozije zaradi voda in za zmanjševanje površinskega odtekanja inženir- prednostno uporabljati sonaravne vodnogospodarske, skogradbene in gozdarske tehnike. Na mokriščih in barjih je treba izsuševalne ukrepe, razen v 2. utemeljenih izjemnih primerih, omejiti na vzdrževanje obsto- ječih omrežij. Na že izsušenih območjih naj bi spodbudili ukrepe za vzpostavitev prvotnega stanja. Načeloma naj ne bi uporabljali barjanskih tal ali pa naj bi 3. z njimi v primeru kmetijske rabe gospodarili tako, da se ohrani njihova svojevrstnost. Člen 10 Določitev in obravnavanje ogroženih območij Pogodbenice se dogovorijo, da bodo kartirale alpska 1. območja, ki jih ogrožajo geološke, hidrogeološke in hidrološke nevarnosti, zlasti premiki mas (premikanje pobočij, hudourniški nanosi, zemeljski usadi), plazovi in poplave, jih vnesle v katastre ogroženih območij in po potrebi določile območja ogroženosti. V danem primeru je treba upoštevati tudi potresne nevarnosti. Člen 12 Kmetijstvo, pašništvo in gozdarstvo Za varstvo pred erozijo in škodljivim zbijanjem tal se 1. pogodbenice zavezujejo, da bodo uporabljale dobro, krajevnim razmeram prilagojeno poljedelsko, pašniško in gozdarsko prakso. Glede vnašanja snovi z uporabo gnojil 2. in sredstev za zaščito rastlin si pogodbenice prizadevajo izdelati skupna merila za dobro strokovno prakso in jih uresničevati. Vrsto, količino in čas gnojenja je treba prilagoditi potrebam rastlin ob upoštevanju v tleh razpoložljivih hranilnih in organskih snovi ter krajevnim razmeram in pogojem pridelave. Temu sta namenjena uporaba ekoloških/bioloških in integriranih metod pridelave ter prilaga- janje staleža živine naravnim krajevnim in rastnim razmeram. Na alpskih pašnikih je treba zlasti zmanjšati uporabo 3. in sintetičnih sredstev za varstvo rastlin na mineralnih gnojil najmanjšo možno mero. Odpovedati se je treba uporabi gošče iz čistilnih naprav. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/33 Člen 13 Gozdnogojitveni in drugi ukrepi Pogodbenice se zavezujejo, da bodo varovalnemu učinku 1. gorskih gozdov, ki v veliki meri varujejo svoje lastno rastišče ali predvsem naselja, prometno infrastrukturo, kmetijske obdelo- valne površine ipd. , priznale prednostni položaj in da bo ravnanje s temi gozdovi usmerjeno k varovalnemu cilju. Te gorske gozdove je treba ohranjati tam, kjer so. Zlasti je treba gozd izkoriščati 2. in negovati tako, da se preprečujeta erozija in škodljivo zbijanje tal. V ta namen je treba pospeševati kraju primerno gojitev gozdov in njihovo naravno pomlajevanje. Člen 14 Učinki turistične infrastrukture 1. Pogodbenice si na najprimernejši način prizadevajo, da: — se preprečijo negativni učinki turističnih dejavnosti na alpska tla, — se stabilizirajo tla, ki so že prizadeta zaradi intenzivne rabe v turistične namene, zlasti in kolikor je le mogoče z obnovo rastlinske odeje in uporabo sonaravnih inženirskih tehnik; nadaljnjo rabo je treba usmerjati tako, da tovrstna škoda ne bo več nastajala, Za preprečevanje onesnaževanja tal pri ravnanju z nevar- 2. nimi snovmi sprejmejo pogodbenice tehnične predpise, predvi- dijo kontrole ter izvajajo raziskovalne programe in ukrepe za obveščanje. Člen 16 Okoljsko sprejemljiva uporaba sredstev za posipanje Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zmanjšale uporabo soli za posipanje na najmanjšo možno mero in po možnosti uporab- ljale ustrezna sredstva proti drsenju, ki manj onesnažujejo, kot sta na primer drobljenec in pesek. Člen 17 Onesnažena tla, stara ekološka bremena, koncepti za ravnanje z odpadki Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ugotavljale in doku- 1. mentirale svoja stara ekološka bremena in površine, za katere sumijo, da so ekološko obremenjene (kataster starih ekoloških bremen), stanje teh površin preiskale in ocenile po primerljivih metodah njihov potencial ogrožanja. Za preprečevanje onesnaževanja tal ter za okoljsko spre- 2. jemljivo predhodno obdelavo, obdelavo in odlaganje odpadkov in ostankov je treba izdelati in uresničevati ustrezne programe za ravnanje z odpadki. — se izdajo dovoljenja za gradnjo in izravnavanje smučarskih prog v gozdovih z varovalno funkcijo samo izjemoma in ob izvajanju kompenzacijskih ukrepov, na labilnih območjih pa sploh ne. Člen 18 Dopolnilni ukrepi Pogodbenice lahko za varstvo tal sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe. Kemični 2. dopustni le, če so dokazano sprejemljivi za okolje. in biološki dodatki za pripravo smučišč so Če se ugotovijo pomembne poškodbe tal 3. bodo pogodbenice čim prej ponovno vzpostavitev prejšnjega stanja. in vegetacije, sprejele potrebne ukrepe za Člen 15 Omejevanje vnašanja škodljivih snovi Pogodbenice bodo storile vse, da v čim večji meri 1. in preventivno zmanjšajo vnašanje škodljivih snovi v tla po zraku, z vodo, odpadki in snovmi, ki obremenjujejo okolje. Prednost imajo ukrepi, ki omejujejo emisije na njihovem izvoru. POGLAVJE III RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE Člen 19 Raziskave in opazovanje Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem uskla- 1. jujejo raziskave in sistematično opazovanje, da bi uresničile cilje tega protokola. Pogodbenice poskrbijo, 2. rezultati nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve. da se L 337/34 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Pogodbenice se dogovorijo, da bodo usklajevale svoje 3. raziskovalne projekte o varstvu tal v alpskem prostoru ob upoštevanju razvoja drugih državnih in mednarodnih raziskav in načrtovale skupne raziskovalne dejavnosti. POGLAVJE IV IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE Člen 23 Izvajanje Posebna pozornost se posveča vrednotenju ranljivosti tal 4. glede na različne človekove dejavnosti, vrednotenju sposobnosti obnavljanja tal ter preverjanju najustreznejših tehnologij. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola. Člen 20 Izdelava usklajenih podatkovnih baz Člen 24 Nadzor spoštovanja obveznosti 1. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo v okviru sistema za opazovanje in informiranje o Alpah izdelale primerljive podat- kovne baze (talni parametri, vzorčenje, analitika, ovrednotenje) in zagotovile možnosti za izmenjavo podatkov. Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, 1. ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja. Pogodbenice se obveščajo o snoveh, ki ogrožajo tla in jih in si prizadevajo oblikovati 2. je treba prednostno preiskati, primerljiva merila za vrednotenje. Pogodbenice si prizadevajo ob upoštevanju geoloških in 3. hidrogeoloških razmer zbrati podatke o stanju tal v alpskem prostoru na podlagi enakih meril za vrednotenje in usklajenih metod. Člen 21 Ureditev površin za trajno opazovanje in usklajevanje opazovanja okolja Pogodbenice se zavezujejo, da bodo uredile površine za 1. trajno opazovanje (monitoring) alpskega prostora in jih vključile v vsealpsko omrežje za opazovanje tal. 2. Pogodbenice se dogovorijo, da bodo opazovanje tal v svoji državi usklajevale z ustanovami za opazovanje okolja na področju zraka, vode, rastlinstva in živalstva. V okviru teh raziskav bodo pogodbenice na podlagi 3. primerljivih meril uredile banke vzorcev tal. Člen 22 Izobraževanje in obveščanje Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola. Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so 2. pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogod- benic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov. Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o 3. spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu. Alpska konferenca se seznani tem poročilom. Če 4. ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme pripo- ročila. s Člen 25 Presojanje učinkovitosti določb Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost 1. določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega proto- kola. 2. V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sode- lujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/35 POGLAVJE V KONČNE DOLOČBE Člen 26 ranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbe- nica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu. Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 1. 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša. 2. Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola. Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nana- 3. šajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola. Člen 27 Podpis in ratifikacija Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpis- 1. nicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998. 2. Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale sprejetju ali odobritvi. listine o ratifikaciji, svoje 3. Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponi- Člen 28 Notifikacije Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o: (a) vsakem podpisu; (b) deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; (c) vsakem datumu začetka veljavnosti; (d) vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic; (e) vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati. to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta Da bi namen, podpisali ta protokol. Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, fran- coskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je depo- niran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3150/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Hernieuwbare energiebronnen en windparken

eurovoc_concepts:
clean technology
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
industrial project
noise pollution
project evaluation
renewable energy
wind energy

text: 14. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 135/173 Rekening houdend met de relatieve beperkte beschikbare geldmiddelen, dient de Commissie prioriteiten te stellen op gebieden die redelijkerwijs kunnen worden aangepakt. Grootschalige materiële bijstand aan de sector volksgezondheid als geheel is helaas een onhaalbare doelstelling en gaat haar middelen te boven, zodat de Commissie ertoe besloten heeft haar inspanningen toe te spitsen op hulpoperaties in de bovengenoemde sectoren. De Commissie onderzoekt thans de haalbaarheid van een verdere uitbreiding van programma’s van tuberculosebehandelingen, thans een van de dringendste prioriteiten in de volks- gezondheid. (1999/C 135/215) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3148/98 van Rainer Wieland (PPE) aan de Raad (19 oktober 1998) Betreft: Voorstel voor een richtlijn betreffende een reclameverbod voor auto’s of andere goederen Is het juist dat de Raad, volgens diverse persberichten (b. v. „Bild am Sonntag” van 19 juli 1998), overweegt om het maken van reclame voor motorvoertuigen te verbieden of te beperken? Zo ja, wat houdt dit in en welke maatregelen is de Raad voornemens te treffen? Overweegt de Raad ook reclame voor andere producten of diensten te verbieden? Zo ja, wat houdt dit in en welke maatregelen is de Raad voornemens te treffen? Antwoord (20/21 december 1998) De Commissie heeft tot dusver nog geen voorstel voor een richtlijn betreffende een verbod of beperking van reclame voor auto’s bij de Raad ingediend. Zoals het geachte parlementslid ongetwijfeld weet, zetten de gedragscodes die op vrijwillige basis in sommige lidstaten van toepassing zijn, de reclamebureaus en de auto-industrie aan tot een beperking van reclameboodschappen waarvan men aanneemt dat zij de automobilisten tot gevaarlijk gedrag aansporen. Voorzover de Raad bekend heeft de Commissie geen plannen om op communautair niveau een dergelijke code in te voeren, en nog minder om bindende bepalingen voor te stellen. (1999/C 135/216) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3150/98 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie Betreft: Hernieuwbare energiebronnen en windparken (16 oktober 1998) Windparken leveren een doeltreffende bijdrage tot de productie van schone energie. De exploitatie van het windpotentieel in een gebied door de installatie van windparken mag evenwel niet ten koste van het natuurlijke en het bebouwde milieu gaan. Desondanks wil men in veel gevallen windparken installeren op plaatsen die grenzen aan gebieden waar permanent of in de zomer wordt gewoond, hetgeen tot gevolg heeft dat het milieu optisch wordt vervuild en er lawaaioverlast kan ontstaan door de werking van de windgeneratoren. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen opdat de lidstaten verplicht worden windparken zodanig te lokaliseren dat de onaangename gevolgen van milieuaantasting door de willekeurige installatie van windgeneratoren worden vermeden?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3145/98 του Marjo MATIKAINEN-KALLSTROEM Δυνατότητα των ομάδων στόχων να επηρέαζουν την υλοποίηση των προγραμμάτων ανταλλαγών της Επιτροπής


title: WRITTEN QUESTION No. 3205/98 by Anne McINTOSH to the Commission. European overnight railway services

eurovoc_concepts:
EU Member State
General Court (EU)
application of EU law
night work
organisation of work
rail transport

text: 15. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 297/57 Kommissionen har bett medlemsstaterna att redogöra för sina egna nationella strategier för att möta klimatförändringen, så att en heltäckande kostnadseffektiv och miljömässigt sund strategi gentemot klimatfö- rändringen kan utvecklas. Kommissionen har för avsikt att anta ett nytt meddelande i denna fråga senast i juni 1999. 4. Kommissionen saknar för närvarande uppgifter för att kunna svara på denna fråga. 5. Europeiska investeringsbanken (EIB) är viktig som finansiär av ekonomisk utveckling i gemenskapen och beaktar redan gemenskapens miljömål vid beviljande av lån. Kommissionen kommer arbeta för att se till att EIB i sin låneverksamhet tar tillräckliga hänsyn till vikten av att gemenskapen uppfyller Kyoto-protokollets mål. (1) KOM(98) 571 slutlig. (1999/C 297/075) SKRIFTLIG FRÅGA P-3205/98 från Anne McIntosh (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Europeisk järnvägstrafik nattetid Har kommissionen mot bakgrund av domen i förstainstansrätten för avsikt att utöka tillstånden för europeisk järnvägstrafik nattetid under den nuvarande 8-årsperioden? Svar från Karel Van Miert på kommissionens vägnar (13 november 1998) I förstainstansrättens beslut av den 15 september 1998 fastslogs att avtalet för europeisk järnvägstrafik nattetid inte bryter mot artikel 85. 1 i EG-fördraget. Under dessa omständigheter är ett nytt beslut från kommissionen om undantag i enlighet med bestämmelserna i artikel 85. 3 i EG-fördraget inte nödvändigt. (1999/C 297/076) SKRIFTLIG FRÅGA P-3211/98 från Bernard Castagnède (ARE) till kommissionen (19 oktober 1998) Angående: Ersättning till bananproducenter till följd av cyklonen George Vilka särskilda åtgärder tänker kommissionen vidta för att ersätta både de europeiska bananproducenterna i Västindien och de traditionella, från AVS-länderna härrörande bananproducenterna i samma område, vars skördar förstörts av cyklonen George? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (13 november 1998) Inom ramen för rådets förordning (EEG) 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer (1), får kommissionen vidta de särskilda åtgärder som krävs om försörjningen av gemenskapsmarknaden drabbas av effekterna av exceptionella förhållanden. Först och främst måste det fastställas om det verkligen rör sig om exceptionella förhållanden. När det gäller cyklonen ”George”, och ifråga om dess härjningar på Guadeloupe, är kommissionen för närvarande i färd med att göra en sådan utvärdering och följaktligen har den ännu inte möjlighet att uttala sig i den frågan


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3112/98 af Thomas MANN til Kommissionen. Former for gennemførelse af Leonardo- programmet

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
competence of the Member States
financing
school-industry relations
school-working life relations
traineeship
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3085/98 do Deputado Karin RIIS- JØRGENSEN à Comissão. Entradas e saídas digitais nas câmaras de vídeo

eurovoc_concepts:
CCT duties
EU customs procedure
import
information technology
marketing
recording equipment
tariff nomenclature

text: C 207/26 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 elevada qualidade dos projectos, nomeadamente o respectivo potencial multiplicativo e o grau de preparação, bem como, por exemplo, a necessidade de se analisar a relação custo-benefício, incluindo os efeitos directos e indirectos dos projectos no emprego. (1) COM(98) 2000 final. (2) COM(98) 138 final. (1999/C 207/033) PERGUNTA ESCRITA E-3085/98 apresentada por Karin Riis-Jørgensen (ELDR) à Comissão Objecto: Entradas e saídas digitais nas câmaras de vídeo (16 de Outubro de 1998) Uma câmara de vídeo digital, comprada por exemplo em Singapura, utiliza o mesmo sistema de tv que a Dinamarca, está equipada com o interface standard internacional IEEE1394, o que na prática, significa que entre outras coisas se podem transferir os programas gravados digitalmente para o disco duro e transferir de volta o sinal digital do disco duro para a câmara, depois de redigido. Apesar das câmaras serem fisicamente idênticas, esta última operação não pode ser efectuada se a câmara for comprada na UE, dado estas câmaras estão programadas de forma diferente. Qual a razão pela qual a Comissão decidiu que as câmaras de vídeo digitais que são vendidas no interior da UE não devem ter o interface de entrada standard internacional IEEE1394? Além disso, qual a razão por que existe um imposto de importação de 14 % para as câmaras de vídeo com gravação digital e de apenas 4,9 % para câmaras sem possibilidade de gravação digital? No caso de existir um regime de quotas para o sector das câmaras de vídeo digitais, entende a Comissão que a sua existência é razoável, quando se verifica que muito do desenvolvimento tecnológico neste sector se processa fora da UE? Resposta dada pelo Comissário Monti em nome da Comissão (14 de Janeiro de 1999) A Comissão não tomou qualquer decisão que dê origem à proibição de importar ou de comercializar na Comunidade equipamento de consumo electrónico digital, tal como as câmaras de vídeo munidas da interface IEEE 1394. Também não exige a montagem desse tipo de interface no equipamento em questão. Na realidade, os fabricantes e retalhistas podem utilizar a interface que lhes parecer melhor adaptada ao mercado em causa, ou optar por não a utilizar. No que diz respeito ao regime pautal das câmaras de vídeo digitais, a Comissão remete o Senhor Deputado para a sua resposta à pergunta escrita E-3811/97 colocada pela Sra Deputada Hawlicek (1) a propósito do tratamento aduaneiro desfavorável reservado às câmaras de vídeo com entradas de sinal. As câmaras de vídeo munidas de fichas que permitam a gravação de programas de televisão estão sujeitas ao mesmo regime pautal que os gravadores de vídeo, ou seja, um direito normal de 14 % em conformidade com a pauta aduaneira comum. Por outro lado, as câmaras vídeo sem fichas de gravação de programas televisivos não podem substituir os gravadores, e tais produtos estão sujeitos a um regime pautal semelhante ao do das outras câmaras, ou seja, um direito normal de 4,9 %. O facto de um produto ser digital e funcionar em conjugação com um computador não altera o seu regime pautal. Por conseguinte, esta resposta é igualmente válida para as câmaras de vídeo digitais. Finalmente, a Comissão assinala que as câmaras de vídeo digitais não estão sujeitas a um regime de quotas. (1) JO C 187 de 16. 6. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 3097/98 by Umberto BOSSI to the Commission. The monopoly enjoyed in Italy by CONI - football clubs and free competition

eurovoc_concepts:
Italy
cable distribution
competition law
dominant position
exclusive distribution agreement
free competition
free movement of programmes
professional sport
sport


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3140/98 tων βουλετών Ana MIRANDA DE LAGE , Jesus CABEZON ALONSO προς την Επ τροπή. Ο τυφώνας "George"

eurovoc_concepts:
Dominican Republic
Haiti
emergency aid
financial aid
flood
food aid
insurance claim