title: 1999/508/EF: Kommissionens beslutning af 14. oktober 1998 om betinget godkendelse af Frankrigs støtte til Société Marseillaise de Crédit (SMC) (meddelt under nummer K(1998) 3210) (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
capital increase
credit institution

text: 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14. oktober 1998 om betinget godkendelse af Frankrigs stłtte til SociØtØ Marseillaise de CrØdit (SMC) (meddelt under nummer K(1998) 3210) (Kun den franske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (1999/508/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) ikke indeholdt noget 13. oktober 1993, D/9462). element af statsstłtte (skrivelse af under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lleskab, s(cid:230)rlig artikel 93, stk. 2, fłrste afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter i overensstemmelse med de ovenn(cid:230)vnte bestemmelser at have givet de interesserede parter en frist til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger, og ud fra fłlgende betragtninger: 1. INDLEDNING Ved skrivelse af 3. oktober 1996 fik de franske myndig- heder meddelt den beslutning (1), Kommissionen traf den 18. september 1996 om at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, over for de andre stłtteforanstaltninger, sta- ten havde truffet til fordel for SMC. Kommissionen fandt, at fłlgende foranstaltninger kunne indeholde elementer af stats- stłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1: (i) kapitalforhłjelserne i 1994 og 1995 p(cid:229) 1,241 mia. FRF; (ii) den planlagte kapitalfor- hłjelse i 1996 p(cid:229) 858 mio. FRF. I sin beslutning forbeholdt Kommissionen sig at tage de kapi- talforhłjelser p(cid:229) 860 mio. FRF, som var blevet anmeldt i 1993, op til fornyet overvejelse, hvis det under proceduren efter trak- tatens artikel 93, stk. 2, viste sig, at den vurdering, Kommissio- nen havde anlagt i 1993, var baseret p(cid:229) forkerte eller unłj- agtige oplysninger, eller hvis der var sket v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer i de omst(cid:230)ndigheder, som dengang havde f(cid:229)et Kommissionen til at indtage en positiv holdning. I juli 1993 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at Frankrig havde planer om i perioden fra august 1993 til begyndelsen af 1994 at to omgange i banken SociØtØ Marseillaise de CrØdit (SMC), der har den franske stat som eneaktion(cid:230)r. indskyde ca. 860 mio. FRF i Ved skrivelse af 23. juli 1998 fik de franske myndigheder med- delt den beslutning (2), Kommissionen den 14. juli 1998 havde truffet om at udvide den procedure efter traktatens artikel 93, stk. 2, som den havde indledt den 18. september 1996, til ogs(cid:229) at omfatte et nyt kapitalindskud i SMC p(cid:229) 2,909 mia. FRF og en garantistillelse med et maksimum p(cid:229) ca. 400 mio. FRF til d(cid:230)kning af eventuelle garantiudlłsninger. Efter gennemgang af sagen og ud fra oplysningerne fra de fran- ske myndigheder fandt Kommissionen, at disse transaktioner (1) EFT C 49 af 19. 2. 1997, s. 10. (2) EFT C 249 af 8. 8. 1998, s. 11. L 198/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 2. BESKRIVELSE AF DE AF N˘RV˘RENDE PROCEDURE OMFATTENDE FORANSTALTNINGER gange tilfłre ny kapital til SMC, for at banken kunne opfylde EF’s solvenskrav for banker. 2. 1. Transaktionens baggrund SMC har v(cid:230)ret en statsejet bank siden 1982, hvor den blev nationaliseret. Den er oprettet som et aktieselskab underlagt bestemmelserne i den franske selskabslov af 24. juli 1966, februar 1982 og bankloven af nationaliseringsloven af 11. 24. juli januar 1984. Den er desuden underlagt lov af 26. 1983 om demokratisering af den offentlige sektor. Dens besty- relse best(cid:229)r af fem repr(cid:230)sentanter for staten, fem medarbejder- repr(cid:230)sentanter valgt af personalet og to medlemmer udpeget af den franske regering p(cid:229) grundlag af faglig indsigt. Ifłlge sine vedt(cid:230)gter skal SMC operere som en indl(cid:229)nsbank, der kan udfłre enhver bank-, finans-, og kommissionstransaktion b(cid:229)de i og uden for Frankrig. Banken operer is(cid:230)r i Sydfrankrig, og dens kunder er prim(cid:230)rt sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, handlende og privatpersoner i omr(cid:229)det. SMC har desuden vig- tige kunder blandt de store virksomheder i Sydfrankrig og blandt virksomheder i ejendomssektoren. SMC har 156 filialer i Sydfrankrig, hvortil kommer 6 filialer i Paris. Banken har desuden flere datterselskaber, der har speci- aliseret finanssektoren, bl. a. finansiering af fast ejendom. SMC har ingen datterselskaber uden for Frankrig. s(cid:230)rlige dele af sig inden for Bankens samlede balance belłb sig ved udgangen af 1997 til ca 23 mia. FRF. Den besk(cid:230)ftigede p(cid:229) det tidspunkt i alt 2 054 ansatte. SMC kłrte indtil 1990 med overskud, der dog ikke var s(cid:230)rlig stort og stadig faldende (cid:151) fra 1987 til 1990 faldt bankens ren- tabilitet udtrykt som forholdet mellem dens nettoresultat og egenkapital p(cid:229) koncernplan fra 5 % til 1 %. I 1990’erne kastede SMC sig ud i ejendomsfinansiering, s(cid:229)vel i eget regi som via sine datterselskaber, men banken gik ind i disse finansierings- aktiviteter for hurtigt, lige fłr det vendepunkt, der indtr(cid:229)dte i ejendomssektoren, og ofte med en utilstr(cid:230)kkelig risikostyring, hvilket resulterede i store tab. I łvrigt havde banken fortsat alt for store driftsomkostninger, navnlig var personaleomkostnin- gerne meget hłje, b(cid:229)de globalt og m(cid:229)lt i forhold til den enkelte ansatte. Uanset hvilke kriterier produktiviteten m(cid:229)les efter (for- holdet mellem antallet af ansatte og nettobankindtjeningen, mellem antallet af ledende medarbejdere og det samlede antal ansatte eller mellem personaleomkostningerne og personalets stłrrelse), l(cid:229) SMC langt over gennemsnittet for de banker, der er medlemmer af den franske bankforening. Fra 1991 begyndte SMC at f(cid:229) underskud, og banken har i dag et underskud p(cid:229) koncernplan p(cid:229) i alt 6,11 mia. FRF (1991: ﬂ 11 mio. ; 1992: ﬂ 451 mio. ; 1993: ﬂ 317 mio. ; 1994: ﬂ 1 257 mio. ; 1995: ﬂ 952 mio. ; 1996: ﬂ 22 mio. ; 1997: ﬂ 3 100 mio. ). I sin egenskab af aktion(cid:230)r m(cid:229)tte staten flere Underskuddet i 1994, som var n(cid:230)sten lige s(cid:229) stort som hele bankens egenkapital, skyldtes de store hens(cid:230)ttelser, som det franske banktilsyn havde stillet krav om efter den undersłgelse, den havde foretaget af banken (3). I 1995 m(cid:229)tte SMC notere et underskud p(cid:229) koncernplan p(cid:229) 952 mio. FRF. Dette underskud hang sammen med hens(cid:230)ttel- ser p(cid:229) 330 mio. FRF p(cid:229) datterselskaberne i ejendomssektoren, hvortil kommer 400 mio. FRF i hens(cid:230)ttelser p(cid:229) omtvistede eller tvivlsomme engagementer (heraf 80 mio. FRF i ejendoms- sektoren). Ifłlge de franske myndigheder beroede disse hen- s(cid:230)ttelser p(cid:229) den vedvarende łkonomiske krise i 1995, som h(cid:230)vdes navnlig at have ramt Sydfrankrig, samt p(cid:229) SMC’s endnu utilstr(cid:230)kkelige styring af sine engagementer. I łvrigt var drifts- omkostningerne fortsat for hłje i forhold til markedsvilk(cid:229)rene og sammenholdt med konkurrenterne. Til trods for den finansielle sanering, der blev gennemfłrt i 1994 og 1995, fortsatte SMC med at give underskud. Ogs(cid:229) resultaterne for regnskabs(cid:229)ret 1996 var pr(cid:230)get af de tyngende hens(cid:230)ttelser. Det var nłdvendigt at foretage s(cid:230)rlig store hen- s(cid:230)ttelser p(cid:229) tvivlsomme fordringer, herunder b(cid:229)de bankl(cid:229)n, lea- singtransaktioner og fordringer i ejendomssektoren. Ser man l(cid:229) de samlede hens(cid:230)ttelser og bort afskrivninger p(cid:229) tvivlsomme fordringer p(cid:229) kunderne og p(cid:229) lea- singengagementer p(cid:229) 246 mio. FRF, hvoraf l(cid:229)n til erhvervskun- der i ejendomssektoren tegnede sig for 48 mio. , medens l(cid:229)n til andre kunder tegnede sig for 198 mio. FRF. fra datterselskaberne, Selv om saneringsbestr(cid:230)belser resulterede i afh(cid:230)ndelse af akti- ver uden strategisk betydning, bedre udv(cid:230)lgelse af kunder og nedbringelse af omkostningerne, lykkedes det ikke for SMC at f(cid:229) balance p(cid:229) regnskaberne for fłrste halv(cid:229)r 1997, hvor det samlede koncernresultat var et underskud p(cid:229) 1,8 mio. FRF. I december 1997 fik SMC en ny ledelse, der iv(cid:230)rksatte en nłje granskning af dette resultat for at finde frem til en lłsning, der kunne sikre bankens fremtid. Denne granskning, der blev fore- taget af uafh(cid:230)ngige konsulentfirmaer, viste, at der var behov for s(cid:229) store yderligere hens(cid:230)ttelser (4), at de ville overstige ban- (3) Der er fłrst og fremmest tale om hens(cid:230)ttelser p(cid:229) ejendomstrans- aktioner p(cid:229) i alt 555 mio. FRF (heraf 320 mio. FRF alene til ejen- dommen i rue Auber i Paris. Det skal bem(cid:230)rkes, at en gevinst p(cid:229) 570,5 mio. FRF i 1990 p(cid:229) ejendomstransaktioner i Paris-filialen havde sat SMC i stand til at d(cid:230)kke regnskabs(cid:229)rets lłbende tab med en ekstraordin(cid:230)r indt(cid:230)gt p(cid:229) ca. 400 mio. FRF. P(cid:229) det tidspunkt var spekulationen p(cid:229) ejendomsmarkedet imidlertid p(cid:229) sit hłjeste), hvor- til kommer tab p(cid:229) swaps og tab p(cid:229) en oml(cid:230)gning af lange obliga- tioner p(cid:229) 294 mio. FRF. Desuden m(cid:229)tte banken hens(cid:230)tte yderligere 191 mio. FRF p(cid:229) gamle tvister og 240 mio. FRF alene for 1994 p(cid:229) l(cid:229)n til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder. (4) Det eksterne revisionsfirma anbefalede yderligere hens(cid:230)ttelser p(cid:229) i alt 2,2 mia. FRF, heraf 757 mio. FRF p(cid:229) udest(cid:229)ende l(cid:229)n, 368 mio. til tvister m. v. , 230 mio. p(cid:229) datterselskaber, 416 mio. p(cid:229) koncer- nens passiver, 227 mio. p(cid:229) aktiver og fordringer i ejendomssekto- ren og 245 mio. til andre form(cid:229)l. 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/3 kens eksisterende egenkapital og głre det umuligt for den at overholde de tilsynsregler og den lovgivning, den er underlagt. Under disse omst(cid:230)ndigheder fandt SMC’s aktion(cid:230)r, at den ene- ste mulighed for at sikre bankens fremtid var tilfłre ny kapital til banken og f(cid:229) den knyttet til en partner, der var i stand til at gennemfłre bankens reorganisering. Den 22. april 1998 blev afh(cid:230)ndelsesprocessen p(cid:229)begyndt med, at banken blev udbudt til salg i den franske statstidende, Journal officiel de la RØpub- lique fran(cid:231)aise, uden s(cid:230)rskilte udbudsbetingelser. Der blev taget kontakt til 16 banker (5), fire af dem fik adgang til at gennemse udbudsmaterialet (6), men kun Øn bank, Banque Chaix, afgav et endeligt overtagelsestilbud. Den 12. juni 1998 blev aftalen om overtagelse af SMC’s aktier undertegnet af Banque Chaix, som er et datterselskab af CrØdit Commercial de France (CCF), der er en privat fransk bankkoncern med et landsd(cid:230)kkende filialnet i Frankrig og en r(cid:230)kke regionalbanker. Samme dag afsluttede SMC’s bestyrelse bankens regnskaber for 1997. Disse udviste et underskud p(cid:229) koncernplan p(cid:229) 3,1 mia. FRF, hvilket kr(cid:230)vede en kapitaltilfłrsel p(cid:229) 2,909 mia. FRF for at f(cid:229) egenkapitalen op p(cid:229) det mindsteniveau, de kr(cid:230)ves efter tilsynsreglerne. Fłr afh(cid:230)n- delsen af banken besluttede den franske stat at foretage et sid- ste kapitalindskud i SMC p(cid:229) i alt 2,909 mia. FRF og give kłbe- ren en yderligere garanti p(cid:229) op til 423 mio. FRF til d(cid:230)kning af eventuelle garantiudlłsninger. Tabel 1 SMC: vigtigste nłgletal 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (mio. FRF) Samlede bankindt(cid:230)gter Generalomkostninger og afskrivninger Bruttodriftsresultat Regnskabs(cid:229)rets (netto) resultat 1 240 1 344 ﬂ 104 ﬂ 451 1 353 1 334 18 1 023 1 262 ﬂ 239 ﬂ 317 ﬂ 1 257 977 1 204 ﬂ 228 ﬂ 952 1 442 1 170 272 ﬂ 22 1 211 1 158 53 ﬂ 3 100 Balancesum Egenkapital 27 587 26 100 26 812 25 634 23 860 23 149 1 106 1 300 (1) 2 147 (1) 1 755 (1) 835 797 (1) Inklusive kapitaltilfłrslerne for (cid:229)rene 1993, 1994 og 1995. Kilde: SMC’s (cid:229)rsberetninger 1992-1997 2. 2. Baggrunden for indledningen af proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, den 18. september 1996 og udvidelsen af den, den 14. juli 1998 Da Kommissionen den 18. september 1996 besluttede at ind- lede proceduren i denne sag, fandt den, at kapitaltilfłrslerne i 1994 og 1995 p(cid:229) i alt 1,241 mia. FRF (for regnskabs(cid:229)ret 1994) og den planlagte kapitaludvidelse p(cid:229) 858 mio. FRF i 1996 kunne v(cid:230)re forbundet med statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Den understregede, at (cid:229)rsagen til, at disse kapitaltilfłrsler p(cid:229) i alt 2,099 mia. FRF var blevet nłdvendige for SMC’s over- levelse, var, at de foranstaltninger, der var indeholdt i sane- ringsplanen fra 1993, var sl(cid:229)et fejl. Den anfłrte desuden, at (5) ABN AMRO, Argentaria (Spanien), Banco de Santander (Spanien), Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, BBV (Spanien), BCH (Spanien), Caisse d’Epargne Provence-Alpes-Corse, Carron & Cie (Korkmaz Yigit Holding (cid:151) Tyrkiet), Cie FinanciŁre Edmond de Rotschild, CrØdit Agricole, CrØdit Mutuel, Groupe Banques Populai- res, La Caixa (Spanien), San Paolo (Italien), SociØtØ GØnØrale. (6) Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, Caisse d’Epargne Pro- vence-Alpes-Corse, SociØtØ GØnØrale. der ikke forel(cid:229) nogen omstruktureringsplan, der inden for en rimelig frist kunne sikre bankens levedygtighed p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt. Det var desuden ikke godtgjort, at omkostningerne ved en sty- ret likvidation af banken ville v(cid:230)re blevet hłjere end omkost- ningerne ved kapitaltilfłrslerne, s(cid:229)ledes som det blev p(cid:229)st(cid:229)et af de franske myndigheder. Det var heller ikke godtgjort, at disse kapitalfłrsler ikke oversteg, hvad der var strengt nłdvendigt. Selv om Kommissionen stillede sig positivt over for de kapital- forhłjelser p(cid:229) i alt 860 mio. FRF, som den havde f(cid:229)et anmeldt i 1993, forbeholdt den sig ret til senere at undersłge, om denne vurdering havde v(cid:230)ret baseret p(cid:229) forkerte eller unłj- agtige oplysninger, eller om der i mellemtiden var indtruffet materielle (cid:230)ndringer i situationen, som ville kunne (cid:230)ndre ved denne vurdering. I s(cid:229) fald kunne de kapitaltilfłrsler p(cid:229) i alt 860 mio. FRF, der blev anmeldt i 1993, ogs(cid:229) blive betragtet som statsstłtte. Af de samme grunde som dem, der l(cid:229) til grund for indlednin- gen af proceduren den 18. september 1996, fastslog Kommis- sionen den 14. juli 1998, at de nye foranstaltninger ang(cid:229)ende SMC i form af kapitaltilfłrsler p(cid:229) 2,909 mia. FRF og garantien p(cid:229) hłjst 400 mio. FRF til d(cid:230)kning af eventuelle garantiudlłs- L 198/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 ninger kunne indeholde elementer af statsstłtte. Den understre- gede desuden, at man i forbindelse med denne procedure ogs(cid:229) m(cid:229)tte se p(cid:229), om betingelserne for privatiseringen af SMC kunne indeholde elementer af statsstłtte til SMC, og om salgs- prisen i betragtning af den privatiseringsprocedure, der var ble- vet fulgt, kunne indeholde elementer af statsstłtte til kłberen. foranstaltninger, som proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, blev indledt over for. Disse bem(cid:230)rkninger blev suppleret ved skrivelser af 3. december 1996, 7. april 1997, 16. april 1997, 21. april 1997, 26. august 1997, 10. december 1997, 19. juni 1998 og 25. juni 1998. Efter at disse skrivelser havde frem- foranlediget Kommissionen til at udvide proceduren, sendte de franske myndigheder den 28. juli 1998, den 12. august 1998 og den 11. september 1998 deres supple- rende bem(cid:230)rkninger i anledning af udvidelsen af proceduren. 3. BEM˘RKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER 4. 1. Kapitaltilfłrslerne Efter offentliggłrelsen af beslutningen om at indlede procedure i sagen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende modtog Kommis- sionen fłlgende bem(cid:230)rkninger: (SG) ved skrivelse fremsatte SociØtØ GØnØrale Ang(cid:229)ende den procedure, der blev indledt den 18. september 1996, af 25. februar 1997 bem(cid:230)rkninger, der is(cid:230)r drejede sig om, hvad Kommissionen havde anfłrt med hensyn til de omkostninger, den statslige aktion(cid:230)r ville f(cid:229) p(cid:229)fłrt i tilf(cid:230)lde af en likvidation af SMC. SG h(cid:230)vdede, at den aktion(cid:230)rs principielt begr(cid:230)nsede h(cid:230)ftelse ikke g(cid:230)lder for en banks hovedaktion(cid:230)r, som ogs(cid:229) har et ansvar for at bevare indskydernes tillid til banken. I den forbindelse henviste SG til § 52, stk. 1, i den franske banklov af 24. januar 1984, hvorefter den franske nationalbankdirektłr »skal« opfordre aktion(cid:230)rerne i en kriseramt bank til at yde den den stłtte, der er nłdvendig for den. Ifłlge SG »er det klart, at den majoritetsaktion(cid:230)r ikke i en krisesituation kan unddrage sig sin h(cid:230)ftelse for bankens nettog(cid:230)ld«. I skrivelse af 5. marts 1997 stłtter den franske bankforening (Association fran(cid:231)aise des banques, AFB) SG’s synspunkter, bl. a. ved at anfłre, at en bankaktion(cid:230)rs begr(cid:230)nsede h(cid:230)ftelse modifi- ceres kraftigt af den ovenn(cid:230)vnte franske banklovs § 52, stk. 1. For hvis aktion(cid:230)ren ikke h(cid:230)fter ud over sin kapitalandel, vil de forebyggende foranstaltninger og den sanering, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af banker, miste hovedparten af deres virkning, hvilket ifłlge AFB kan give sig udslag i konkurser og likvidationer, der ikke vil virke fremmende hverken for kreditorernes tillid til bank- sektoren og eller for det łkonomiske klima (7). Kommissionen modtog ingen bem(cid:230)rkninger fra interesserede parter efter den udvidelse af proceduren, den besluttede at foretage den 14. juli 1998. 4. BEM˘RKNINGER FRA DE FRANSKE MYNDIGHEDER I skrivelse af 3. december 1996 fremfłrte de franske myndig- heder, at SMC’s saneringsplan, som var blevet anmeldt i juli 1993, stort set var blevet fulgt, bl. a. med hensyn til nedsk(cid:230)rin- gen af bankens omkostninger. SMC’s ringe resultater i 1994 skyldtes imidlertid, at nettobankindtjeningen var blevet łget mindre end forudset, og at hens(cid:230)ttelserne og procesomkost- ningerne havde v(cid:230)ret stigende i stedet for faldende, s(cid:229)ledes som man havde h(cid:229)bet. I skrivelse af 26. august 1997 udtalte de franske myndigheder, at statens kapitaltilfłrsler til SMC ikke s(cid:229) ud til at have fordre- jet eller truet med at fordreje konkurrencen. For det fłrste pegede de p(cid:229), at SMC ikke havde fłrt en rentepolitik, der kunne fordreje konkurrencen i banksektoren, idet SMC havde anvendt hłjere udl(cid:229)nsrenter over for kunderne end sine kon- kurrenter, og at de gebyrer, SMC beregnede for banktjenester, l(cid:229) lidt over middel i den franske banksektor. For det andet pegede de p(cid:229), at SMC ikke havde styrket sin konkurrenceposi- tion p(cid:229) bekostning af andre banker, idet banken siden 1994 havde oplevet en langsom udhuling af sin markedsandel og en stagnation i antallet af kunder. I skrivelse af 10. december 1997, 18. juni 1998 og 25. juni 1998 anfłrte de franske myndigheder, at til trods for sane- ringsbestr(cid:230)belserne, der havde givet sig udslag i afh(cid:230)ndelse af ikke-strategiske aktiver, en bedre undv(cid:230)lgelse af kunder og en nedbringelse af omkostningerne, var det ikke lykkedes SMC at f(cid:229) balance p(cid:229) regnskaberne i fłrste halv(cid:229)r 1997. Efter de indg(cid:229)- ende undersłgelser og granskninger, som bankens nye ledelse og de uafh(cid:230)ngige konsulentfirmaer havde foretaget, erkl(cid:230)rede de franske myndigheder, at den eneste udvej for at sikre SMC’s fremtid var, at banken blev knyttet til en partner, der havde den nłdvendige knowhow til at gennemfłre omstrukturerin- gen af banken. Beslutningen om at foretage et sidste kapitalind- skud i SMC med tilfłrsel af 2,9 mia. FRF og garantistillelse p(cid:229) ca. 400 mio. FRF (cid:229)bnede ifłlge de franske myndigheder mulig- hed for at f(cid:229) afh(cid:230)ndet banken til en privat kłber, der kunne p(cid:229)tage sig denne omstrukturering. Ved skrivelse af 3. december 1996 fremsendte de franske myndigheder deres bem(cid:230)rkninger til retf(cid:230)rdiggłrelse af de 4. 2. Likvidationsomkostninger (7) Der indkom desuden bem(cid:230)rkninger fra den franske nationalbank- direktłr, men efter at fristen herfor var udlłbet. Som led i den procedure, der blev indledt den 18. september 1998, og ved skrivelse af 16. april 1997 stłttede den franske 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/5 bankforening AFB de synspunkter, SG havde givet udtryk for, og pegede navnlig p(cid:229) tre lovbestemmelser, der kraftigt modifi- cerer reglen om en bankaktion(cid:230)rs begr(cid:230)nsede h(cid:230)ftelse, nemlig den franske banklovs § 52, stk. 1, § 180 i konkursloven af 25. januar 1985, der (cid:229)bner mulighed for at kr(cid:230)ve fuld h(cid:230)ftelse for selskabsg(cid:230)lden af den retlige eller faktiske ledelse, n(cid:229)r den har beg(cid:229)et forvaltningsfejl, og § 1382 i code civil, der omhand- ler andre skade (8). ansvarsp(cid:229)dragende handlinger, der har p(cid:229)fłrt N(cid:229)r der ydes statsstłtte for at sikre den fortsatte best(cid:229)en af en indenlandsk bank med regionalt virkefelt, til trods for denne banks utilstr(cid:230)kkelige rentabilitet og manglende evne til at klare sig i konkurrencen, s(cid:229)ledes som det var tilf(cid:230)ldet med stłtten til SMC, er der risiko for konkurrencefordrejninger p(cid:229) EF-plan, fordi stłtten głr det vanskeligere for udenlandske banker at tr(cid:230)nge ind p(cid:229) de regionale franske bankmarkeder. I skrivelse af 21. april 1997 fremsendte de franske myndighe- der et overslag over omkostningerne ved en likvidation af SMC i tilf(cid:230)lde af en frivillig likvidation. De gjorde g(cid:230)ldende, at hvis staten havde besluttet at likvidere SMC i begyndelsen af 1995 i stedet for at tilfłre ny kapital, ville det have kostet staten omkring 4,7 mia. FRF. Hvis de her omhandlede foranstaltninger indeholder elementer af statsstłtte, m(cid:229) de derfor anses for at falde ind under trakta- tens artikel 92, stk. 1, da der i s(cid:229) fald er tale om statsstłtte, der fordrejer konkurrencen p(cid:229) en m(cid:229)de, der kan p(cid:229)virke samhan- delen inden for F(cid:230)llesskabet. 5. 2. De her omhandlede foranstaltningers karakter af statsstłtte 5. VURDERING AF ST(cid:216)TTEFORANSTALTNINGERNE 5. 2. 1. Foranstaltningerne i forbindelse med afh(cid:230)ndelsen af SMC 5. 1. Fordrejning af samhandelen mellem medlemsstater Liberaliseringen af finansielle tjenesteydelser og integreringen af finansmarkederne har bevirket, at samhandelen mellem med- lemsstaterne er blevet stadig mere s(cid:229)rbar over for konkurrence- fordrejninger. Selv om bankerne i princippet kan udłve deres virksomhed, som hovedsagelig best(cid:229)r i at modtage indl(cid:229)n og yde l(cid:229)n, p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne, vanskeliggłres deres ekspan- sion i udlandet af forskellige hindringer (9). Disse hindringer h(cid:230)nger ofte sammen med de indenlandske bankers solide lokale fodf(cid:230)ste, der głr det mere bekosteligt for udenlandske banker at komme ind p(cid:229) markedet. Liberaliseringen har i sti- gende grad givet bankerne mulighed for at tilbyde deres tjene- steydelser i andre medlemsstater, s(cid:229)ledes som f. eks. CrØdit Lyonnais, Deutsche Bank og Westdeutsche Landesbank har gjort det, men enhver statsstłtte ydet til en lokal bank kan l(cid:230)gge hindringer i vejen for denne udvikling. Ved udvidelsen af proceduren den 14. juli 1998 anfłrte Kom- missionen, at det var nłdvendigt at se p(cid:229), om vilk(cid:229)rene for pri- vatiseringen af SMC kan indeholde et element af statsstłtte til SMC eller til kłberen. I sin 23. Beretning om Konkurrencepolitikken (10) fra 1993 redegjorde Kommissionen for sin holdning til privatiseringer og anfłrte, hvorn(cid:229)r en privatisering kan antages ikke at v(cid:230)re forbundet med noget element af statsstłtte, og desuden hvor- n(cid:229)r der stilles krav om anmeldelse som fłlge af en formodning for statsstłtte p(cid:229) baggrund af den valgte privatiseringsm(cid:229)de. Ifłlge disse principper g(cid:230)lder det bl. a. , at statsstłtte anses at v(cid:230)re udelukket, og at de ikke skal ske anmeldelse, n(cid:229)r fłlgende betingelser er opfyldt: (cid:151) afh(cid:230)ndelsen sker efter offentligt udbud Desuden vil konkurrencen mellem pengeinstitutter inden for F(cid:230)llesskabet blive v(cid:230)sentligt sk(cid:230)rpet i takt med gennemfłrel- sen af den łkonomiske og monet(cid:230)re union. Med indfłrelsen af en f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk valuta vil samhandelen inden for F(cid:230)lles- skabet kunne foreg(cid:229) uden nogen risiko eller kursomkostninger, og netop derfor vil konkurrencefordrejninger for(cid:229)rsaget af statsstłtte, hvis virkninger tidligere stort set kun gjorde sig g(cid:230)ldende p(cid:229) de nationale markeder i medlemsstaterne, skabe stłrre problemer end hidtil. (8) Den franske nationalbankdirektłr fremsendte ogs(cid:229) en skrivelse i begyndelsen af august 1997, men efter udlłbet af de normale fri- ster i forbindelse med den foreliggende procedure. (9) Udenlandske bankers indtr(cid:230)ngning p(cid:229) det franske marked er et f(cid:230)nomen af relativt ny dato, som toppede med 8 % ved udgangen af 1993, men siden faldt til 7,7 % i 1994. (cid:151) afh(cid:230)ndelsen sker p(cid:229) ikke-diskrimierende og gennemsigtige vilk(cid:229)r og betingelser (cid:151) virksomheden afh(cid:230)ndes til den hłjst bydende (cid:151) alle interesserede f(cid:229)r tid nok til at udarbejde deres tilbud og f(cid:229)r alle de oplysninger, der er nłdvendige for at kunne foretage en konkret vurdering. (10) Se nr. 403, s. 273. De franske myndigheder var forinden blevet direkte underrettet om Kommissionens holdning ved skrivelse af 14. juli 1993 fra generaldirektłren for konkurrence. L 198/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 Derimod m(cid:229) en afh(cid:230)ndelse antages at kunne indeholde ele- menter af statsstłtte, n(cid:229)r: (cid:151) afh(cid:230)ndelsen sker efter begr(cid:230)nset udbud eller under h(cid:229)nden (i s(cid:229) fald kan der v(cid:230)re tale om stłtte til kłberen, hvis pri- sen ikke er markedsprisen og for lavt sat) (cid:151) staten, offentlige virksomheder eller offentlige institutioner af enhver art forinden har givet afkald p(cid:229) deres fordringer, idet der i s(cid:229) fald er tale om stłtte til den virksomhed, som modtager kapitalindskuddet (cid:151) virksomhedens g(cid:230)ld forinden er konverteret til kapital, eller der er foretaget en kapitalforhłjelse, idet der i s(cid:229) fald er tale om stłtte til den virksomhed, som f(cid:229)r tilfłrt kapita- len (cid:151) afh(cid:230)ndelsen sker p(cid:229) vilk(cid:229)r, som investorer i en markeds- łkonomi ikke ville have accepteret. Selv om afh(cid:230)ndelsesprocessen ud fra en umiddelbar vurdering forekommer at kunne v(cid:230)re forbundet med statsstłtte til kłbe- ren s(cid:229)vel som til SMC, fordi afh(cid:230)ndelsen finder sted ved under- h(cid:229)ndssalg, og fordi der forinden er foretaget en kapitalfor- imidlertid af en mere tilbundsg(cid:229)ende hłjelse, undersłgelse af den fulgte fremgangsm(cid:229)de, at den gav garanti for gennemsigtighed og upartiskhed. fremg(cid:229)r det kontaktede finansministeriets Efter offentliggłrelsen af finansminister Strauss-Kahns pres- semeddelelse den 21. april 1998 og offentliggłrelsen den 22. april 1998 i den franske statstidende af en meddelelse om afh(cid:230)ndelse af SMC ved underh(cid:229)ndssalg uden betingelser for overtagelsen, konsulentbank, Lazard FrŁres et Compagnies, 16 franske og udenlandske ban- ker, nemlig ABN AMRO, Argentaria (Spanien), Banco de San- tander (Spanien), Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, BBV (Spanien), BCH (Spanien), Caisse d’(cid:201)pargne Provence- Alpes-Corse, Carron & Cie (Korkmaz Yigit Holding (cid:151) Tyrkiet), Cie FinanciŁre Edmond de Rotschild, CrØdit Agricole, CrØdit Mutuel, Groupe Banques Populaires, La Caixa (Spanien), San Paolo (Italien) og Soc(cid:237)etØ GØnØrale. Fire banker anmodede om adgang til at gennemse udbudsmaterialet, nemlig Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, Caisse d’Epargne Provence- Alpes-Corse og SociØtØ GØnØrale. Kun Banque Chaix afgav den 3. juni 1998 et definitivt overtagelsestilbud. Alle de banker, der blev kontaktet, og som havde tilkendegivet en interesse i at overtage SMC, blev underrettet om, at SMC forud for sin afh(cid:230)ndelse ville f(cid:229) tilfłrt kapital nok til at opfylde de europ(cid:230)iske solvensnłgletal efter indregning af koncernens nettoresultat for regnskabs(cid:229)ret 1997. De interesserede kłbere, der fik adgang til at gennemse udbudsmaterialet, fik udleveret et udkast til overtagelseskontrakt, hvori var angivet stłrrelsen af kapitaltilfłrslen, og de blev anmodet om at angive, hvilken til d(cid:230)kning af garanti de ville kr(cid:230)ve stillet forpligtelser af endnu ukendt oprindelse eller beregnet, men endnu uvis skat. Garantien for skatterisikoen blev ansl(cid:229)et til 123 mio. FRF af den uafh(cid:230)ngige revisor, og det var det tal, der var indeholdt i det materiale, de interesserede kłbere fik forelagt. Den garanti for ukendte forpligtelser, som blev kr(cid:230)vet af den eneste bank, der afgav et fast tilbud, blev ansl(cid:229)et til 300 mio. FRF. Den 12. juni 1998 undertegnede Banque Chaix kontrak- ten om overtagelse af SMC med forbehold af, at Kommissionen godkendte statsstłtten til SMC. Kommissionen har f(cid:229)et forelagt de skrivelser, finansministeriets konsulentbank sendte til de banker, der blev kontaktet i forbin- delse med privatiseringen af SMC, svarene fra disse banker, konsulentbankens vurdering af SMC, som blev fremlagt for de interesserede kłbere, det kontraktudkast, disse fik forelagt, og den kontrakt om overtagelse af SMC’s aktier, som kłberen undertegnede. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen fastsl(cid:229), at den fulgte fremgangsm(cid:229)de sikrede, at SMC blev afh(cid:230)ndet p(cid:229) en upartisk og gennemsigtig m(cid:229)de. Desuden fik kłberen ikke af staten p(cid:229)lagt nogen anden forplig- telse, der kunne resultere i łgede omkostninger og dermed retf(cid:230)rdiggłre en neds(cid:230)ttelse af kłbsprisen, end forpligtelsen til at gennemfłre reorganiseringsplanen. P(cid:229) baggrund af det ovenfor anfłrte finder Kommissionen ikke, at den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) privatiseringen foregik, indebar noget ele- ment af statsstłtte, hverken til SMC eller til kłberen. 5. 2. 2. Kapitaltilfłrslerne og garantistillelsen Som Kommissionen understregede i sine beslutninger om ind- ledning og udvidelse af denne procedure, kan de p(cid:229)g(cid:230)ldende kapitaltilfłrsler t(cid:230)nkes at indeholde elementer af statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Eftersom SMC er en statsejet bank oprettet af staten og kontrolleret af det offentlige, m(cid:229) enhver kapitaltilfłrsel foretaget af den statslige aktion(cid:230)r betrag- tes som statsstłtte, hvis en privat investor under normale mar- kedsvilk(cid:229)r ikke ville have foretaget et s(cid:229)dant kapitalindskud (11). Det tilkommer Kommissionen at vurdere, om en s(cid:229)dan stłtte kan anses at v(cid:230)re forenelig med traktaten. (11) I sin vurdering af, om offentlige kapitalindskud i en virksomhed udgłr statsstłtte, baserer Kommissionen sig p(cid:229) princippet om den private investor, der handler i en markedsłkonomi, jf. Kommissio- nens meddelelse til medlemsstaterne, EFT C 307 af 13. 11. 1993, s. 3. 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/7 De kapitaltilfłrsler, der kan t(cid:230)nkes at indeholde elementer af statsstłtte, er kapitalforhłjelserne p(cid:229) 860 mio. FRF i 1993, indskuddet af egenkapital p(cid:229) i alt 1,241 mia. FRF i 1994 og 1995 for (cid:229)ret 1994, indskuddet af egenkapital p(cid:229) 858 mio. FRF i 1996 for (cid:229)ret 1995, den kapitaltilfłrsel p(cid:229) 2,909 mia. FRF, der planl(cid:230)gges i 1998 for (cid:229)ret 1997, hvilket tilsammen giver et belłb p(cid:229) 5,868 mia. FRF (ikke opgjort i nutidsv(cid:230)rdi). Desuden m(cid:229) ogs(cid:229) statens garanti p(cid:229) 423 mio. FRF til d(cid:230)kning af eventuelle forpligtelser antages at kunne indeholde elementer af statsstłtte. Statslige kapitaltilfłrsler til SociØtØ Marseillaise de CrØdit, som undersłges som led i denne procedure Tabel 2 Dato Kapitalindskud (mio. FRF) Bem(cid:230)rkninger 1993 1. rate 2. rate 1994 1. rate (1) 2. rate 1995 (1) 1996 (1) 1998 (1) 460 160 95 326 Den 13. oktober 1993 havde Kommissionen fundet, at de for 1993-1994 planlagte kapitaltilfłrsler p(cid:229) i alt 860 mio. FRF ikke faldt ind under artikel 92. 1. rate (95 mio. FRF) samt 145 mio. FRF af 2. rate, i alt 240 mio. FRF, m(cid:229) anses at indg(cid:229) i de kapitaltilfłrsler, der var planlagt i 1993, og som blev godkendt af Kommissionen den 13. oktober 1993. Restbelłbet, som Kommissionen ikke har taget stilling til, udgłr 181 mio. FRF. 1 060 Anmeldt i slutningen af april 1995. 858 Anmeldt i begyndelsen af juni 1996. 2 909 Anmeldt i juni 1998. I alt (lłbende priser) 5 868 (1) For det foreg(cid:229)ende regnskabs(cid:229)r. Den 13. oktober 1993 havde Kommissionen ud fra de forelig- gende oplysninger fastsl(cid:229)et, at de kapitaltilfłrsler p(cid:229) i alt 860 mio. FRF, der var planlagt i 1993 for (cid:229)rene 1993-94, ikke faldt ind under traktatens artikel 92. SMC’s d(cid:229)rlige resultater beror derfor ogs(cid:229) p(cid:229) interne faktorer i banken, der kunne have v(cid:230)ret forudset, men som der (cid:229)benbart ikke var taget hensyn til ved udarbejdelsen af omstrukturerings- planen i 1993. Disse faktorer var Kommissionen ikke blevet underrettet om, da den tog stilling til det fłrste kapitalindskud for 1993 p(cid:229) 860 mio. FRF. indledningen af proceduren efter Som led i traktatens artikel 93, stk. 2, fik Kommissionen meddelt de bem(cid:230)rkninger, det franske banktilsyn havde fremsat i skrivelse af 27. december 1994 til formanden for SMC’s bestyrelse; det kan af disse bem(cid:230)rkninger udledes, at saneringsplanen fra 1993 ikke havde tilgodeset de anbefalinger, banktilsynet havde afgivet ang(cid:229)ende bankens svage risikostyring. I den sammenh(cid:230)ng understregede banktilsynet, at den nye aktiviteter, banken havde taget op bl. a. inden for markedstransaktioner og finansiering af fast ejendom samt aktiviteterne i de specialiserede datterselskaber, ikke altid var blevet fulgt op med nye vurderings- og kontrolsystemer, hvorfor ledelsen og bestyrelsen ikke altid var fuldt informeret om de risici, banken havde p(cid:229)taget sig. Banktilsynet fremh(cid:230)- vede, at man allerede havde peget p(cid:229) flere af disse svagheder i en tidligere rapport fra 1992, men at de fortsat bestod i 1994. Kontrollen med l(cid:229)n til ejendomssektoren og markedstransaktio- ner samt hoveds(cid:230)dets kontrol med filialnettet og datterselska- berne var efter banktilsynets opfattelse ikke blevet forbedret i 1993 og 1994. Kommissionen finder derfor nu, at statens kapitaltilfłrsel for 1993 udgjorde statsstłtte efter traktatens artikel 92 (cid:151) den statslige aktion(cid:230)r burde have vidst, at dette kapitalindskud ikke ville give nogen normal forrentning; i stedet for at kunne for- vente et rimeligt afkast af sin investering uden p(cid:229) ny at skulle tr(cid:230)de til med anden finansiering, m(cid:229)tte staten rent faktisk igen tilfłre yderligere egenkapital af en stłrrelsesorden, der oversteg de kapitaltilfłrsler, det blev besluttet at foretage i 1993. De gentagne kapitaltilfłrsler i 1994, 1995 og 1997 var blevet nłdvendige for SMC’s overlevelse, eftersom de globale for- anstaltninger, med henblik p(cid:229) omstrukturering af banken, der blev iv(cid:230)rksat i 1993, mislykkedes delvist og ikke form(cid:229)ede at L 198/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 I betragtning af bringe banken p(cid:229) fode igen. Ifłlge denne plan skulle banken have haft et underskud p(cid:229) ca. 190 mio. FRF i 1993 og blive overskudsgivende igen allerede i 1994. I realiteten blev tabene i 1993 stłrre (nemlig p(cid:229) ca. 317 mio. FRF), end hvad man havde forventet i 1994, og det samlede underskud i 1994 blev p(cid:229) 1,257 mia. FRF. SMC m(cid:229)tte derfor ty til sin aktion(cid:230)r for at kunne overholde solvenskravet p(cid:229) 8 %. Det samme skete i 1995. forv(cid:230)rringen af bankens finansielle situation i 1997 besluttede staten at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en privatisering af SMC og afh(cid:230)nde banken til en solid kłber, der havde den knowhow, der var nłdvendig for at kunne gennemfłre den omstrukturering, som blev anset for at v(cid:230)re den eneste udvej, hvis banken skulle have en fremtid. Forud for denne afh(cid:230)n- delse besluttede staten at foretage en sidste kapitaltilfłrsel til banken for at d(cid:230)kke de tab og de risici, banken havde akku- muleret. denne garanti skal d(cid:230)kke. Kommissionen finder derfor, at det ovenn(cid:230)vnte garantibelłb er rimeligt, og at statsstłtteelementet svarer til garantibelłbet. I betragtning af usikkerheden omkring skatterisikoens reelle omfang, som af konsulentfirmaet blev vurderet til 123 mio. FRF, błr der i den garanti, der stilles her- for, indregnes en margin p(cid:229) +/ﬂ 10 %. Kommissionen har der- for sat den statsstłtte i forbindelse med denne garanti, som den kan godkende, til hłjst 435,3 mio. FRF. I skrivelse af 21. april 1997 bem(cid:230)rkede de franske myndighe- der, at de ovenn(cid:230)vnte kapitaltilfłrsler var den mindst bekoste- lige lłsning for staten i dens egenskab af aktion(cid:230)r. Uden disse kapitaltilfłrsler fra staten ville banken have v(cid:230)ret nłdt til at indgive konkursbeg(cid:230)ring. SMC afh(cid:230)ndes nu til en privat kłber, der skal gennemfłre en omstrukturering af ban- ken, for en pris p(cid:229) 10 mio. FRF, hvilket betyder, at staten ikke har tjent sin investering ind igen og ikke opn(cid:229)et en forrent- ning, der st(cid:229)r m(cid:229)l med den risiko, den lłb. Eftersom staten ikke har handlet som normal markedsłkonomisk investor, m(cid:229) dens foranstaltninger til fordel for SMC betragtes som stats- stłtte. Kommissionen anerkender og er overbevist om nłdvendighe- den af at sikre, at indskyderne og markedet bevarer tilliden til pengeinstitutternes sundhed og stabilitet. Markedets discipline- rende kr(cid:230)fter, der bevirker, at strukturelt urentable pengeinsti- tutter kan komme i alvorlige vanskeligheder og ende med at g(cid:229) konkurs, er et af grundlagene for denne tillid. Hvis man deri- mod holder liv i pengeinstitutter, som ikke har nogen udsigt til igen at komme p(cid:229) fode, skaber det betydelige konkurrencefor- drejninger og kan i sidste instans sv(cid:230)kke resten af banksekto- ren. Det fłrer desuden til forvridninger i ressourceallokeringen og dermed en sk(cid:230)v udvikling af łkonomien som helhed. Med hensyn til vurderingen af stłttens stłrrelse m(cid:229) det l(cid:230)gges til grund, at alle kapitaltilfłrslerne havde til form(cid:229)l at d(cid:230)kke tab. N(cid:230)sten hele den statslige finansiering er derfor g(cid:229)et tabt. Som fłlge heraf m(cid:229) hele belłbet p(cid:229) 5,868 mia. FRF betragtes som det belłb, staten ydede i stłtte i form af kapitaltilfłrsler. Med hensyn til den garanti p(cid:229) 423 mio. FRF, staten stiller til d(cid:230)kning af eventuelle forpligtelser, er spłrgsm(cid:229)let, hvordan statsstłtteelementet heri skal vurderes. Garantien best(cid:229)r i, at staten forpligter sig til at holde kłberen skadeslłs for enhver forpligtelse, hvis oprindelse han var uvidende om, og for en identificeret, men uvis skatteg(cid:230)ld. Om denne garanti kommer til udlłsning, er uvist, eftersom de i alt v(cid:230)sentligt d(cid:230)kker ikke identificerede risici eller hypotetiske begivenheder inden for SMC. Garantien for skatterisikoen blev af den uafh(cid:230)ngige revisor vurderet til 123 mio. FRF, og det er det belłb, der var angivet i det materiale, som de interesserede kłbere fik adgang til. Ifłlge det kontraktudkast, de fik forelagt, skulle kłberen vur- dere stłrrelsen af garantien for ikke identificerede forpligtelser og urigtige selvangivelser. Den garanti for ikke identificerede forpligtelser og urigtige selvangivelser, som blev kr(cid:230)vet af den endelige tilbudsgiver, blev ansl(cid:229)et til 300 mio. FRF. I en markedsłkonomi vil aktion(cid:230)rerne normalt beslutte at stłtte en łkonomisk aktivitet, hvis den frembyder tilstr(cid:230)kkeligt gode udsigter til lłnsomhed p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt. En s(cid:229)dan adf(cid:230)rd i givet fald v(cid:230)re i overensstemmelse med princippet om vil den private markedsłkonomiske investor. til I ekstraordin(cid:230)re tilf(cid:230)lde kan en aktion(cid:230)r v(cid:230)lge at give sin stłtte, selv om den p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomhed ikke udviser til- str(cid:230)kkelige udsigter for at v(cid:230)rne om sit lłnsomhed, omdłmme. For at v(cid:230)re sikker p(cid:229), at statens adf(cid:230)rd som aktion(cid:230)r ikke indeb(cid:230)rer statsstłtte, m(cid:229) det fłrst godtgłres, at dens omdłmme i den konkrete sag stod p(cid:229) spil p(cid:229) samme m(cid:229)de som en privat aktion(cid:230)rs omdłmme. Men selv om det faktisk var tilf(cid:230)ldet, betyder det ikke, at staten kan unddrage sig anvendelsen af traktatens artikel 92 uden at handle i strid med traktatens artikel 222. Hvis det var tilf(cid:230)ldet, ville offent- lige virksomheder, hvis aktion(cid:230)r har ubegr(cid:230)nsede muligheder for at gribe ind, altid v(cid:230)re undtaget fra anvendelsen af trakta- tens artikel 92. Hvis staten som aktion(cid:230)r str(cid:230)kker sig l(cid:230)ngere, end en privat aktion(cid:230)r normalt ville have gjort under tilsva- rende omst(cid:230)ndigheder, vil der derfor kunne antages at fore- ligge statsstłtte, der kan f(cid:229) konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning af SMC’s finansielle situation og den tidligere undervurdering af det faktiske hens(cid:230)ttelsesbehov vil kłberen antagelig v(cid:230)re s(cid:230)rlig forsigtig med at vurdere, hvilket belłb Kommissionen finder, at en aktion(cid:230)rs bidrag til en virksom- hed, der er under likvidation, kun rent undtagelsesvis kan over- stige hans kapitalindskud i virksomheden. Aktion(cid:230)ren kan 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/9 have et s(cid:230)rligt ansvar, hvis der foreligger svig, eller i de til- f(cid:230)lde, de franske myndigheder n(cid:230)vner, og som drejer sig om ledelsesfejl eller culpłs adf(cid:230)rd, hvis en s(cid:229)dan adf(cid:230)rd kan bevi- ses, og kun inden for rammerne af de finansielle konsekvenser heraf (12). Men selv om det godtgłres, at staten som aktion(cid:230)r kunne sidestilles med en retlig eller faktisk leder af virksomhe- den, eller at den har beg(cid:229)et forvaltningsfejl eller har p(cid:229)fłrt andre skade ved en culpłs adf(cid:230)rd, og at de finansielle konse- kvenser af dens eventuelle ansvar svarede til stłttens belłb, ville staten ikke derved kunne unddrage sig anvendelsen af traktatens artikel 92, uden at det var strid med det almindeligt g(cid:230)ldende retsprincip om, at man ikke kan stłtte et argument p(cid:229) egne fejl. Kommissionen finder derfor, at det almindeligt g(cid:230)ldende princip om, at et aktieselskabs aktion(cid:230)r h(cid:230)fter begr(cid:230)nset, ogs(cid:229) g(cid:230)lder i den foreliggende sag. Med hensyn til den franske banklovs § 52, stk. 1, anf(cid:230)gter Kommissionen ikke denne bestemmelses gyldighed i forhold til de forskellige EF-direktiver p(cid:229) bankomr(cid:229)det. Den skal dog bem(cid:230)rke, at disse bestemmelser opfordrer, men ikke p(cid:229)l(cid:230)gger aktion(cid:230)rer at stłtte et kriseramt pengeinstitut. For det fłrste er der hverken fra de franske myndigheders eller fra interesserede parters side blevet peget p(cid:229) nogen pligt for aktion(cid:230)rerne til at yde en s(cid:229)dan stłtte. Endvidere har aktion(cid:230)rerne i forbindelse med flere bankkonkurser i nyere tid n(cid:230)gtet at efterkomme en s(cid:229)dan opfordring fra den franske centralbankdirektłr, og Cour i Paris har for nylig (Compagnie du BTP-sagen (13)) d’Appel bekr(cid:230)ftet, at den franske banklovs § 52 skulle fortolkes s(cid:229)ledes, at den ikke var bindende for aktion(cid:230)rerne. I andre tilf(cid:230)lde, hvor en banks hovedaktion(cid:230)rer har besluttet at stłtte banken, har de gjort det for at v(cid:230)rne om deres łkonomiske interesser i andre aktiviteter eller for at forhindre mere alvorlige retlige konsekvenser. Det betyder dog under ingen omst(cid:230)ndigheder, at en banks aktion(cid:230)rer skulle have en generel retlig forpligtelse til at d(cid:230)kke dens g(cid:230)ld. En s(cid:229)dan forpligtelse kunne de facto betragtes som en kr(cid:230)nkelse af princippet om, at aktion(cid:230)rernes h(cid:230)ftelse i et aktieselskab er begr(cid:230)nset til deres kapitalindskud. Hvis der gjaldt et s(cid:229)dant princip, ville det i łvrigt set ud fra konkurrencereglerne indeb(cid:230)re en forskelsbehandling mellem private og offentlige banker, eftersom en privat investor ikke har adgang til samme ubegr(cid:230)nsede midler som staten. Princip- pet ville i praksis głre det umuligt for en privat aktion(cid:230)r at udłve majoritetskontrollen med en bank af en vis stłrrelse p(cid:229) grund af de enorme summer, han muligvis ville blive nłdt til at mobilisere, hvilket ville indeb(cid:230)re endnu en form for for- skelsbehandling mellem private og offentlige banker. sin egenskab af aktion(cid:230)r, og de omkostninger, staten m(cid:229)tte se sig foranlediget til at d(cid:230)kke af andre (cid:229)rsager, bl. a. som den myndighed, der var ansvarlig for den pengepolitiske og finansi- elle stabilitet. Kommissionen og EF-Domstolen har allerede tid- ligere afvist, at staten som aktion(cid:230)r skulle kunne h(cid:230)fte med mere end sit indskud i en virksomhed under likvidation, efter- som en s(cid:229)dan ansvarsudvidelse indeb(cid:230)rer en sammenblanding mellem statens rolle som aktion(cid:230)r og som den, der har til opgave at sikre borgernes velf(cid:230)rd (14). Kun de omkostninger, der p(cid:229)hviler staten i dens egenskab af aktion(cid:230)r, har relevans for sammenligningen mellem omkostningerne ved den valgte lłsning og ved alternative lłsninger, for foranstaltningernes karakter af statsstłtte beror p(cid:229) statens adf(cid:230)rd set i forhold til en privat investors adf(cid:230)rd. I den forbindelse er det klart, at man i denne sammenligning heller ikke kan inddrage andre irrelevante omkostninger s(cid:229)som sociale eller skattem(cid:230)ssige omkostninger, eftersom der er tale om omkostninger, som virksomheden eller dens aktion(cid:230)rer under normale omst(cid:230)ndig- heder skulle afholde ved hj(cid:230)lp af egne midler, og som derfor i tilf(cid:230)lde af en likvidation ikke kan p(cid:229)l(cid:230)gges aktion(cid:230)rerne ud over v(cid:230)rdien af deres kapitalindskud og garantier (15). Med hensyn til SMC skal Kommissionen fłrst og fremmest understrege, at statens omkostninger ved saneringen ville v(cid:230)re blevet mindre, hvis den havde foretaget en tilbundsg(cid:229)ende ana- lyse, og hvis der p(cid:229) et tidligere tidspunkt, senest efter den fłr- ste rapport fra det franske banktilsyn i 1992, var sat ind med drastiske omstruktureringsforanstaltninger. En privat investor ville normalt v(cid:230)re skredet ind, da resultaterne begyndte at blive forv(cid:230)rret i begyndelsen af 90’erne, i stedet for at afvente de successive tab igennem syv (cid:229)r, fłr han traf de nłdvendige omstruktureringsforanstaltninger. Med sin passivitet handlede staten ikke som en fornuftig aktion(cid:230)r. De franske myndighe- ders p(cid:229)stand om, at omkostningerne ved en likvidation ville v(cid:230)re blevet stłrre end kapitaltilfłrslerne, kan derfor ikke god- tages. For det andet m(cid:229) Kommissionen afvise p(cid:229)standen om statens h(cid:230)ftelse for bankens g(cid:230)ld ud over sit kapitalindskud af fłl- gende grunde: Med hensyn til p(cid:229)standen om, at staten som aktion(cid:230)r m(cid:229)tte p(cid:229)tage sig at d(cid:230)kke g(cid:230)lden p(cid:229) grund af statens ansvarsp(cid:229)dra- gende mangel p(cid:229) kontrol eller tilsyn med denne type penge- institut, skal Kommissionen minde om, at n(cid:229)r det drejer sig om at vurdere en statslig foranstaltnings karakter af statsstłtte, m(cid:229) der sondres mellem de omkostninger, staten m(cid:229) d(cid:230)kke i (12) Jf. §§ 179 og 180 i den franske konkurslov af 25. januar 1985, Journal Officiel de la Republique Fran(cid:231)aise af 26. 1. 1985. (13) Dom af 13. januar 1998. (cid:151) ved en s(cid:229)dan ansvarsudvidelse sondres der ikke mellem de forpligtelser, der p(cid:229)hviler egenskab af aktion(cid:230)r, og dem, som staten mener at have af andre (cid:229)rsa- ger, bl. a. i kraft af sit ansvar for at sikre stabilitet i landet eller som pengepolitisk myndighed staten i dens (14) Se bl. a. Kommissionens beslutning i Bull (EFT L 386 af 31. 12. 1994, s. 1), CrØdit Lyonnais (EFT L 308 af 21. 12. 1995, s. 92) og Efim (EFT C 349 af 29. 12. 1993, s. 2) samt Domstolens dom af 14. september 1994 i Hytasa-sagen (forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Sml. 1994, s. 1-4103). (15) Forudsat at der er tale om garantier, der er stillet p(cid:229) normale kom- mercielle vilk(cid:229)r, og som ikke udgłr statsstłtte. L 198/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 (cid:151) denne ansvarsudvidelse blev fremstillet som v(cid:230)rende ube- tinget og ubegr(cid:230)nset og ikke som v(cid:230)rende underlagt de rammer, som loven af 1985 afstikker; specielt har de fran- ske myndigheder ikke fremlagt bevis for, at staten som aktion(cid:230)r var den retlige eller faktiske leder af SMC, og at den som fłlge heraf var nłdt til at yde den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte, fordi den havde gjort sig skyldig i svig eller forvalt- ningsfejl eller havde p(cid:229)fłrt andre skade ved en culpłs adf(cid:230)rd; de franske myndigheder har heller ikke godtgjort, at de finansielle konsekvenser af et s(cid:229)dant eventuelt ansvar skulle svare til stłttebelłbet (cid:151) ogs(cid:229) selv om alle disse ikke godtgjorte elementer blev bevist, ville de ikke bevirke, at staten ville kunne unddrage sig anvendelsen af traktatens artikel 92, uden at det var i strid med det ovenn(cid:230)vnte retsprincip om, at man ikke kan stłtte et argument p(cid:229) egne fejl (cid:151) myndighederne har ikke fremfłrt, at statens omdłmme i det foreliggende tilf(cid:230)lde ville v(cid:230)re i fare p(cid:229) samme m(cid:229)de som en privat aktion(cid:230)rs; heller ikke selv om den franske stat havde fremfłrt denne p(cid:229)stand, ville den havde kunnet unddrage sig anvendelsen af traktatens artikel 92, uden at det var i strid med traktatens artikel 222. P(cid:229) baggrund af det ovenfor anfłrte m(cid:229) det konkluderes, at en privat investor ikke ville have foretaget s(cid:229)danne kapitaltilfłrsler og stillet en s(cid:229)dan garanti, og eftersom de kan p(cid:229)virke samhan- delen inden for F(cid:230)llesskabet, m(cid:229) disse foranstaltninger betrag- tes som statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Som anfłrt ved indledningen af denne procedure, kan disse foranstaltnin- gers forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet kun vurderes p(cid:229) grund- lag af traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), p(cid:229) basis af den nye omstruktureringsplan, kłberen har fremlagt, som i s(cid:230)rdeleshed skal godtgłre, at virksomheden er levedygtig. 5. 2. 3. Muligheden for statsstłtte til kłberen i kraft af salgsprisen Ved udvidelsen af denne procedure den 14. juli 1998 anfłrte Kommissionen, at det var nłdvendigt at se p(cid:229), om salgsprisen kunne indeholde et element af statsstłtte til kłberen, bl. a. under hensyn til den privatiseringsm(cid:229)de, man havde fulgt. om statsstłtte til kłberen (Banque Chaix), s(cid:229)fremt denne havde kłbt aktierne til en pris, der l(cid:229) under deres v(cid:230)rdi. SMC’s v(cid:230)rdi er af finansministeriets konsulentbank blevet ansl(cid:229)et til mellem 50 mio. FRF og 250 mio. FRF efter kapital- tilfłrslerne fra staten og uden hensyn til omkostningerne ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af personaleplanen. Denne vurdering bygger p(cid:229) flere metoder, der almindeligvis anvendes ved denne type vur- dering af en virksomheds v(cid:230)rdi (cid:151) opgłrelse af de v(cid:230)rdiregule- rede nettoaktiver, opgłrelse af den aktuelle błrsv(cid:230)rdi og opgł- relse af egenkapitalens aktuelle v(cid:230)rdi. I konsulentbankens rap- port angives det klart, at vurderingen af virksomheden er fore- taget uden hensyn til de reorganiseringsomkostninger, der skyl- des personalenedsk(cid:230)ringer (cid:151) det blev fundet nłdvendigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en reorganiseringsplan, der skulle bekostes af kłbe- ren, og hvis omkostninger ville belłbe sig til [(cid:133)] (*) mio. FRF. P(cid:229) grundlag af denne vurdering er bankens regnskabsm(cid:230)ssige v(cid:230)rdi negativ, n(cid:229)r der tages hensyn til de reorganiserings- omkostninger, der skyldes personalenedsk(cid:230)ringer. Med hensyn til privatiseringsm(cid:229)den, som anses for at v(cid:230)re upartisk og gennemsigtig, konstaterer Kommissionen, at det eneste faste tilbud p(cid:229) kłb af SMC kom fra Banque Chaix og androg 10 mio. FRF. Den reorganiseringsplan, som kłberen skal gennemfłre, indeb(cid:230)rer desuden en samlet omkostning for Banque Chaix p(cid:229) ca. 950 mio. FRF, svarende til de akkumulerede tab, der for de tre regnskabs(cid:229)r forventes 1998/1999/2000, og som Banque Chaix m(cid:229) d(cid:230)kke ved at til- fłre ny kapital til banken, for at den kan opfylde solvenskra- vene. Kłberens samlede finansielle indsats omfatter omkostningerne ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af personaleplanen, der er ansl(cid:229)et til ca. [(cid:133)] (*) mio. FRF. Selv under hensyn til kłberens mulighed for at udnytte statens garanti p(cid:229) 423 mio. FRF for eventuelle ikke identificerede risici, er den pris, kłberen har betalt, en positiv pris og den overstiger konsulentbankens vurdering af bankens v(cid:230)rdi. P(cid:229) baggrund af det ovenfor anfłrte konkluderer Kommissio- nen, at afh(cid:230)ndelsestransaktionen ikke indeholder nogen stats- stłtte til kłberen i kraft af salgsprisen, og at den pris, parterne har lagt til grund, er en markedspris. 5. 3. Vurdering af stłttens forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet Under punkt 5. 2. 1 drog Kommissionen den konklusion, at pri- vatiseringsm(cid:229)den gav garanti for, at SMC’s aktier blev afh(cid:230)ndet med den fornłdne upartiskhed og gennemsigtighed. I sin vurdering af den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłttes forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet har Kommissionen fulgt de almindelige princip- I betragtning af virksomhedens v(cid:230)rdi som ansl(cid:229)et af finans- ministeriets konsulentbank kunne der formodes at v(cid:230)re tale (*) Visse dele af denne tekst er blevet redigeret, s(cid:229)ledes at fortrolige oplysninger ikke afslłres; disse dele er angivet af skarpe parenteser og angivet med en asterisk. 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/11 per, der er anfłrt i F(cid:230)llesskabets rammebestemmelser for stats- stłtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomhe- der (16), der fastl(cid:230)gger de betingelser, der skal v(cid:230)re opfyldt, for at stłtte af denne art kan anses at v(cid:230)re forenelig med trakta- ten. Eftersom de omhandlede foranstaltninger ikke er rednings- idet de ikke ifłlge rammebestemmelserne, foranstaltninger iv(cid:230)rks(cid:230)ttes midlertidigt under afventning af en omstrukture- ring, skal spłrgsm(cid:229)let om deres forenelighed med traktaten afgłres under hensyn til, om de kan betragtes som omstruktu- reringsstłtte, og om de i s(cid:229) fald opfylder betingelserne for omstruktureringsstłtte. Kommissionen finder, at omstruktureringsstłtte kan bidrage til at fremme łkonomiske aktiviteter uden at p(cid:229)virke samhande- len p(cid:229) en m(cid:229)de, der er i strid med den f(cid:230)lles interesse, n(cid:229)r fłl- gende betingelser er opfyldt: 1) der skal gennemfłres en omfattende omstruktureringsplan, der inden for et rimeligt tidsrum kan genoprette den nłd- vendige minimale forrentning af den investerede kapital og dermed sikre virksomhedens levedygtighed p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt 2) der skal pr(cid:230)steres tilstr(cid:230)kkelige modydelser, der kan opveje stłttens konkurrencefordrejende virkninger, s(cid:229)ledes at det kan fastsl(cid:229)s, at stłtten ikke er i strid med den f(cid:230)lles inter- esse 3) stłtten skal st(cid:229) i rimeligt forhold til de tilsigtede m(cid:229)l og v(cid:230)re begr(cid:230)nset for omstruktureringen, s(cid:229)ledes at det sikres, at saneringsindsat- sen i videst mulige omfang ydes af virksomheden selv til, hvad der er strengt nłdvendigt Kommissionen finder det derfor nłdvendigt i forbindelse med denne procedure at foretage en samlet undersłgelse af alle de stłtteforanstaltninger til fordel for SMC, der har karakter af statsstłtte, p(cid:229) grundlag af den sidste omstruktureringsplan udarbejdet af kłberen. 5. 3. 1. Vurdering af omstruktureringsforanstaltningerne og SMC’s levedygtighed Den fremlagte omstruktureringsplan er for det fłrste baseret p(cid:229) en viderefłrelse af de rationaliseringsbestr(cid:230)belser, der har v(cid:230)ret udfoldet igennem flere (cid:229)r. Der var i (cid:229)rene 1994-1996 tale om afh(cid:230)ndelse af ikke strategiske interesser p(cid:229) 221 mio. FRF. Hertil kommer foranstaltninger til nedbringelse af drifts- omkostningerne, s(cid:229) som nedsk(cid:230)ringen af personalet med ca. 1 000 stillinger (772 i (cid:229)rene 1990-1994 og 210 i (cid:229)rene 1994-1997) og outsourcing af specielle opgaver p(cid:229) det finansi- elle og administrative omr(cid:229)de inden for SMC’s kernevirksom- hed som privatkundebank. Det indebar et tab af markedsandele for SMC p(cid:229) 20 % i (cid:229)rene 1995-1997. I SMC’s hovedomr(cid:229)der faldt SMC’s andel af de samlede udl(cid:229)n faktisk med 20 %, fra 2,55 % i december 1995 til 2,02 % i andet halv(cid:229)r 1997. Hvis det skal lykkes for kłberen, Banque Chaix, at n(cid:229) sit m(cid:229)l, en sanering af SMC, s(cid:229)ledes at banken bliver en overskuds- givende regionalbank, der er i stand til at finansiere sin egen udvikling, vil det kr(cid:230)ve en yderligere indsats med hensyn til: (cid:151) omg(cid:229)ende opgivelse af alle de resterende diversificerings- aktiviteter, der skal afvikles eller afh(cid:230)ndes 4) omstruktureringsplanen skal gennemfłres fuldt ud, og enhver anden forpligtelse p(cid:229)lagt ved Kommissionens ende- lige beslutning skal opfyldes (cid:151) en betydelig og varig nedbringelse af driftsomkostningerne 5) der skal fłres tilsyn med opfyldelsen af ovenn(cid:230)vnte betin- gelse. (cid:151) modernisering og forenkling af SMC’s organisation og arbejdsmetoder. Ud fra de oplysninger, de franske myndigheder fremsendte, da de foretog kapitaltilfłrslerne til SMC for (cid:229)rene 1993, 1994 og 1995, var Kommissionen ikke i stand til p(cid:229) behłrig vis at vur- dere, om banken var levedygtig. Den nye statslige foranstaltning for 1997 beroede s(cid:229)ledes til dels p(cid:229), at de forsłg p(cid:229) en samlet omstrukturering, der har v(cid:230)ret gjort siden 1993, slog fejl. (16) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. Den plan, kłberen har fremlagt, omfatter (cid:229)rene 1997-2002 og indeholder fłlgende elementer: a) SMC skal udelukkende koncentrere sig om sin n(cid:230)rbank- virksomhed. Det indeb(cid:230)rer, at SMC’s balance reduceres med 2,91 mia. FRF, dvs. med 12,6 % af 1997-balancen, ved afvikling af alle datterbanken SOFICIM’s aktiviteter (der teg- nede sig for 5 % af balancen i 1997), indstilling af l(cid:229)ngiv- ning til ejendomsselskaber (2 % af 1997-balancen), afvikling af ejendomssektoren (3 % af i 1997-balancen), afvikling af »venture capital«-aktiviteterne aktiviteter andre alle L 198/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 (0,7 % af 1997-balancen), salg af GP Banque og indstilling af l(cid:229)ngivning til kommuner mv. sonaleplaner, der er beskrevet ovenfor, og som tilsammen kostede 256 mio. FRF og reducerede personaleomkostnin- gerne med ca. 10 % b) p(cid:229) kłbers bekostning skal der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes en personaleplan p(cid:229) ca. [(cid:133)] (*) mio. FRF, der vil reducere personaleomkost- ningerne med 28 % i 2002 i forhold til 1997. Ifłlge planen skal SMC have [(cid:133)] (*) ansatte i 2002, mod [(cid:133)] (*) i 1997. Denne personaleplan er et supplement til de to andre per- c) end personaleomkostninger andre generalomkostninger skal v(cid:230)re reduceret med 26 % i 2002 i forhold til 1997 gennem administrative rationaliseringer samt forenkling og trimning af organisationen. Tabel 3 Den af kłberen fremlagte forretningsplan for SMC 1997 1998 1999 2000 2001 2002 (mio. FRF) Nettobankindt(cid:230)gter Personaleudgifter Fratr(cid:230)delsesgodtgłrelser 1 211 ﬂ 691 ﬂ30 947 907 948 1 004 1 083 ﬂ 676 ﬂ 684 ﬂ 595 ﬂ 510 ﬂ 520 ﬂ30 0 Andre generalomkostninger og afskrivninger ﬂ 437 ﬂ 390 ﬂ 347 ﬂ 1 158 ﬂ 1 096 ﬂ 1 031 53 ﬂ 149 ﬂ 124 0 ﬂ 342 ﬂ 937 11 0 ﬂ 338 ﬂ 848 156 0 ﬂ 325 ﬂ 845 238 95,6 % 115,7 % 113,7 % 98,8 % 84,5 % 78,0 % ﬂ 3 153 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Udgifter i alt Bruttodriftsresultat Omkostningsprocent Hens(cid:230)ttelser Resultat efter hens(cid:230)ttelser ﬂ 3 100 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Omstruktureringsplanens omkostninger (1) 0 [(cid:133)] (*) 0 0 0 0 Resultat ﬂ 3 100 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Kumuleret resultat fra ’98-’99-2000 ﬂ 950 Egenkapital efter kapitaltilfłrsel 487 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) (1) Inklusive alle direkte og indirekte udgifter i forbindelse med personaleplanen. De ovenn(cid:230)vnte foranstaltninger skal standse SMC’s tilbagegang i (cid:229)r 2000. I den fłrste omstruktureringsfase (1998-2000) for- udses en ny markant forv(cid:230)rring af driftsresultatet, idet den for- ventede nedskrivning af aktiverne og nedgangen i udl(cid:229)ndsvirk- somheden vil fłre til en kraftig nedgang i nettobankindtjenin- gen, samtidig med at reorganiseringen og trimningen af ban- ken vil medfłre betydelige omkostninger. Det samlede under- skud i (cid:229)rene 1998-2000 kommer til at ligge p(cid:229) ca. 950 mio. FRF. Bankens rentabilitet ventes at blive genoprettet fra (cid:229)r 2002 med et overskud set i forhold til egenkapitalen p(cid:229) ca. 20 % og en forrentning af den af kłberen investerede kapital p(cid:229) ca. 11 %. Dette resultat opn(cid:229)s dels gennem en betydelig forbedring af driftskoefficienten som fłlge af gennemfłrelsen af personale- planen og synergieffekterne af samarbejdet med kłberens kon- cern, og dels gennem en tilbagevenden til en normal risikosty- ring. Dette nye driftsunderskud vil kr(cid:230)ve, at kłberen foretager en eller flere kapitaltilfłrsler p(cid:229) i alt ca. 950 mio. FRF. Disse kapi- taltilfłrsler fra kłberen vil blot svare til de nye driftstab, ban- ken vil f(cid:229) i (cid:229)rene mellem 1998 og 2000, men vil ikke łge SMC’s egenkapital efter driftsresultatet og heller ikke bankens samlede finansielle kapacitet. Med hensyn til SMC’s egenkapital er det Banque Chaix’s hensigt, at den hłjst skal svare til det forskriftsm(cid:230)ssige mindstekrav p(cid:229) 4 %. I betragtning af udviklin- gen i de v(cid:230)gtede engagementer i tilknytning til oml(cid:230)gning af SMC’s virksomhed med v(cid:230)gten lagt p(cid:229) kernevirksomheden og de kapacitetsnedsk(cid:230)ringer, der skal gennemfłres, vil SMC’s ker- nekapital fortsat ligge p(cid:229) under 500 mio. FRF i hele perioden 1998-2001. P(cid:229) baggrund af det ovenfor anfłrte har Kommissionen draget den konklusion, at den fłrste betingelse i de fłrn(cid:230)vnte ramme- bestemmelser for, at statsstłtte kan anses for at v(cid:230)re forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, og som drejer sig om genoprettelse af tidsrum, er virksomhedens rentabilitet opfyldt. inden for et rimeligt 5. 3. 2. Modydelserne For at forhindre, at stłtten kommer til at virke s(cid:229)ledes, at alt for st(cid:230)rke virksomheder kan komme tilbage p(cid:229) markedet og 30. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 198/13 igen s(cid:230)tte ind med en uberettiget aggressiv politik, skal den stłttemodtagende virksomhed b(cid:230)re en betydelig del af omkost- ningerne ved sin omstrukturering ved hj(cid:230)lp af egne midler. Der erindres i den forbindelse om det princip, der er fastlagt i rammebestemmelserne, og som g(cid:229)r ud p(cid:229), at den stłttemod- tagende virksomhed ikke blot skal afh(cid:230)nde de datterselskaber og aktiviteter, som belaster dens regnskaber, men ogs(cid:229) skal afh(cid:230)nde aktiver af god kvalitet og datterselskaber for at bibringe virksomheden de midler, der er nłdvendige for dens omstrukturering, og begr(cid:230)nse behovet for offentlige midler mest muligt, s(cid:229)ledes at den nye stłtte reduceres til, hvad der er strengt nłdvendigt, og s(cid:229)ledes at virksomheden tvinges til selv at yde et v(cid:230)sentligt bidrag til sin omstrukturering. Siden 1992 har SMC oplevet en vedvarende forringelse af sin balance, der er faldet fra 24,597 mia. FRF i 1992 til 23,149 mia. FRF i 1997, hvilket svarer til en tilbagegang p(cid:229) 16 %. Denne udvikling h(cid:230)nger hovedsagelig sammen med tilbagegan- gen i fordringer p(cid:229) kunder, som afspejler nedgangen i antallet af udl(cid:229)n (en nedgang p(cid:229) 18,9 % fra 1994 til 1997) og tilbage- gangen p(cid:229) 40 % i leasingaktiviteterne som fłlge af den gradvise tilbagegang i aktiviteterne i datterselskabet PBS. Denne situation er imidlertid til dels en direkte konsekvens af en d(cid:229)rlig ledelse af banken. ii) Indskr(cid:230)nkninger i filialbanknettet Over to (cid:229)r, 1998 et 1999, vil SMC’s nettobankindt(cid:230)gter blive reduceret med ca. 25 % i forhold til 1997-niveauet, som allerede var 15 % lavere end i 1996. I samme tidsrum vil udl(cid:229)nsvirksomheden og v(cid:230)rdipapirtransaktionerne blive tilsvarende reduceret. Denne indskr(cid:230)nkning i filialbanknet- tet skal ske gennem en m(cid:229)lbevidst indsats dels inden for udl(cid:229)nspolitikken og dels ved den bedre kundeudv(cid:230)lgelse, som kłberen planl(cid:230)gger. iii) Outsourcing af specielle opgaver p(cid:229) det finansielle og administrative omr(cid:229)de Inden for sine filialbankaktiviteter vil SMC udskille en r(cid:230)kke specielle opgaver, bl. a. : (cid:151) opbevaring af v(cid:230)rdipapirer (cid:151) formueforvaltning: SMC vil ikke l(cid:230)ngere selv producere de finansielle produkter, der udbydes til kunderne, og som pr. 31. dcember 1997 tegnede sig for over 5,5 mia. FRF De supplerende tiltag, SMC har iv(cid:230)rksat, og den driftsplan, kłberen har fremlagt, indeb(cid:230)rer yderligere modydelser, der kan opdeles i tre kategorier: (cid:151) likviditets- og markedsaktiviteter i) Omg(cid:229)ende og definitiv opgivelse af fem aktivitetsomr(cid:229)der (cid:151) behandling af checks. (cid:151) nedl(cid:230)ggelse af Soficim, som er et af de allersidste fran- ske pengeinstitutter, der er specialiseret i l(cid:229)n til fast ejendom ydet direkte til kunderne (uden for SMC’s fili- alnet) (cid:151) afh(cid:230)ndelse af GB Banque, som har st(cid:229)et for SMC’s internationale profilering P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende betragtninger ang(cid:229)ende vurde- ringen af SMC’s levedygtighed og de kr(cid:230)vede modydelser, litra i) anfłrte, finder og navnlig det under punkt 5. 3. 2, for omstrukturerings- Kommissionen, at de betingelser stłtte, der er fastlagt i rammebestemmelserne, og som ang(cid:229)r forhindring af konkurrencefordrejninger, er opfyldt. (cid:151) indstilling af leasingaktiviteterne i ejendomssektoren, der har v(cid:230)ret koncentreret i datterselskabet PBS, der skal afh(cid:230)ndes 5. 3. 3. Andre betingelser (cid:151) indstilling af l(cid:229)ngivning til kommuner mv. og afh(cid:230)n- delse af disse aktiver (cid:151) indstilling af venture capital-aktiviteterne, som var pla- ceret i flere specialiserede datterselskaber. Disse foranstaltninger vil nedbringe SMC’s balance med yderligere 2,910 mia. FRF, svarende til 12,6 % af 1997-ba- lancen og 10 % af 1997-nettobankindt(cid:230)gterne. I overensstemmelse med rammebestemmelserne for omstruktu- reringsstłtte finder Kommissionen det desuden nłdvendigt at kr(cid:230)ve en r(cid:230)kke andre betingelser opfyldt. Princippet om, at stłtten skal v(cid:230)re begr(cid:230)nset til det strengt nłdvendige minimum, indeb(cid:230)rer p(cid:229) den ene side, at det m(cid:229) sikres, at SMC’s egenkapital er tilstr(cid:230)kkelig stor til at opfylde de forskriftm(cid:230)ssige krav, men p(cid:229) den anden side ikke stłrre, end hvad der er strengt nłdvendigt. I den forbindelse noterer Kommissionen, at staten med sine kapitaltilfłrsler har opfyldt sin pligt til at overholde egenkapitalkravene, hvis den v(cid:230)lger ikke at likvidere banken. De yderligere kapitaltilfłrsler, som L 198/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 7. 1999 kłberen m(cid:229)tte skłnne nłdvendige i betragtning af SMC’s akti- viteter og aktivbeholdning, overlades til kłberen, s(cid:229)ledes at det kan konkluderes, at SMC’s kapitalgrundlag efter den her omhandlede statsstłtte ikke bliver af en s(cid:229)dan stłrrelsesorden, at SMC bliver styrket mere, end hvad der er strengt nłdvendigt for SMC’s omstrukturering. Ifłlge til rammebestemmelserne for omstruktureringsstłtte błr SMC’s mulighed for at fremfłre skattem(cid:230)ssige underskud til senere regnskabs(cid:229)r oph(cid:230)ves for et belłb svarende til de skat- tem(cid:230)ssige underskud, der blev d(cid:230)kket af kapitaltilfłrslerne. Endelig er det nłdvendigt at fłre tilsyn med omstrukturerings- planens gennemfłrelse. Med henblik herp(cid:229) błr det p(cid:229)l(cid:230)gges de franske myndigheder at indsende rapporter herom til Kom- missionen hver sjette m(cid:229)ned efter datoen for Kommissionens beslutning, indtil de foranstaltninger, der skal gennemfłres i henhold til omstruktureringsplanen, er tilendebragt. 6. KONKLUSIONER elementer indeholder Kommissionen drager den konklusion, at s(cid:229)vel de kapitalfor- hłjelser p(cid:229) i alt 5,868 mia. FRF, der blev foretaget for (cid:229)rene 1993, 1994, 1995 og 1997, som garantistillelsen p(cid:229) 423 mio. traktatens af FRF artikel 92, stk. 1. I betragtning af usikkerheden om den skat- tem(cid:230)ssige risikos n(cid:230)rmere omfang, som af konsulentfirmaet er ansl(cid:229)et til 123 mio. FRF, błr der i v(cid:230)rdien af garantien for denne risiko indregnes en margin p(cid:229) +/ﬂ 10 %. Stłrrelsen af den stłtte, der kan godkendes, ansl(cid:229)s derfor til hłjst 6,3033 mia. FRF. statsstłtte efter Disse foranstaltninger er blevet vurderet p(cid:229) grundlag af bestem- melsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), for at fastsl(cid:229), om de kan anses som forenelige med f(cid:230)llesmarkedet. P(cid:229) baggrund af det ovenfor anfłrte kan stłtten til SMC anses at opfylde betingelserne i rammebestemmelserne for statsstłtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Stłtten kan fłlgelig undtages fra forbuddet i traktatens artikel 92, stk. 1, og E(cid:216)S-aftalens artikel 61, stk. 1, da den kan betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet efter bestemmelserne i traktatens litra c), og E(cid:216)S-aftalens artikel 61, stk. 3, artikel 92, stk. 3, litra c) (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Frankrigs stłtteforanstaltninger til fordel for SociØtØ Marseil- laise de CrØdit (SMC) i form af kapitalforhłjelser p(cid:229) 5,868 mia. FRF samt statens garanti p(cid:229) 423 mio. FRF udgłr statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. De erkl(cid:230)res forenelige med f(cid:230)llesmarkedet og med E(cid:216)S-aftalen i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og E(cid:216)S-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), p(cid:229) de betingelser, der er angivet i artikel 2. Den god- kendte stłtte udgłr hłjst 6,3033 mia. FRF. Artikel 2 Frankrig bekr(cid:230)fter, at virksomheden vil gennemfłre hele forelagt, 1. f(cid:229)et den omstruktureringsplan, Kommissionen har herunder ogs(cid:229) de planlagte aktivitetsindskr(cid:230)nkninger. Frankrig indsender detaljerede halv(cid:229)rlige rapporter til Kommis- sionen med alle de oplysninger, der er nłdvendige for, at Kom- missionen kan fłre tilsyn med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen og gennemfłrel- sen af omstruktureringsprogrammet. Frankrig oph(cid:230)ver SMC’s adgang til at fremfłre skat- 2. tem(cid:230)ssige underskud til senere regnskabs(cid:229)r for et belłb sva- rende til de skattem(cid:230)ssige underskud, der er d(cid:230)kket af kapital- forhłjelserne. Artikel 3 Frankrig underretter senest to m(cid:229)neder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 14. oktober 1998. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


title: 98/583/CE: Decisione della Commissione del 14 ottobre 1998 relativa all'elenco dei programmi di sorveglianza intesi a prevenire le zoonosi che possono fruire di un contributo finanziario della Comunità nel 1999 [notificata con il numero C(1998) 3152/1]

eurovoc_concepts:
Denmark
EU financing
Finland
animal disease
disease prevention
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/39 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 14 ottobre 1998 relativa all’elenco dei programmi di sorveglianza intesi a prevenire le zoonosi che possono fruire di un contributo finanziario della Comunit(cid:133) nel 1999 [notificata con il numero C(1998) 3152/1] (98/583/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, vista la decisione 90/424/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa a talune spese nel settore veteri- nario (1), modificata da ultimo dalla decisione 94/370/ CE (2), in particolare l’articolo 32, considerando che, per stabilire l’elenco dei programmi di sorveglianza intesi a prevenire le zoonosi che possono fruire di un contributo finanziario della Comunit(cid:133) nel 1999 nonch(cid:130) l’aliquota e l’importo proposti di tale contri- buto per ciascun programma, va tenuto conto sia dell’in- teresse di ciascun programma per la Comunit(cid:133) sia dell’en- tit(cid:133) dei fondi disponibili; la Danimarca ha considerando che trasmesso alla Commissione tutte le informazioni necessarie per valutare l’interesse, a livello comunitario, di predisporre per il 1999 un contributo finanziario della Comunit(cid:133); considerando che il programma contenuto nell’elenco allegato alla presente dovr(cid:133) in seguito essere approvato singolarmente; HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 1. Il programma che figura nell’elenco in allegato pu(cid:149) beneficiare di un contributo finanziario della Comunit(cid:133) nel 1999. 2. Per il programma di cui al paragrafo 1, l’aliquota e l’importo proposti del contributo finanziario della Comu- nit(cid:133) sono fissati nell’allegato. Articolo 2 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 14 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 19. (2) GU L 168 del 2. 7. 1994, pag. 31. L 281/40 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 ALLEGATO Zoonosi Stato membro Aliquota (%) Importo proposto (in ecu) Salmonellosi nel pollame Danimarca ECHEC Finlandia 50 50 Totale 500 000 125 000 625 000