title: 1999/395/EY: Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 1998, Espanjan Torrelavegan kaupungissa (Cantabria) sijaitsevalle SNIACE SA:lle myöntämästä valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3437) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Cantabria
Spain
State aid
man-made fibre
regional aid

text: L 149/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä lokakuuta 1998, Espanjan Torrelavegan kaupungissa (Cantabria) sijaitsevalle SNIACE SA:lle myöntämästä valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3437) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/395/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- mäisen alakohdan, on kehottanut niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa edellä mainittujen määräysten mukai- sesti (1), ja on ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Asianajotoimisto, joka edustaa yhteisön suurinta viskoosikuitujen tuottajaa, itävaltalaista Lenzing AG -nimistä yritystä, lähetti komissiolle 17 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessä yksityiskoh- taisen kantelun, joka koski useita laittomia tuki- muotoja, joita oli myönnetty sen espanjalaiselle kilpailijalle nimeltään Sociedad Nacional de In- dustrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (jäljempänä ”SNIACE”). Kanteluun sisältyi uutta jota ei ollut esitetty 4 päivänä heinäkuuta tietoa, 1996 päivätyssä alkuperäisessä kantelussa, jossa esitetyt valtiontukea koskevat todisteet komissio katsoi riittämättömiksi. Komissiolle toimitettuihin uusiin tietoihin sisältyi jäljennös yksityisen konsult- tiyrityksen laatimasta SNIACE:n kannattavuutta (1) EYVL C 49, 14. 2. 1998, s. 2. Kantelija suunnitelmasta. koskevasta väitti SNIACE:n saaneen huomattavaa valtiontukea usean vuoden ajan 1980-luvun lopulta lukien. Kyseisestä tuesta ei ollut ilmoitettu komissiolle EY:n perusta- missopimuksen 93 artiklan 3 kohdan ja synteetti- kuituteollisuuden tukisäännöstön mukaisesti. Tuki oli vääristänyt kilpailua alalla, joka kärsii rakenteel- lisesta ylikapasiteetista, ja sen avulla SNIACE oli pidetty keinotekoisesti hengissä. (2) (3) (4) Seuraavaksi suoritettiin pitkälliset alustavat tutki- mukset, joihin sisältyivät 17 päivänä toukokuuta 1997 ja 16 päivänä kesäkuuta 1997 pidetyt PO IV:n ja kantelijan sekä Espanjan viranomaisten väliset kokoukset. Kantelu kirjattiin 17 päivänä heinä- kuuta 1997 ilmoittamatta jätettynä tukena nume- rolla NN 118/97. Komissio ilmoitti Espanjan hallitukselle 7 päivänä marraskuuta 1997 päätöksestään aloittaa perusta- missopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee useita väitetyn tuen osateki- jöitä (katso jäljempänä). yhteisöien Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin lehdessä (1). virallisessa Euroopan Komissio kehotti niitä, joiden etua asia koskee, esittämään väitettyä tukea koskevat huomautuk- sensa. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/41 (5) (6) (7) Espanjan hallitus vastasi menettelyn aloittamista koskevaan komission kirjeeseen 19 päivänä joulu- kuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, jossa esitetyillä lisä- tiedoilla pyrittiin tukemaan aiemmin esitettyä jonka mukaan mikään tarkasteltavina näkemystä, olevista asioista ei ollut EY:n perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion- tukea. Komissio pyysi 23 päivänä helmikuuta 1998 päivä- tyllä kirjeellä selvennystä tiettyihin seikkoihin. Espanjan hallitus vastasi 16 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Se toimitti Komissio sai huomautuksia muilta, joiden etua asia koskee. edelleen Espanjan viranomaisille, joille annettiin mahdolli- suus esittää vastineensa. Espanjan viranomaisten huomautukset saatiin 24 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessä. huomautukset II SNIACE (8) (9) SNIACE perustettiin vuonna 1939; se valmistaa selluloosaa, paperia, viskoosikuituja, synteettikuituja ja natriumsulfaattia. Se on sijoittautunut Torrela- vegan kaupunkiin Cantabrian itsehallintoalueelle, joka on syyskuusta 1995 kuulunut 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen tuen piiriin. Ennen kyseistä ajankohtaa alue kuului 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen tuen piiriin. SNIACE:n palveluksessa on nykyisin noin 600 työntekijää. Se on yksi EU:n viidestä viskoosikui- tujen valmistajasta ja sen tuotantokapasiteetti on noin 32 000 tonnia (noin yhdeksän prosenttia yhteisön tuotantokapasiteetista). SNIACE valmistaa myös synteettikuituja, tarkemmin sanottuna polya- midifilamenttilankaa. Viime vuosina SNIACE on tehnyt seuraavanlaiset tulokset: (miljoonaa Espanjan pesetaa) Liikevaihto Voitto (tappio) 1994 6 540 (1 780) 1995 10 970 1996 5 750 153 (1 951) 1997 5 600 (500) totesi yrityksellä (10) Aloittaessaan 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio olleen useiden vuosien ajan taloudellisia vaikeuksia, joista on kerrottu lukuisissa sanomalehtiartikkeleissa. Espanjalaiset tuomioistuimet määräsivät maksujen keskeytyksen maaliskuussa 1993 yrityksen vuonna 1992 tekemän hakemuksen johdosta. Määräys kumottiin velkojien tehtyä lokakuussa 1996 sopi- jonka mukaan SNIACE:n yksityiset muksen, velkojat suostuivat muuntamaan 40 prosenttia saatavistaan osakkeiksi. Julkiset velkojat eivät osal- listuneet kyseiseen sopimukseen. (11) Vuoden 1997 lopussa yrityksen lyhytaikaiset velat olivat 8,37 miljardia Espanjan pesetaa; yrityksen rahoitusomaisuuden arvo oli 4,54 miljardia pesetaa ja yrityksen substanssiarvo –1,73 miljardia pesetaa. joihin on Viime vuosina yrityksen vaikeudet, kuulunut johtaneet työmarkkinaselkkauksia, ovat ajoittaisiin tuotantoseisokkeihin. Yrityksen tuotanto 1993. oli keskeytyksissä suuren osan vuotta Tuotanto oli jälleen keskeytyksissä suuren osan vuotta 1996 ja vuoden 1997 alussa. Tuotanto alkoi uudelleen helmikuussa 1997, ja nykyisin yrityksen kauppa käy hyvin. III TUKITOIMENPITEIDEN YKSITYISKOH- TAINEN KUVAUS (12) Komissio aloitti 93 artiklan 2 kohdan mukaisen joka koskee väitetyn tuen seuraavia menettelyn, osatekijöitä: a) SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksa- matta vuodesta 1987 alkaen. Komission mielestä siihen, että yritys on jättänyt useiden vuosien ajan maksamatta ympäristöverot vesivi- ranomaiselle (Confederación Hidrográfica del Norte), voi sisältyä valtiontukea. Koska yrityk- ongelmia sellä näyttää muutaman vuoden ajan, verojen maksamatta jättämisen tarkoituksena on ehkä ollut välttää yrityksen asettaminen selvitystilaan; olleen taloudellisia b) sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen. Komission mielestä oli kyseenalaista, vastasivatko sosiaaliturvaviraston kanssa velkajärjestelysopimusta markkinaolosuhteita; tehdyt kaksi i) 8 1996 päivänä maaliskuuta päivätty sopimus, joka koskee yhteensä 2,9 miljardin pesetan velkojen uudelleenjärjestelyä helmi- kuulta 1991 helmikuuhun 1995 ja jossa vuodesta 1996 vuoden 2004 maaliskuuhun suoritettavan 96 kuukausimaksun lakisäätei- seksi korkokannaksi määrätään yhdeksän prosenttia; ja ii) 7 päivänä toukokuuta päivätty sopimus, jonka mukaan ensimmäinen vuosi on vapaavuosi ja 84 kuukausimaksun lakisääteinen korkokanta on yhdeksän prosenttia; L 149/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 c) lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus lainalle. Komissio epäili, että lakiin 7/1993, jonka nojalla Cantabrian aluehal- litus hyväksyi SNIACE:lle myönnetyn miljardin pesetan suuruisen takauksen, sisältyy valtiontuen piirteitä; rahoitusjärjestelyt. Komissio d) rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsittely- laitoksen ei voinut todeta varmasti, että jätteenkäsittelylai- toksen suunnitelmaa koskeviin rahoitusjärjeste- lyihin ei sisälly tukea; e) Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116 miljoonan pesetan velat. Komissio totesi, että Torrelavegan kaupungin- valtuuston toteuttamat toimenpiteet näyttävät tosiasiallisesti vähentäneen yrityksen velkoja 116 miljoonalla pesetalla että kaupunginval- ja tuuston ja yrityksen välinen ”erityissopimus” osoitti kaupunginvaltuuston käyttäneen harkin- tavaltaa, joten asiaan voi sisältyä valtiontukea; ja f) SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset 1, 702 miljardin pesetan takaisinmaksusta, Fogasan joka SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä palkkoja: vastaa Sopimuksen tekopäivä Velkapääoma pesetaa Korko pesetaa Korkokanta (lakisääteinen korko) Muut ehdot 5. 11. 1993 897 miljoonaa 465 miljoonaa 10 % 31. 10. 1995 229 miljoonaa 110 miljoonaa 9 % 8 vuoden takaisinmaksuaika; kiinnitys SNIACE:n omaisuuteen 8 vuoden takaisinmaksuaika; kiinnitys SNIACE:n omaisuuteen (13) Komission mielestä oli kyseenalaista, vastasivatko edellä mainittujen sopimusten ehdot markkinaolo- suhteita. IV KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET (14) Huomautuksia saatiin yhdeltä jäsenvaltiolta (Yhdis- tynyt kuningaskunta), useilta yhteisön alueella toimivilta SNIACE:n kilpailijoilta sekä Kansainvä- liseltä raion- ja synteettikuitukomitealta (CIRFS). Baijerin osavaltion talous-, liikenne- ja teknologia- kauan toimitti ministeriö määräajan päättymisen jälkeen, joten kyseisiä huomautuksia ei voida ottaa huomioon tämän menettelyn yhteydessä. huomautuksensa (15) Säteri erityisesti valmistava totesi Viskoosikatkokuituja havainneensa SNIACE:n harjoittavan hyvän kaup- patavan vastaista kilpailua Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Rans- kassa. Laittoman tuen ansiosta SNIACE oli voinut hinnoitella tuotteensa 10–20 prosenttia Säterin tuotteita halvemmiksi. Viskoosikatkokuituja valmis- tava Svenska Rayon totesi SNIACE:n häirinneen viskoosikatkokuitumarkkinoita vuosien ajan myymällä tuotteitaan keinotekoisen alhaisilla hinnoilla. Tämä oli vaikuttanut Svenska Rayonin toimintaan erityisesti Italian markkinoilla. useiden (16) Nylstar ilmaisi olevansa huolestunut SNIACE:n aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä polyamidi- tekstiilifilamenttialalla, erityisesti Espanjan markki- noilla. Radici-yhtymään kuuluva Textil Finanz ilmaisi olevansa myös huolissaan SNIACE:lle myönnetyn laittoman tuen mahdollisista vaikutuk- sista polyamiditekstiilifilamenttilanka-alalla. Bemberg viittasi SNIACE:n harjoittamaan hyvän kauppatavan vastaiseen kilpailuun polyamiditekstii- lifilamenttilanka-alalla erityisesti Italiassa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Espanjassa, Ranskassa ja Sveit- sissä, koska SNIACE:n lankojen hinnat eivät vastaa nykyisiä markkinaolosuhteita, mistä aiheutuu myyntitappioita ja sopimusten menetyksiä. (17) Courtaulds plc, Euroopan toiseksi suurin viskoosi- katkokuidun tuottaja, viittasi alalla vallitsevaan ylikapasiteettiin sekä kapasiteetin supistamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi viimeisen kymmenen vuoden aikana toteuttamiinsa toimiin, jotka olivat aiheuttaneet työpaikkojen menetyksiä Yhdisty- neessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Ranskassa. Se totesi, että tekstiiliteollisuusyritysten siirtyminen alhaisempien kustannusten maihin oli vähentänyt pitkällä aikavälillä kuitujen teollista käyttöä Euroo- passa 1,5–2 prosenttia vuodessa. Kyseisen käytön oli korvannut lankojen, kankaiden ja vaatteiden tuonti lähinnä Aasiasta ja Intiasta. Tämän seurauk- sena kapasiteetti oli Euroopassa vähentynyt 687 000 tonnista vuonna 1980 355 000 tonniin vuonna 1998. Pelkästään Courtaulds oli vähentänyt kapasi- teettia 195 000 tonnilla viimeisten 20 vuoden vuonna 1997 Grimsbyn toimipaikassa aikana, 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/43 toteutettu 30 000 tonnin vähennys mukaan luet- tuna. Courtauldsin mielestä kauppaa koskevat tiedot osoittivat selvästi, että SNIACE hinnoitteli tuotteensa kilpailijoitaan halvemmiksi. Se totesi, että SNIACE:n hinnat Yhdistyneessä kuningaskun- nassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Belgiassa olivat ainakin 20 prosenttia Courtauldsin keskihintoja halvemmat. Lisäksi se arveli, että SNIACE:n tehdas on kokonsa puolesta kannatta- maton. (20) (21) (18) toisti näkemyksensä, jonka Lenzing AG:tä edustava asianajotoimisto, alkuperäinen kantelu oli johtanut menettelyn aloit- tamiseen, jonka mukaan kyseessä oli useita laittomia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia tukimuotoja. Se korosti erityisesti, että kyseiset toimenpiteet olivat harkinnanvaraisia eivätkä yleisiä, kuten Espanjan hallitus väitti. Lisäksi jonka mukaan SNIACE oli tukitoimenpiteiden avulla pidetty keinotekoisesti hengissä. se toisti näkemyksensä, (kaksi (19) CIRFS totesi edustavansa Euroopan tekokuituteolli- suutta. Sen jäseniä ovat 92 prosenttia viskoosikatko- kuidun tuottajista ja 76 prosenttia polyamiditekstii- lifilamenttilankojen tuottajista tärkeintä SNIACE:n valmistamaa kuitutyyppiä). Sen mielestä syytä soveltaa valtiontukisääntöjä komission oli tiukasti. Se korosti, että yhteisön viskoosikatkokui- tumarkkinat ovat kypsät markkinat, joilla kulutus pitkällä aikavälillä laskee. Se ennusti kulutuksen laskevan edelleen seitsemän prosenttia vuoteen 2002 mennessä. Eurooppalaiset valmistajat vähen- tävät edelleen kapasiteettia saadakseen sen vastaa- maan paremmin kysyntää. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste oli epätyydyttävä ottaen huomioon alan pääomavaltaisuuden: noin 81 prosenttia vuonna 1996 ja noin 84 prosenttia vuonna 1997. Viskoosi- katkokuidun tuottajien tavoitteena oli tavallisesti vähintään 90 prosentin käyttöaste kohtuullisen pääomatuoton saavuttamiseksi. että vuonna 1997 kaikki viisi Euroopan yhteisön tuot- tajaa olivat harjoittaneet tappiollista viskoosintuo- tantoa. CIRFS totesi, että myös polyamiditekstiilifi- lamenttilanka-alalla pitkän aikavälin suuntaus oli laskeva: Markkinalähtöinen järkeistämis- ja raken- pyrittiin neuudistusprosessi, saamaan paremmin kysyntää vastaavaksi, johti vähi- tellen kapasiteetin supistumiseen yhteisössä. Kapa- siteetin käyttöaste oli edelleen alle 90 prosenttia eli kapasiteetti arveli, jolla Se tyydyttävään alapuolella. tuottavuuteen vaadittavan tason Yhdistyneen kuningaskunnan edustusto Euroopan unionissa yhtyi näkemykseen, jonka mukaan tuen avulla SNIACE:a oli autettu jatkamaan toimin- taansa, mikä työttömyyteen muualla Euroopassa ottaen huomioon synteettikui- tuteollisuudessa vallitseva ylikapasiteetti. väistämättä johtaa perusteella Lisäksi Lenzing ja Courtaulds ilmaisivat olevansa huolissaan sanomalehtiartikkeleiden siitä, että valtion säästöpankki Caja de Cantabria oli myöntänyt SNIACE:lle uutta tukea tuotto-osuuden sisältävän 2 000 miljoonan pesetan suuruisen lainan muodossa, joka ei vastannut tavanomaisia markki- naolosuhteita. V ESPANJAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET (22) toisti näkemyksensä, Yleisesti Espanjan hallitus jotka se oli esittänyt ennen menettelyn aloittamista, erityisen sen että asiaan liittyvät eri viranomaiset olivat noudattaneet Espanjan lain mukaisia, vero- velkoja sosiaaliturvamaksuja koskevia tavanomaisia menettelyjä eivätkä olleet millään tavalla suosineet kyseistä yritystä. ja maksamattomia SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksa- matta vuodesta 1987 alkaen (23) (24) Espanjan hallitus totesi, että vesiviranomainen (Confederación Hidrográfica del Norte) alkoi vesi- lain (2 päivänä elokuuta 1985 annettu laki 29/1985) ja sen toimeenpanomääräysten mukaisesti vuonna 1988 arvioida niiden jäteverojen määrää, jotka vuoden 1987 ja sitä seuraavien vuosien päästöjen perusteella ja yrityksiltä, vastuullaan olevalle valuma-alueelle. Se julkaisi vuonna 1988 SNIACE:a koskevan arvion n:o 282/1988, jossa yritykseltä kannettavien verojen määräksi saatiin 210 miljoonaa pesetaa sen tuotantoprosesseista jätevesipäästöjen aiheutuneiden vuonna perusteella. yksityishenkilöiltä jätevesiä kannettaisiin jotka laskevat 1987 tuomioistuimelle Yritys teki Asturian alueen taloudellis-hallinnolli- ”TEARA”) selle kyseistä arviota koskevan taloudellis-hallinnollisen valituksen, jossa se asetti arvion laillisuuden ky- seenalaiseksi. (jäljempänä L 149/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 pankkitakauksen, (25) Asetuksella 1999/1981 20 päivänä elokuuta 1981 hyväksyttyjen ja vuonna 1988 voimassa olleiden taloudellis-hallinnollisiin valituksiin sovellettavien menettelytapasääntöjen 81 artiklassa määrätään, että kyseenalaiseksi asetettujen päätösten täytäntöön- panoa on lykättävä, mikäli valituksentekijä esittää taloustuomioistuimelle joka kattaa velkojen maksun. Kyseisen määräyksen mukaisesti SNIACE esitti TEARA:lle Banco Español de Créditon myöntämän 210 miljoonan pesetan takauksen; joka koski arviota n:o 282/1988. TEARA piti takausta riittävänä ja lykkäsi veroarvion täytäntöönpanoa, kunnes valitusta koskeva päätös olisi tehty. Lopulta se päätti hyväksyä SNIACE:n valituksen, kumota sekä palauttaa yrityksen esittämän pankkitakauksen. Vesiviranomainen ei hyväksynyt kyseistä päätöstä ja jätti muutoksenhakemuksen ylemmälle taloudellis- (jäljempänä hallinnolliselle ”TEAC”). veroarvion seuraukset tuomioistuimelle (26) (27) Vuonna 1989 vesiviranomainen julkaisi vuotta 1988 koskevan arvion, jossa SNIACE:n verovelaksi kysei- senä vuonna määriteltiin 315 miljoonaa pesetaa (arvio n:o 271/89), ja edellisvuoden verotuksen tapaan SNIACE teki TEARA:lle valituksen ja esitti Banco Español de Créditon myöntämän takauksen, minkä lykättiin edellä mainittujen menettelytapasääntöjen mukai- sesti. TEARA hyväksyi SNIACE:n valituksen samoin oikeudellisin perustein, kumosi veroarvion n:o 271/89 ja edellisen tapauksen tapaan palautti SNIACE:n esittämän pankkitakauksen. Vesiviran- omainen puolestaan jätti kyseistä toista päätöstä koskevan muutoksenhakemuksen TEAC:lle. täytäntöönpanoa seurauksena TEAC yhdisti kyseiset kaksi muutoksenhakemusta ja teki 28 päivänä marraskuuta 1990 niitä koskevan yhteisen päätöksen, jossa hyväksyttiin ja vahvistet- tiin vuosia 1987 ja 1988 koskevien arvioiden (arviot n:o 282/88 ja 271/89) laillisuus. Koska pankkita- kaukset oli palautettu SNIACE:lle TEARA:n aiem- vesiviranomainen pien luovutti kyseiset kaksi arviota valtion verovirastolle (Agencia Tributaria del Estado) pakkoperintää varten. päätösten mukaisesti, (29) (30) (31) (32) teki TEARA:lle valituksen ja esitti Banco Español de Créditon myöntämän takauksen. pitää itsellään pankkitakauksen, Tällä kertaa (8 päivänä maaliskuuta 1991) TEARA päätti TEAC:n 28 päivänä marraskuuta 1990 tekemän päätöksen perusteella hylätä yrityksen valituksen, vahvistaa arvion n:o 421/90 laillisuuden ja kunnes SNIACE:n jättämästä muutoksenhakemusta olisi tehty päätös. Koska TEARA piti itsellään sille esitetyn pankkitakauksen ja kun tuomioistuin oli SNIACE:n muutoksenhakemuksen, hylännyt Banco Español de Crédito siirsi vesiviranomaiselle takauksen kattamat 525 miljoonaa pesetaa sekä viivästyskorot. Espanjan hallitus korosti, että asetuksella 1999/ 1981 20 päivänä elokuuta 1981 hyväksytyissä taloudellis-hallinnollisiin valituksiin sovellettavissa menettelytapasäännöissä jätetään takauksen esittä- minen valituksentekijän harkintaan; takauksesta on se hyöty, että kun se on hyväksytty, kyseenalaiseksi lykätään, asetetun kunnes valituksesta päätöksen. päätöksen tuomioistuin täytäntöönpanoa tehnyt on Espanjan hallituksen mielestä SNIACE:n oli kysei- sessä tilanteessa oikeudelliselta kannalta järkevää esittää pankkitakaukset kyseenalaistaessaan vuosina 1988, 1989 ja 1990 annetut jäteveroarviot, koska arvioiden laillisuudesta ei ollut olemassa yhtenäistä käsitystä. Voidaan kuitenkin olettaa, että SNIACE:n olisi ollut vaikeaa taivutella pankkeja myöntämään takauksia sellaisten valitusten varalta, jotka toden- näköisesti hylättäisiin, sen jälkeen kun TEAC päätti 28 päivänä marraskuuta 1990, että arviot olivat lail- lisia ja vesiviranomainen oli vaatinut maksettavaksi arviota n:o 421/90 koskevan takauksen (jonka arvo oli 525 miljoonaa pesetaa sekä korot), joka oli ainoa takaajalta perittävissä oleva takaus, koska kuten edellä todettiin, TEARA oli palauttanut vuosia 1987 ja 1988 koskevat takaukset. Tämän vuoksi vuodesta 1991 lähtien julkaistuihin arvioihin ei liitetty takausta eikä perintämenettelyä lykätty, niitä jätettiinkin vapaaehtoisen maksuajan koskevat päätyttyä kutakin tapausta koskevat arviot luovutet- tiin valtion verovirastolle pakkoperintää varten. vaikka TEARA:lle valitukset; (28) Huhtikuussa 1990 julkaistiin SNIACE:a koskeva jäteveroarvio n:o 421/90, jossa verovelaksi vuonna 1989 määriteltiin 525 miljoonaa pesetaa ja josta se vuosia 1987 ja 1988 koskevien arvioiden tapaan (33) Espanjan viranomaisten mukaan SNIACE:lle on kertynyt velkaa seuraavasti (pesetoina): 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/45 Kausi Velkapääoma Lisämaksu Peritty Korko Yhteensä (ESP) 1987 1988 1990 1991 1992 1993 1994 1995 210 000 000 42 000 000 54 129 095 167 318 219 473 447 314 315 000 000 63 000 000 31 254 644 250 977 329 628 977 329 525 000 000 105 000 000 525 000 000 105 000 000 525 000 000 105 000 000 525 000 000 105 000 000 525 000 000 105 000 000 525 000 000 105 000 000 400 172 260 1 030 172 260 339 761 301 969 761 301 263 470 890 893 470 890 200 327 055 830 327 055 147 323 630 777 323 630 89 415 411 719 415 411 Yhteensä 3 675 000 000 735 000 000 85 383 739 1 858 766 095 6 354 149 834 (34) Viivästyskorko on laskettu 1 päivään maaliskuuta 1998 asti. Korko lasketaan kunkin vuoden viral- lisen korkokannan mukaan maksun eräpäivästä lukien; korko on maksettava velan takaisinmaksun yhteydessä. koskeva pakkotäytäntö aiheuttaa sekä yrityksen tilanteesta että ulosmitatun omaisuuden luonteesta johtuvia ongelmia: (35) Kaikki SNIACE:n maksettavana olleista ja valtion veroviraston perittäväksi annetuista jätehuoltove- roista aiheutuvat velat ovat nyt pakkoperintämenet- telyn kohteena yleisten perintämääräysten III osan (20 päivänä joulukuuta 1990 annettu mukaisesti kuninkaallinen asetus 1684/1990 sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä maaliskuuta 1995 anne- tulla kuninkaallisella asetuksella 448/1995). (36) Maksuja koskevassa pakkoperintämenettelyssä on nyt edetty ulosmittausvaiheeseen (embargo). Tämä tarkoittaa sitä, että on toteutettu velallisen tava- roihin ja omistusoikeuksiin liittyviä ulosmittaustoi- menpiteitä, joilla pyritään saamaan perityksi koko- naisvelan suuruinen määrä. (37) Rahasummien ja lyhytaikaisten luottojen ulosmit- tauksesta saadut varat on jo käytetty velkojen maksuun ja ne sisältyvät edellä olevan velkatau- lukon sarakkeeseen ”Peritty”. Pakkoperintämenet- telyn seuraava vaihe on pakkotäytäntö, joka toteute- taan huutokauppaamalla julkisesti kiinteää omai- ja ulosmittauksen suutta, SNIACE:lle kuuluva kohteena oleva tehdas koneineen ja laitteineen mukaan luettuna. (38) Espanjan SNIACE:lta viranomaiset ovat ulosmitattua kiinteää todenneet, että omaisuutta ja a) Tontti, jolla ulosmitattu tehdas, koneet ja laitteet sijaitsevat, on virallisesti luokiteltu teollisuuden käyttöön tarkoitetuksi kiinteistöksi, sekä tehdas että koneet ja laitteet on suunniteltu SNIACE:n toimintaa varten. Tämän vuoksi myyntimahdollisuudet ovat hyvin rajoitetut, koska kiinteistöä voidaan käyttää ainoastaan teollisiin tarkoituksiin ja koska tehtaan muunta- minen muuhun toimintaan sopivaksi tulisi liian kalliiksi. Lisäksi kiinteistöön on tehty useiden pankkien kanssa yli 5 000 miljoonan pesetan arvoiset kiinnitykset että SNIACE:lle myönnettiin liiketaloudellisia lainoja ennen jätehuoltoverovelkojen takaisin- maksua koskevien menettelyjen aloittamista. Kyseiset kiinnitykset, jotka tehtiin ennen ulos- mittausta, pysyisivät voimassa, jos kiinteä omai- suus myytäisiin, mikä pienentää myyntimahdol- lisuuksia merkittävästi. sen seurauksena, b) SNIACE:n kauppa käy hyvin ja sillä on paljon työntekijöitä. Tehtaan, koneiden ja laitteiden myyminen merkitsisi erittäin todennäköisesti tuotannon lopettamista ja yrityksen sulkemista. Tämä puolestaan johtaisi uusiin velkoihin maksamattomien palkkojen ja työsopimusten mitätöimisestä maksettavien korvausten vuoksi. Vaikka omaisuudelle löytyisikin ostaja, myyntivoitto käytettäisiin palkkaluottojen maksamiseen, koska ne ovat Espanjan säädösten mukaan ensisijaisia verovi- ranomaisille maksettaviin määriin nähden. SNIACE:n kiinteälle L 149/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 ja ja SNIACE:n c) Yrityksen kiinteän omaisuuden ulosmittaukseen johtaneet velat ovat parhaillaan useiden hallin- nollisten oikeudellisten menettelyjen kohteena eivätkä siten ole yksiselitteisiä. Vaikka pakkotäytäntöä ei ole lykätty, koska SNIACE ei ole esittänyt tuomioistuimille takausta, verovi- ranomaisten on ainakin toimittava varovaisesti ennen kiinteän omaisuuden myyntiin ryhty- mistä, sillä kyseessä on peruuttamaton toimen- pide, joka voidaan mitätöidä, jos tuomioistuimet tekevät kannalta myönteisen päätöksen. Varovaisuus onkin tähän asti ollut tyypillistä tämänkaltaisiin tapauksiin liittyvässä toiminnassa. Veronmaksajien hallinnollisessa oikeuksia velvollisuuksia koskevassa, 26 päivänä helmikuuta 1998 annetussa laissa käsi- tellään nimenomaan tätä seikkaa ja osoitetaan jälleen kerran, kuinka harkiten veroviran- omaisten olisi toimittava tehdessään peruutta- mattomia päätöksiä sellaisista veroveloista, joita ei ole tarkkaan määritelty. Tällä säännöllä, joka tuli voimaan 19 päivänä maaliskuuta 1998, annetaan veroviranomaisille valtuudet myydä ulosmitattua omaisuutta vain silloin kun ulos- mittauksen perusteena olevan velan maksu on taattu. Verovelan maksun varmistamiseksi toteu- tettujen valtion veroviraston toimenpiteiden osalta Espanjan viranomaiset korostavat, että tässä tapauksessa valtion verovirasto on toteut- tanut kaikki lain mahdollistamat toimenpiteet. ja omistusoikeudet on ulosmitattu, Luotot samoin tehdas yrityksen toiminnassa käytetyt koneet ja laitteet. sekä (39) Espanjan viranomaisten mukaan velan perimää koskevan pakkokäytäntömenettelyn aikana ilmen- neet ongelmat ovat johtaneet keskusteluihin yri- tyksen ja SNIACE:n maksamatta jättämien jäte- huoltoverojen perimisestä vastaavan vesivirano- maisen välillä; keskusteluilla on pyritty löytämään verovelan maksulle neuvotteluratkaisu yleisten perintämääräysten lykättyjä maksuja ja erissä suori- tettuja maksuja koskevien sääntöjen mukaisesti. Parhaillaan suoritettavien maksujen ehdoista ja SNIACE:lta edellytettävistä takuista. keskustellaan erissä (40) Espanjan viranomaiset korostivat, että vaikka yri- tyksen kanssa keskustellaan maksujen suorittami- sesta erissä, tätä vaihtoehtoa ei välttämättä toteuteta; keskustelujen lopputulos riippuu asian kannalta merkityksellisistä, varsinkin takauksia koskevista oikeudellisista vaatimuksista. Sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen (41) Espanjan hallitus totesi, että maksamatta jätetyistä sosiaaliturvamaksuista muodostuvasta velasta oli 1997 tehty kuninkaallisella asetuksella 1637/1995 6 päivänä lokakuuta 1995 hyväksyttyjen sosiaaliturva- maksujen kantoa koskevien yleisten määräysten 40 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen (Espanjan valtion virallinen lehti 24. 10. 1995) mukainen uusi velkajärjestelysopimus: 30 päivänä syyskuuta 1997 päivätty sopimus, joka koskee helmikuun 1991 ja helmikuun syntyneen välisenä yhteensä 3 510 387 323 pesetan suuruisen velan pesetan uudelleenjärjestelyä suuruisia lisämaksuja ja jossa määritellään 120 kuukausierän ehdot, joiden mukaan kahtena ensimmäisenä vuotena maksetaan 7,5 prosentin lakisääteinen korko ja sen jälkeen velka maksetaan vuotuisen koron noustessa kolmannesta vuodesta kymmenenteen vuoteen seuraavasti: 5, 5, 10, 10, 15, 15, 20 ja 20 prosenttia. 615 056 349 aikana sekä (42) Huhtikuuhun oli 1998 mennessä maksanut sosiaaliturvamaksuja 216 118 863 pesetan arvosta uuden maksujenlykkäyssopimuksen mukai- sesti. SNIACE (43) (44) (45) totesi, että kyseeseen uuteen Espanjan hallitus velanmaksun lykkäykseen sisältyy edellä mainitussa 8 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyssä ja 7 päivänä toukokuuta 1996 myönnetyllä lykkäyksellä muute- tussa tarkoitettu velka; kyseinen sopimus julistettiin mitättömäksi maksuaikataulun mukaisten erien maksamatta jättämisen vuoksi, koska yritys ei ollut suorittanut vastaavia summia. sopimuksessa Espanjan hallitus toisti, että yleinen sosiaaliturvavi- rasto oli noudattanut voimassa olevia sääntöjä ja määräyksiä eikä sen voida katsoa toimillaan myön- täneen valtiontukea. Kyseisiä sääntöjä ja määräyksiä sovelletaan yleisesti kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin yrityksiin eivätkä ne koske tiettyjä yrityksiä tai toimitiloja. Sosiaaliturvaviranomaiset olivat noudattaneet sosiaaliturvamaksujen perintää koskevissa yleisissä määräyksissä määrättyä menet- telyä toteuttaessaan SNIACE:en kohdistuvia perin- tätoimia. Espanjan hallitus korosti, että velanmaksun lykkäys on sallittu yleisenä toimenpiteenä eikä päätös perustu viranomaisten harkintavaltaan. Lykkäystä koskevasta menettelystä määrätään sosiaaliturva- maksujen kantoa koskevien kuninkaallisella asetuk- sella 1637/1995 6 päivänä lokakuuta 1995 hyväk- syttyjen yleisten määräysten 40, 41, 42 ja 43 artik- lassa. Kyseisten määräysten mukaan maksamatto- mista sosiaaliturvamaksuista muodostuvaa velkaa voidaan velallisen pyynnöstä lykätä tai se voidaan maksaa erissä, jos velallisen taloudellinen tilanne estää häntä maksamasta velkaansa (40 artikla). 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/47 Toisin sanoen lykkäys myönnetään, jos yritys sitä pyytää ja jos yritys täyttää määräyksissä asetetut edellytykset. Lykkäyspäätökset ovat sosiaaliturvajär- jestelmään liittyvien velkojen perinnän kannalta sillä muunlainen menettely johtaisi myönteisiä, kyseisen yrityksen sulkemiseen, jolloin velan takai- sinmaksusta ei olisi minkäänlaisia takeita. (46) totesi lisäksi, että taatakseen Espanjan hallitus velanmaksun yritys tekemään Torrela- tarjoutui vegan kaupungissa sijaitsevaan tehtaaseen sekä sen koneisiin ja laitteisiin ensimmäisen kiinnityksen, jonka saajina olivat yleinen sosiaaliturvavirasto ja palkkatakuurahasto Fogasa yhdessä. American Appraisal España SA:n 31 päivänä joulukuuta 1996 tekemän arvion mukaan kyseisen omaisuuden reaa- liarvo oli 25 580 000 000 pesetaa. Koska vakuuden täyden oikeusvaikutuksen varmistamiseksi tarvit- tavat toimenpiteet olivat hyvin monimutkaisia ja vaivalloisia, SNIACE pyysi jatkamaan takauksen esittämiselle asetettua määräaikaa. Yleisen sosiaali- turvaviraston pääjohtaja hyväksyi 19 päivänä joulu- kuuta 1997 määräajan pidennyksen 22 päivänä helmikuuta 1996 annetun määräyksen 21 artiklan mukaisesti korkeintaan kuudeksi kuukaudeksi, minä aikana yleisen sosiaaliturvaviraston julkai- semia takavarikointipäätöksiä ei pantaisi täytän- töön. (50) (47) Koska edellä mainituista ongelmista ei päästy eroon eikä yritys kyennyt määrittelemään täsmälli- sesti viimeisen maksuerän suorituspäivää piden- netyn määräajan kuluessa, yritys pyysi ”vakuuden korvaamista” sen varmistamiseksi, että takavarikoin- tipäätöksiä ei pantaisi täytäntöön. Espanjan viran- omaisten mukaan parhaillaan tutkitaan, kattaisiko uusi vakuus lykätyn velan riittävässä määrin. täysin artiklaa viranomaisen myöntävätkin, että yleistä sosiaaliturvaa koskevan lain 20 artiklassa käytetään sanaa ”podrán” (voi) viitattaessa valtuuksiin myöntää lykkäystä maksamattomista sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan maksamiseen, viranomaisella voitaisiin katsoa olevan Espanjan viranomaisten näkemyksen mukaisesti harkintavaltaa ainoastaan tulkitsemalla kirjaimellisesti. Espanjan viranomaisten mielestä harkinnanva- rainen ei tarkoita mielivaltaista, jolloin lakia sovel- lettaisiin samanlaisiin tilanteisiin ennalta arvaamat- tomasti ja epäyhtenäisesti. Todellisuudessa yritykset pyytävät lykkäystä, koska niiden taloudellinen tilanne estää niitä maksamasta velkojaan, ja mikäli ne lainsäädännön (mikä tietenkin merkitsee mukaiset edellytykset tapauskohtaista tutkimista), niille myönnetään lykkäys. Tässä yhteydessä Espanjan viranomaiset pitävät kyseistä toimenpidettä yleisenä käytäntönä ja katsovat, että kaikkiin tapauksiin sovelletaan samoja arviointiperusteita. voimassa täyttävät olevan Lopuksi Espanjan hallitus toteaa olevansa edelleen sitä mieltä, että lykkäysten myöntämisellä suojel- velkojen perinnän laan sosiaaliturvajärjestelmää osalta paremmin kuin muilla toimenpiteillä, jotka johtaisivat yritysten sulkemiseen, jolloin olisi täysin mahdotonta periä kaikkia velkoja tai edes suurinta osaa veloista. Tämän vuoksi etusijalle asetetaan sosiaaliturvajärjestelmän menetelmä, kannalta kaikkein edullisin. joka on (48) (49) Espanjan viranomaisten mielestä lykkäystä ei voida pitää yritykselle myönnettynä valtiontukena, koska velanmaksuehdot, lykkäyksen myöntämispäivänä voimassa olleen korkokannan mukaisesti perittävä korko mukaan luettuna, ovat Espanjan lainsäädän- töön sisältyvien yleisesti sovellettavien ja pakol- listen sääntöjen mukaisia. (51) Espanjan viranomaiset katsoivat kuitenkin 24 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessä, että niiden kanta ei ollut ristiriidassa kantelijan näke- myksen kanssa, jonka mukaan velan lykkäys on tapauskohtaisen tutkinnan jälkeen toteutettava. harkinnanvarainen valtion toimenpide; vaikka ne Lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus Espanjan hallitus piti kiinni näkemyksestään, jonka mukaan kyseessä ei ole tuki, koska lainan takausta ei koskaan virallistettu. Se toisti, että 16 päivänä syyskuuta 1993 annetun lain n:o 7/1993 2 artiklassa ainoastaan annetaan aluehallitukselle valtuudet myöntää SNIACE:lle miljardin pesetan takaus. Tätä ei kuitenkaan toteutettu, koska laissa asetettiin tiukat edellytykset, jotka oli täytettävä, jotta aluehal- litus voisi myöntää takauksen, ja jotka eivät toistai- seksi olleet täyttyneet. Näin ollen takausta ei ollut myönnetty eikä pantu täytäntöön. Sitä paitsi yritys ei ollut edes pyytänyt sitä. Espanjan hallitus toisti, että ennen takauksen mahdollista virallistamista se ilmoittaisi asiasta etukäteen Euroopan komissiolle. L 149/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 (52) ja Espanjan hallitus lisäsi, että Espanjan yksityisoikeu- dessa (kauppaoikeudellisen säädöskokoelman 440 artikla siviilioikeudellisen säädöskokoelman 1822–1856 artikla) takaus määritellään muodolli- seksi liiketoimeksi: jos takausasiakirjaa ei toimiteta sille, jonka on määrä ottaa vastuulleen riski, takausta ei ole olemassa eikä sillä luoda mitään oikeuksia eikä velvollisuuksia. Takaus on enemmän kuin vain aikomuksen ilmaus. Jotta kyseessä oleva seuraavien edelly- takaus pantaisiin täytäntöön, tysten on täytyttävä: a) lain 7/1993 määräysten noudattamista koskeva (56) vahvistus; b) laadittavaa takausasiakirjaa koskeva oikeudel- linen lausunto; c) yleinen tilintarkastuskertomus; d) aluehallituksen talous- ja veroministerin myön- tämää takausta koskeva ehdotus; e) takausta koskeva aluehallituksen hyväksyntä; vedet voidaan laskea jätevesijärjestelmään noudat- taen päästöjä koskevissa määräyksissä asetettuja enimmäismääriä, jolloin peritään sallitun ympäris- tökuormituksen mukaiset käyttömaksut. Ehdotus kaiken teollisuuden tuottaman jäteveden käsitte- lystä kunnalliseen jätevedenpuhdistamoon kuulu- vassa erillisessä käsittelylaitoksessa on hylätty kyseisen vaihtoehdon monimutkaisuuden vuoksi. Espanjan viranomaiset lisäsivät 16 päivänä huhti- kuuta 1998 päivätyssä kirjeessä, että SNIACE oli jo aloittanut liittyvät jätevedenpuhdistamoon hankinnat ilman minkäänlaista julkista tukea ja näin ollen ei ole olemassa konkreettisia suunni- telmia tämäilkaltaisen tuen myöntämiseksi. f) takausasiakirjan laatiminen. Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116 miljoonan pesetan velat Rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsitte- lylaitoksen rahoitusjärjestelyt (57) (53) (54) totesi, suunnitellaan että käsittelylaitoksen Espanjan hallitus rakentamista osana Besaya-joen yhteistä vedenkäsittelysuunnitelmaa eikä ainoastaan SNIACE:n käyttöön, mutta että hanke on vasta suunnitteluvaiheessa. (58) käyttöön Yritys on jo toteuttanut toimenpiteitä jätteenkäsit- telylaitoksen ottamiseksi. Yrityksen Besaya-jokeen laskemien päästöjen käsittely liittyy Saja-Besaya-altaan puhdistamista koskevan yleis- suunnitelman mukaisesti toteutettuihin toimenpi- teisiin; kyseinen allas on julistettu kansalliseksi suojelukohteeksi ja se on parhaillaan teknisen arvi- oinnin kohteena. Ennen tämän vaiheen loppuun saattamista on mahdotonta määritellä, millaisia toimenpiteitä lopulta edellytetään päästöjä Besaya- jokeen laskevilta yrityksiltä. (55) Saja-Besaya-altaan puhdistamista koskevan yleis- toteutettujen teknisten suunnitelman mukaisesti tutkimusten teollisuusyritysten, SNIACE mukaan luettuna, on käsiteltävä itse jäte- vesipäästönsä niiden syntypaikassa, ja käsitellyt jäte- perusteella Espanjan viranomaiset totesivat, että Torrelavegan toiminut kaikin tavoin kaupunginvaltuusto oli valtuuksiensa mukaisesti ja Espanjan lain mukaan mainitun veromäärän poistaminen ei ole sama kuin velan peruuttaminen. (quita) tehnyt Torrelavegan kaupunginvaltuusto ei ollut osallis- tunut maksumenettelyn lykkäyksen osana loka- kuussa 1996 tehtyyn velkojien sopimukseen vaan oli ja erillisen, peruuttamista lykkäystä (espera) koskeviin Espanjan verosäädök- siin perustuvan erityissopimuksen, jolla se suostui samoihin myönnytyksiin kuin yksityiset velkojat. Toisin sanoen se suostui velkojien sopimuksessa määrättyyn velkamäärän vähentämiseen ja maksu- ajan pidennykseen sekä velan maksamiseen erissä viiden vuoden aikana, johon sisältyi velkojien sopi- muksen mukainen maksuvapaa aika ja korkokanta. Erityissopimuksen allekirjoittamisella oli ainoas- taan tarkoitus varmistaa, että SNIACE maksaa vero- velkansa kaupungin viranomaisille, koska peruute- tuille veloille ei ollut esitetty minkäänlaista takausta eikä käytettävissä ollut rasituksetonta omaisuutta. Sopimus oli kaikin puolin yleisen verolain 129 artiklan 4 kohdan mukainen. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/49 (59) (60) (61) Espanjan viranomaisten mukaan Espanjan konkurssilainsäädännössä tehdään selkeä ero velan peruuttamisen sekä velan määrän vähentämisen ja maksuajan pidennyksen välillä. Velka voidaan peruuttaa vain lailla, jonka vuoksi on tarkoituksenmukaista myöntää vapautus veroista. Velan määrää vähennetään ja maksuaikaa pidennetään vain velan tai ainakin sen osan takaisinsaamisen varmistamiseksi, ja kyseisiin keinoihin turvaudutaan vain konkurssimenettelyn yhteydessä, kun perintä- toimet eivät ole mahdollisia, koska kiinnitysten velkojilla (Banco Español de Crédito) on kiistämätön etusija niillä olevan kiinteistöä ja rakennuksia koskevan panttioikeuden vuoksi, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa. jolloin kyseessä on yleensä katastrofitilanne, Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle jäljennöksen 15 päivänä joulukuuta 1997 tehdystä Torrelavegan kaupunginvaltuuston päätöksestä n:o 4358/97, jossa muun muassa todetaan, että SNIACE:n verovelka kyseisenä päivänä koostui 216 245 424 pesetan velka- pääomasta ja 37 523 859 pesetan suuruisesta vuoden 1996 elinkeinoverosta, joihin voidaan lisätä lisämaksut ja lakisääteiset korot. Ulosottoteitse varmistettiin 10 193 800 pesetan takai- sinsaaminen; ja noin 45 000 000 pesetan korvaus on odotettavissa; yleisen verolain 73 artiklan mukaan omaisuusverolla on erityisasema epäsuoran laillisen kiinnityksen tapauk- sessa. Espanjan viranomaiset korostivat, että velkojen vapauttaminen liittyy veroarvioihin, jotka eivät kuulu ensisijaisten vaateiden tai aiempien ulosmittausten piiriin ja jotka elinkeino- veron (Impuesto sobre Actividades Económicos, IAE) tapaan olisi voitu ja olisi pitänyt peruuttaa, koska ne perustuvat koko vuoden toimintaan (mikä ei ollut mahdollista vuosina 1995 ja 1996, jolloin yritys oli suljettu useita kuukausia): (ESP) Vesi- ja jätehuolto 4. vuosineljännes 1994 Vesi- ja jätehuolto 1. vuosineljännes 1995 Vesi- ja jätehuolto 2. vuosineljännes 1995 Vesi- ja jätehuolto 3. vuosineljännes 1995 Vesi- ja jätehuolto 4. vuosineljännes 1995 Elinkeinovero 1995 Lisämaksut pakkoperinnästä Vesi- ja jätehuolto 1. vuosineljännes 1996 Vesi- ja jätehuolto 2. vuosineljännes 1996 Tieliikennemaksu 1996 Elinkeinovero 1996 Elinkeinoveron välitön arviointi 1995 3 808 525 1 230 231 1 410 205 1 205 407 1 217 353 37 854 610 24 837 978 1 254 510 1 404 795 6 700 37 523 859 4 449 635 Yhteensä 116 197 108 (62) Espanjan hallituksen mukaan 116 miljoonan pesetan suuruisesta velasta vapauttamista ei voida pitää välittömänä tai välillisenä tukena, koska kaupunginvaltuuston päätös tavallaan rajoittui niihin velkoihin, joita ei voitu periä ja joista osa (kuten vuosien 1995 ja 1996 elinkeinoveroa koskevat arviot ja lisämaksut pakkoperinnästä) on osittain peruutettava, koska arviointi suoritettiin vuoden täysimittaisen toiminnan perusteella, vaikka yritys ei toiminut juuri lainkaan vuosina 1995 ja 1996. Elinkeinovero on vero, jonka verokannan keskushallinto määrittää ja joka perustuu kokopäivätoimiseen elinkeinon harjoittamiseen. Espanjan hallitus perustaa siis näkemyksensä oletukseen täysilukuisesta henkilöstöstä ja täysimääräisestä energiankulutuksesta yrityksen normaalin toiminnan tason mukaisesti. Tosiasiallisesti tuotanto oli keskeytyksissä kyseisenä ajankohtana, ja kumpaakin vuotta koskevat määrät olisi peruutettava ilman eri toimenpiteitä. L 149/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 (63) Näin ollen velkojen vapauttamisesta tehdyssä sopi- muksessa mainittu kokonaismäärä, 100 216 447 pesetaa, vastasi niitä velkoja, joita ei voitu periä: elinkeinoveroa, jonka kannolle ei ollut perusteita, ja jotka olivat vapauttamisen kohteena lisämaksuja, olevaan tosiasialliseen verovelkaan liittyvä kirjanpi- toerä, joten kyseistä erää voidaan pitää ainoastaan kirjanpidollisena ei ole mitään käytännön vaikutuksia. tietona, jolla (64) (65) (66) (67) Jäljelle jäävät määrät eli vesi- ja jätehuoltomaksut, perustuvat myös huomattavan virheellisiin laskel- miin, koska ainakin jätehuoltomaksu on laskettu täysimittaisen taloudellisen toiminnan perusteella, mikä ei pidä paikkaansa vuosien 1994, 1995 ja 1996 osalta. Kyseiset arviot korvataankin uusilla, todelliseen toiminnan tasoon perustuvilla arvioilla. Vuosien 1995 ja 1996 elinkeinoveroa koskevat arviot, arvoltaan 79 497 353 pesetaa, olivat siten täysin epärealistisia, ja ne on sen vuoksi peruutet- tava osittain. Loppua päätökseen sisältyvästä velasta ei voida periä lainkaan pakkoperintämenettelyin, koska sillä ei ole etuoikeusasemaa, ja kaupunginvaltuuston päätöksellä ei näin ollen käytännössä ole vaikutusta yritykseen, koska päätös koskee määriä, joita ei voida periä, sekä määriä, jotka oli peruutettava, koska yritys ei harjoittanut todellista taloudellista toimintaa. Espanjan viranomaiset päättelivät, että Torrelavegan toimivat yksinkertaisesti kaupungin viranomaiset ja suojellakseen taloudellisia etujaan tehokkaasti tekivät kaikkensa periäkseen takaisin SNIACE:n velan. Niiden toteuttamat toimenpiteet ovat olleet kaikilta osin lainmukaisia eikä niistä ole missään vaiheessa kaupungin varojen vähenemistä; niihin ei myöskään voida katsoa tukea SNIACE:lle, koska veloista vapauttaminen rajoittui määriin, joita ei tosiasiallisesti voitu periä takaisin useista eri syistä. sisältyvän välitöntä Torrelavegan seurannut välillistä tai SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset 1,702 miljardin pesetan takaisinmaksusta, Fogasan joka SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä palkkoja vastaa toisti, tehneiden että Fogasa maksaa Espanjan hallitus konkurssin vakavissa vaikeuksissa olevien yhtiöiden työntekijöille suorit- tamatta olevat palkat ja palkanlisät. Kyseiset etuudet maksetaan työntekijöille eli palkkatakuu- seen ovat oikeutettuja ainoastaan työntekijät eikä tai muuten sen piiriin kuulu tuen tai lainojen myöntäminen joilla on palkkoihin liittyviä velkoja. yrityksille, Sopimuksia palkkatakuurahaston maksamien määrien takaisinmaksusta säännellään 20 päivänä elokuuta 1985 annetulla ministeriön määräyksellä, johon nimenomaisesti sisältyy palkkatakuurahaston mahdollisuus tehdä sopimus maksujen lykkäyksestä ja erissä maksamisesta noudattaen määräyksensä annettuja säännöksiä. (68) Fogasa teki SNIACE:n kanssa kaksi takaisinmaksu- sopimusta 6 päivänä maaliskuuta 1985 annetun kuninkaallisen asetuksen 505/85 32 artiklan täytän- töönpanosta 20 päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen mukaisesti: a) päivätty 5 päivänä marraskuuta 1993 Kokonaismäärä 1 362 708 700 pesetaa mukaan lukien korko: Maksuaika: kahdeksan vuotta Maksuerien väli: kuusi kuukautta Korkokanta: kymmenen prosenttia, joka oli täytäntöönpanosta 20 päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen mukainen lakisääteinen korko vuonna 1993 Vakuus: kiinnitys omaisuuteen b) päivätty 31 päivänä lokakuuta 1995 Kokonaismäärä 339 459 878 pesetaa mukaan lukien korko: Maksuaika: kahdeksan vuotta Maksuerien väli: kuusi kuukautta yhdeksän prosenttia, Korkokanta: oli täytäntöönpanosta 20 päivänä elokuuta 1985 annetun määräyksen mukainen lakisääteinen korko vuonna 1995 joka Vakuus: kiinnitys omaisuuteen (69) Kesäkuuhun 1998 mennessä yritys oli maksanut mukaisesti sopimuksen kyseisten kahden 186 963 594 pesetaa. (70) Espanjan viranomaisten mielestä sopimuksiin ei sisälly yleisen budjettilain tarkistetun toisinnon 81 artiklan määritelmän mukaista valtion myöntämää tukea tai avustusta, toisin sanoen julkisten varojen vapaata myöntämistä julkisille tai yksityisille henki- löille tai elimille yhteiskunnallisesti merkittävän toiminnan edistämiseksi tai yleishyödyllisen tavoit- teen saavuttamiseksi taikka yleisemmin jonkinlai- sena valtion talousarviosta tai jonkin itsehallinto- 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/51 elimen talousarviosta myönnettävänä ja maksetta- vana avustuksena tai tukena taikka kokonaan tai osittain Euroopan unionin varoin rahoitettuna avustuksena tai tukena. Pikemminkin kyseessä on luotto, johon kyseinen elin on oikeutettu yritysten osalta etuuksien saaneiden työntekijöiden oikeuk- sien ja toimien korvaamisen perusteella. (71) Lopuksi Espanjan hallitus esitti, että kyseisiä sään- töjä ja määräyksiä sovelletaan yleensä kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin yrityksiin eivätkä ne koske ainoastaan tiettyjä yrityksiä tai toimialoja. Fogasa maksaa työntekijöille suorittamatta olevat määrät muttei suorita mitään maksuja kyseisille yrityksille, koska se on kiellettyä voimassa olevan lainsäädännön nojalla. (72) Menettelyyn kuuluvien tutkimusten kohteena olevien kysymysten lisäksi Espanjan hallitus otti kantaa kolmansien esittämiin huomautuksiin, joiden mukaan ilmoitettuun Caja Cantabrian SNIACE:lle myöntämään 2 000 miljoonan pesetan lainaan sisältyisi valtiontukea. Se kumosi väitteet ja totesi muun muassa, että Caja on yksityisoikeuden piiriin kuuluva luottolaitos, jonka on tehtävä inves- tointipäätöksensä kannattavuus- ja vakavaraisuuspe- rusteiden nojalla. Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että Caja Cantabrian myöntämä väitetty tuki ei kuulu menettelyn soveltamisalaan. Se pitää kuitenkin mahdollisena, että lainaan sisältyy tukea, ja pidättää itselleen oikeuden jatkaa asian tutkimusta tämän menettelyn ulkopuolella. VI VÄITETYN TUEN ARVIOINTI (73) Komission on ensin määriteltävä, sisältyykö menet- telyn kohteena oleviin eri toimenpiteisiin EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettua valtiontukea. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioi tilanteen seuraavasti. (74) SNIACE on yksi yhteisön viidestä viskoosikuitujen valmistajasta. Sen tuotteilla käydään kauppaa jäsen- valtioiden välillä, ja valmistajien kesken käydään kilpailua. Viskoosikuiduilla (CN-koodi 5504 10 00) EU:n sisällä käytävän kaupan volyymi oli noin 101 000 tonnia vuonna 1997. SNIACE:n toimiala on taantuva, minkä vuoksi jotkut sen kilpailijoista ovat kapasiteettiaan. Kyseisten kuitujen tuotanto ETA:n alueella laski 760 000 tonnista vuonna 1992 684 000 tonniin vuonna 1997 (kymmenen prosentin lasku), ja kulutus laski 11 prosenttia kyseisenä ajanjaksona. Keskimää- räinen kapasiteetin käyttöaste kyseisenä ajanjaksona järkeistäneet alan pääomavaltaisuus. oli noin 84 prosenttia, mikä on alhainen ottaen huomioon Espanjan markkinoiden lisäksi SNIACE on perinteisesti toimittanut tuotteitaan Euroopan markkinoille, varsinkin Italiaan ja Ranskaan. Lisäksi SNIACE valmistaa synteettikuituja, tarkemmin sanottuna polyamidifilamenttilankaa. Kyseinen ala kärsii huomattavasta ylikapasiteetista, ja keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste vuosina 1995–1997 oli vain 76 prosenttia. SNIACE on jättänyt ympäristöverot maksa- matta vuodesta 1987 alkaen (75) Vuosien 1987–1995 ympäristöveroista, lisämak- suista ja koroista kertyneiden maksamattomien velkojen kokonaismäärä näytti 1 päivään maalis- kuuta 1998 mennessä nousseen 6 268 766 095 pesetaan (Espanjan viranomaisten ilmoittaman 6 354 149 834 asemesta, jossa ei otettu huomioon vuosina 1987 ja 1988 jo kannettuja määriä). Kyseisten velkojen pakkoperintämenettely aloitet- tiin ilmeisesti noin kahdeksan vuotta sitten sen jälkeen, taloudellis-hallinnollinen tuomioistuin oli tehnyt vuosien 1987 ja 1988 arvi- oiden laillisuutta koskevan päätöksen 28 päivänä marraskuuta 1990. Kuten Espanjan viranomaiset itsekin myöntävät, pakkoperintämenettelyllä ei tässä tapauksessa ole lykkäävää vaikutusta, koska SNIACE ei ole esittänyt pankkitakausta kyseenalai- seksi asetettujen ympäristöveroarvioiden osalta (lukuun ottamatta vuoden 1988 arviota). kun ylempi (76) Komissio myöntää kuitenkin, että Espanjan lain mukaan SNIACE:n velkojen perimisestä vastaava elin on veroviranomainen eikä vesiviranomainen (Confederación Hidrográfica del Norte). Kesä- kuuhun 1998 mennessä oli peritty 85 383 739 pesetaa eli vain reilu prosentti kokonaissaatavista. Samanaikaisesti velan määrä, lakisääteisen korko- kannan mukainen korko ja lisämaksut mukaan luettuina, kasvaa edelleen. (77) Komissio toteaa, että velkojen perintä on osoittau- tunut vaikeaksi varsinkin siksi, että SNIACE:lla on taloudellisia ongelmia ja että SNIACE on kyseen- alaistanut vuosiarviot oikeusteitse. Koska veroviran- omainen ei ole toistaiseksi ryhtynyt pakkotäytän- jolla se olisi mahdollisesti aiheuttanut yrit- töön, yksen selvitystilan, se on saattanut toimia näin maksimoidakseen mahdollisuutensa saada takaisin ainakin osan maksamatta jätetyistä ympäristöve- roista, mikä olisi muutoin ollut mahdotonta parem- massa etuoikeusasemassa olevien muiden velkojien vuoksi. L 149/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 (78) että tässä voidaan todeta, Lopuksi vaiheessa komissio ei suorittamiensa tutkimusten perusteella voi päätellä, että ympäristöverojen maksamatta jättämiseen sisältyy selvästi valtiontukea. Ottaen seikat, huomioon monimutkaiset jotka liittyvät viranomaisten SNIACE:lle mahdolli- sesti suomaan erityiskohteluun maksamattomien verojen perimättä jättämisen muodossa komissio aikoo lykätä tätä osatekijää koskevan päätöksen myöhemmäksi. oikeudelliset Sosiaaliturvamaksut on jätetty maksamatta vuodesta 1991 alkaen (79) Komissio ei kiistä Espanjan viranomaisten esit- tämää väitettä, jonka mukaan sosiaaliturvavirasto on toiminut saatavansa. Komissio korostaa lisäksi, että se ei millään tavalla aseta kyseenalaiseksi Espanjan yleistä sosiaaliturvajärjes- telmää. turvatakseen (80) Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin myöntäneet, että jos sosiaaliturvavirasto olisi ryhtynyt perimään saatavansa, seurauksena olisi ollut yrityksen sulke- minen. On siis ilmeistä, että sosiaaliturvaviraston suvaitsevaisuus lykättyjä SNIACE:n sosiaaliturvamaksuja kohtaan merkitsi yritykselle huomattavaa etua. vuoden usean ajan korko liittyvä ennen elokuuta koron mukaista tiettynä ajankohtana noteerattua arvoa. Tällaista korkoa ei kuitenkaan vahvistettu Espanjan osalta 1996. Kun komissio on arvioinut aiemmissa tapauksissa (2), vastaako sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan uudelleenjärjestelyyn vallitsevia markkinaolosuhteita, se onkin käyttänyt vertailu- kohtana vallitsevaa keskikorkoa, jonka Espanjan yksityiset pankit perivät yli kolmen vuoden lain- oista. Espanjan keskuspankin julkaisemien tilas- tojen mukaan tässä tapauksessa yksityiset pankit perivät yli kolmen vuoden lainoista kyseisenä ajan- kohtana seuraavanlaiset keskikorot: 18,24 prosenttia vuonna 1991, 17,28 prosenttia vuonna 1992, 16,19 prosenttia vuonna 1993, 12,51 prosenttia vuonna 1994, 13,09 prosenttia vuonna 1995 ja 11,06 prosenttia vuonna 1996 (3). Muutkaan velkajärjeste- velka- lysopimusten ehdot, laina-ajan pääoman ja korkojen maksu painottui lopulle (ilmeisesti yrityksen elpymisen helpottami- seksi), eivät vastaa tavanomaisten markkinaolosuh- teiden mukaisia luottoja. joiden mukaisesti (83) Näin ollen on pääteltävä, että sopimuksiin sisältyi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa laitonta, koska tarkoitettua valtiontukea, siitä ei ollut tehty komissiolle EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta. On vaikeaa määritellä täsmällisesti laittoman tuen määrää, mutta tueksi voidaan katsoa ainakin talou- dellinen etu, joka saatiin lainan myöntämishetkestä voimassa olleesta alennetusta korkokannasta. joka oli (81) On myös ilmeistä, että voimassa olevissa sosiaali- turvaa koskevissa määräyksissä annetaan viranomai- sille mahdollisuus käyttää harkintavaltaa käsitelles- sään yksittäisiä tapauksia, kuten tässä tapauksessa on tehtykin. Komissio korostaa, että nimenomaan sosiaaliturvaviraston harkintavallan laajuus tässä tapauksessa, joka koskee ilmeisen kannattamatonta yritystä, saa komission hylkäämään Espanjan viran- jonka mukaan sosiaaliturvavi- omaisten väitteen, raston SNIACE:n tapauksessa toteuttamat toimen- piteet ovat yleisiä toimenpiteitä (1). (84) (82) lainsäädännön mukaisesti, Vaikka sosiaaliturvavirasto onkin toiminut voimassa SNIACE:n olevan velkojen velkajärjestelysopi- lukuisin muksin ei näytä vastaavan vallitsevia markkinaolo- suhteita. Komissiolla on ollut tapana käyttää vertai- lukohtana kyseisen jäsenvaltion vahvistetun viite- käsittely (1) Julkisasiamies Jacobs katsoo asiaa C-256/97, D. M. Transport SA, koskevassa 24 päivänä syyskuuta 1998 antamassaan ratkai- suehdotuksessa olevan selvää, että tietyin edellytyksin sosiaali- turvamaksujen viivästyneeseen maksamiseen kohdistuva jatkuva ja yletön suvaitsevaisuus voi merkitä huomattavaa liiketaloudel- lista etua myönnytyksiä saavalle yritykselle ja että ääritapauk- sissa se voi vastata vapautusta kyseisistä maksuista (33 kohta). Lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus myöntämisen Vaikka onkin valitettavaa, että Espanjan viran- omaiset eivät ilmoittaneet komissiolle Cantabrian aluehallituksen aikomuksesta antaa lupa kyseisen erityisesti takauksen huomioon, että yritys valmistaa muun muassa synteettikuituteollisuuden polyamidikuituja tukisäännöstön mukaisen piiriin kuuluvia tuotteita, komissio katsoo, että aluehallitus ei itse myönnä takauksia ja että takauksen täytän- ylimääräisiä töönpano olisi edellyttänyt useita valvonnan ottaen eli (2) Esimerkiksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 8 11 päivänä tammikuuta 1997 julkaistu Tubacex-asia. (3) Espanjaan on sovellettu siitä lähtien seuraavia viitekorkoja: 1. 11. 1996–1. 1. 1997: 10,56 prosenttia; alkaen 6,2 1. 1. 1998 13,45 prosenttia; 1. 1. 1997–1. 8. 1997: 6,22 1. 8. 1996–1. 11. 1996: 11,4 prosenttia; 1. 8. 1997–1. 1. 1998: prosenttia. prosenttia; 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/53 jotka toimenpiteitä. Lisäksi ole komission hallinnollisia tiedossa osoittaisivat seikkoja, ei SNIACE:n saaneen liiketaloudellista etua lain säätä- misestä. hallitus että etukäteen mahdollisista ilmoittaa takauksen virallistamista koskevista ehdotuksista, komissio päättelee, että SNIACE:lle ei sinänsä suoda mitään erityistä etua lailla 7/93, johon ei näin ollen sisälly valtiontukea. Edellyttäen, komissiolle Espanjan Rakennettavaksi suunnitellun jätteenkäsitte- lylaitoksen rahoitusjärjestelyt (85) Komissio toteaa, että Espanjan hallituksen toimitta- mien tietojen perusteella Saja-Besaya-altaan puhdis- tamista koskevan alueellisen suunnitelman täytän- töönpano on teknisen arvioinnin vaiheessa, ja vasta tämän vaiheen jälkeen tiedetään, mitä toimenpi- teitä on lopulta toteuttava yritysten (SNIACE mukaan luettuna) Besaya jokeen laskemien pääs- töjen osalta. Komissio ottaa myös huomioon jonka mukaan Espanjan hallituksen ilmoituksen, SNIACE on jo toteuttanut toimenpiteitä jäteveden- puhdistamon käyttöön ottamiseksi ilman minkään- laista julkista tukea eikä julkista tukea myöskään ole suunnitteilla. Näin ollen komissio ei ole tutki- tuen osatekijöiden todeta muksissaan voinut olemassaoloa. Torrelavegan kaupunginvaltuuston osittain peruuttamat 116 miljoonan pesetan velat (86) toteuttamat Torrelavegan kaupunginvaltuusto näyttää Espanjan hallituksen toimittamien tietojen perusteella pyr- kineen varmistamaan, että se saa SNIACE:lta kaikki ne saatavansa, jotka se voi laillisesti periä Espanjan lain nojalla. Komissio on lisäksi tutkinut, onko julkisen velkojan toiminta tässä tapauksessa perus- tunut pyrkimykseen maksimoida mahdollisuudet periä maksamattomat verot ja vastasivatko julkisen velkojan yksityisten velkojien toimia. Kuten komissio myönsi menet- telyä aloittaessaan, jolloin se ei hyväksynyt osana maksumenettelyn lykkäystä lokakuussa 1996 tehtyä velkojien sopimusta (jossa muun muassa määrättiin, että 40 prosenttia velasta muunnetaan osakkeiksi), viranomaiset kykenivät periaatteessa turvaamaan kaikki saatavansa. Lisäksi komissio myöntää, että Torrelavegan kaupunginvaltuuston ja SNIACE:n välinen erillinen sopimus, joka oli käytännössä samansisältöinen kuin velkojien sopimus, ei näytä tuoneen SNIACE:lle yhtään suopeampaa kohtelua toimenpiteet kuin yksityisten velkojien sopimus. Veloista vapaut- taminen päinvastoin rajoittui lähinnä määriin, joita ei voitu periä takaisin varsinkin sen vuoksi, että yritys taloudellista toimintaa vuosina 1995 ja 1996, joten erääntyneet määrät on arvioitava uudelleen, vaikka komissiolle ei vielä olekaan toimitettu yksityiskohtaisia tietoja muutetuista arvioista. harjoittanut juurikaan ei (87) Näin ollen komissio katsoo käytettävissä olevien tietojen perusteella, että SNIACE ei ole hyötynyt kohtuuttomasti menettelyn soveltamisalaan kuulu- vista viranomaisten toimenpiteistä eivätkä toimenpiteet johda velkojen peruuttamiseen, joten kyseessä ei siis ole valtion- tuki. Torrelavegan kaupungin SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan väliset sopimukset 1,702 miljardin pesetan Fogasan joka takaisinmaksusta, SNIACE:n puolesta maksamia työntekijöiden erääntyneitä palkkoja vastaa yrityksen (88) Komissio toistaa menettelyn aloittamisen yhtey- dessä esittämänsä näkemyksen, jonka mukaan se ei vastusta Fogasan toimintaa, mikäli Fogasa maksaa puolesta määräystensä mukaisesti SNIACE:n työntekijöille näiden lailliset saatavansa, joita nämä eivät olisi muuten saaneet. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti harkinnanva- raista valtion osallistumista näiden kustannusten rahoitukseen on pidettävä tukena eikä yleisenä toimenpiteenä, jos yritys hyötyy siitä taloudellisesti riippumatta siitä, suoraan yritykselle vai jaetaanko ne työntekijöille jonkin valtiollisen toimielimen välityksellä. suoritetaanko maksut (89) Komission näkemys kyseisistä järjestelyistä on, että Fogasalla on harkintavalta lykätä takaisinmaksua tai jakaa se enintään kahdeksan vuoden pituiseksi ajaksi. Lykätyistä maksuista peritään lakisääteinen korko. Vaikka kyseiset järjestelyt ovatkin voimassa olevan lainsäädännön mukaisia, ne eivät näytä vastaavan vallitsevia markkinaolosuhteita. Samoista syistä kuin edellä käsiteltyjen sosiaaliturvamaksuista muodostuvan velan tapauksessa (Espanjan osalta ei vahvistettu viitekorkoa ennen elokuuta 1996) komissio on käyttänyt vertailukohtana yksityisten pankkien yli kolmen vuoden lainoista perimää keskikorkoa seuraavasti: 16,19 prosenttia vuonna 13,09 1993, 12,51 prosenttia vuonna 1994, L 149/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 prosenttia vuonna 1995 ja 11,06 prosenttia vuonna 1996. Nämä korot ovat huomattavasti sopimuskor- koja korkeampia. Lisäksi komissio pitää edelleen kyseenalaisena, pystyykö yritys täyttämään sopi- musehdot taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi. Tois- tuvista pyynnöistä huolimatta Espanjan hallitus ei ole toimittanut yksityiskohtaisia tietoja Fogasalle vakuudeksi asetetun kiinnityksen luonteesta. kena, jonka edellytykseksi ei siis ole asetettu inves- tointeja tai työpaikkojen luomista. Lisäksi kyseistä poikkeusta voitaisiin soveltaa 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille alueille myönnettyyn tuki toimintatukeen poikkeuksellisesti vain, myönnetään tarkkaan rajatut edellytykset täyttäville vaikeuksissa oleville yrityksille (tarkemmin jäljem- pänä). jos (90) Edellä noudatetun sosiaaliturvamaksuista muodos- tuvaa velkaa koskevan toimintamallin mukaisesti on näin ollen pääteltävä, että Fogasan kanssa tehtyihin velkajärjestelysopimuksiin sisältyy EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa laitonta, koska tarkoitettua valtiontukea, siitä ei ollut ilmoitettu komissiolle. Sosiaaliturva- maksuista muodostuvan velan tavoin laittoman tuen määrää on vaikeaa määritellä täsmällisesti, mutta tueksi voidaan katsoa ainakin taloudellinen joka saatiin velkajärjestelysopimusten edulli- etu, sista korkokannoista (10 prosenttia ja 9 prosenttia). joka oli (91) Koska komissio katsoo, että laitonta tukea sisältyy ympäristöverojen maksamatta jättämiseen, sosiaali- turvamaksuista muodostuvan velan uudelleenjärjes- telyyn ja Fogasan takaisinmaksusopimuksiin, sen on päätettävä, soveltuuko kyseinen tuki yhteismark- kinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. (92) (93) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa jonka mukaan kohdassa määrätään periaatteesta, määritellyn kaltainen tuki ei sovellu yhteismarkki- noille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia kyseiseltä periaat- soveltaa käsiteltävänä olevaan teesta tapaukseen tuen luonteen ja tavoitteiden vuoksi. voida ei Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen tiettyjen alueiden kehit- tämistä edistävää tai helpottavaa tukea koskevien poikkeusten osalta komissio toteaa, että alue, jolle SNIACE on sijoittautunut, on syyskuusta 1995 kuulunut 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen aluetuen piiriin ja kuului ennen kyseistä ajankohtaa 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen aluetuen piiriin. SNIACE:lle myönne- tyllä tuella ei kuitenkaan vaaditulla tavalla edistetä kyseisessä artiklassa tarkoitettua tiettyjen talousalu- eiden kehitystä, koska se myönnettiin toimintatu- (94) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksen osalta todettakoon, että kyseessä ei selvästikään ollut tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Espanjan taloudessa olevan vakavan häiriön poista- miseen. Espanjan hallitus ei ole myöskään pyrkinyt perustelemaan tukea tällä perusteella. (95) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeuksen osalta todettakoon, että kyseessä ei selvästikään ollut tuki kulttuurin ja kult- tuuriperinnön edistämiseen. (96) Näin ollen komissio keskittyy SNIACE:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä arvioidessaan perustamis- sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan muihin kuin alueellisiin näkökohtiin; kyseisessä kohdassa määrätään poikkeuksesta, joka koskee ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan edistämi- seen”, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä tavalla. yhteisen SNIACE:lle myönnetty tuki voitaisiin luokitella vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnetyksi tueksi ottaen huomioon yrityksen rahoitusasema tuen myöntämisen aikoihin. ristiriitaisella kanssa edun (97) Komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityk- sille myönnetty tuki aiheuttaa suurimman uhkan työttömyyden ja teollisuuden ongelmien siirtymi- sestä jäsenvaltiosta toiseen; se edistää vallitsevan tilanteen säilymistä estämällä markkinataloudessa toimivia voimia toimimista tavanomaiseen tapaan, jonka yritykset katoavat pyrkiessään sopeutumaan muuttuviin kilpailuolosuhteisiin; samanaikaisesti kyseinen tuki voi vääristää kilpailua ja kauppaa vaikuttaessaan niiden tuensaajien hinnoittelupolitiikkaan, jotka pyrkivät pysymään markkinoilla muita halvempien hintojen avulla. seurauksena kilpailukyvyttömät (98) toimintamallin Tästä syystä komissio on vuosien mittaan kehitellyt oleville erityisen vaikeuksissa varten. yrityksille myönnetyn tuen arviointia Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion- tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (1) määri- tellään edellytykset, jotka kyseisen tuen on täytet- tävä. Suuntaviivoissa erotetaan toisistaan pelastus- tuki ja rakenneuudistustuki. (1) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 149/55 (99) Pelastustuki eli tuki, jolla on ainoastaan tarkoitus pitää yritys toiminnassa, kunnes sen vaikeuksien syyt on selvitetty ja niihin on löydetty parannus- keino, voidaan hyväksyä yhteismarkkinoille sovel- tuvana, jos se: a) on lainan takaus tai markkinakorkoisina lai- noina annettava rahoitukseen liittyvä tuki; b) rajoittuu määrältään sellaiseksi, että yritys voi toimia (esimerkiksi kattaa palkkakustannukset ja rutiinihankinnat); c) on maksettava ainoastaan tarvittavan ja toteutta- miskelpoisen tervehdyttämissuunnitelman laati- miseksi tarvittavan ajan (yleensä enintään kuusi kuukautta); ja d) sitä voidaan perustella vakavilla yhteiskunnalli- silla syillä eikä se johda muiden jäsenvaltioiden teollisuuden tasapainotilanteen järkkymiseen. (100) Yleisenä periaatteena on, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, se on yhteisön edun jos mukainen ja jos se on kytketty asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenneuudistus- tai pelastus- joka on esitettävä komissiolle. suunnitelmaan, Rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset: a) sen on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa yrityksen tuleviin toimintaedellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella; kuntoisuus ja b) suunnitelman kilpailijoihin kohdistuvat haital- liset vaikutukset pyritään poistamaan mahdolli- simman laajasti; ja c) tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Näin ollen rakenneuudistustukea saavien on tavalli- sesti osallistuttava merkittävällä tavalla raken- neuudistussuunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan tai ulkopuolisella markkinaehtoisella rahoituksella. synteettikuituja tuotantokapasiteetti synteettikuituteollisuuden kasvaisi. Koska kuitujen SNIACE valmistaa koska ja kyseinen tuki näyttää osittain tukevan kyseistä toimenpiteet voitaisiin katsoa toimintaa, kyseiset jos ne ovat yhteismarkkinoille soveltuviksi vain, myös tukisäännöstön mukaisia. Vaikka tukea on myönnetty useiden vuosien ajan, tukisäännöstön se on tutkittava nykyisen toisinnon perusteella. Tukisäännöstö koskee muun muassa investointitukea, jota myön- netään neljän kuidun eli polyesterin, polyamidin, akryylin ja polypropyleenin valmistukseen suulake- puristuksella teksturointiin. Tukisäännöstössä todetaan selkeästi, että komissio hyväksyy suuryri- tyksille (toisin sanoen muille kuin pk-yrityksille) myönnettävän 50 prosenttia voimassa olevasta tuen enimmäismää- rästä), jos tuen seurauksena kapasiteetti supistuu huomattavasti tai jos kyseisten tuotteiden markki- noille on ominaista rakenteellinen tarjonnan puute eikä tuki lisäisi kapasiteettia merkittävällä tavalla. (enintään tällaisen tuen ja (102) Espanjan hallitus ei tässä tapauksessa pyrkinyt esit- tämään, että kyseiset toimenpiteet olisivat pelastus- tai rakenneuudistustukea. Se ei myöskään esittänyt todisteita voimassa olevasta rakenneuudistussuunni- telmasta vähentää SNIACE:n toimintaa markkinoilla. Tämä näyttäisi vahvistavan sen, että tuki ainoastaan mahdollisti yrityksen toiminnan jatkumisen. ehdotuksesta tai (103) Kantelijan komissiolle ennen menettelyn aloitta- mista toimittaman kannattavuutta koskevan suun- nitelman osalta Espanjan hallitus toisti vain näke- myksensä, että konsulttiyrityksen päätelmä, jonka mukaan SNIACE voisi toimia kannattavasti vain avustusten investointihankkeita jolloin voitaisiin toteuttaa ja veloista voitaisiin neuvotella uudelleen, oli yksityisessä tutkimuksessa esitetty täysin yksityinen näkemys, joka ei välttämättä vastannut Espanjan viranomaisten näkemystä. avulla, (101) Lopuksi todettakoon, että jäsenvaltioiden vapautta myöntää tukea synteettikuituteollisuudelle on rajoi- tettu vuodesta 1977, jolloin käyttöön otetuilla rajoi- tuksilla pyrittiin hillitsemään sellaisen tuen myön- jonka seurauksena tärkeimpien synteetti- tämistä, (104) SNIACE:n synteettikuitutuotannon osalta komis- sion tiedossa ei myöskään ole suunnitelmia, joilla tavalla. kapasiteettia Lisäksi on syytä todeta, että kapasiteetin käyttöas- teet tällä alalla, jolla käydään huomattavaa yhteisön sisäistä kauppaa, ovat edelleen epätyydyttäviä. supistettaisiin merkittävällä L 149/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 6. 1999 VII PÄÄTELMÄT (105) Näin ollen komissio katsoo, että Espanja on laitto- masti pannut täytäntöön tuen sosiaaliturvamak- suista muodostuvan velan uudelleenjärjestelyn ja takaisinmaksusopimuksen kahden muodossa 93 artiklan 3 kohtaa ja että tuki ei sovellu yhteismark- kinoille eikä ETA-sopimuksen toimintaan. perustamissopimuksen Fogasan vastoin (106) Koska tuki on laiton ja yhteismarkkinoille soveltu- maton, se on perittävä takaisin ja sen taloudelliset vaikutukset mitätöitävä. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Seuraava valtiontuki, jonka Espanja on pannut täytäntöön Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Espanola SA:n (jäljempänä ”SNIACE”) hyväksi, ei sovellu yhteismarkkinoille: a) siltä osin kuin korkokanta oli markkinakorkoja alhai- sempi, SNIACE:n ja sosiaaliturvaviraston 8 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä sopimus (sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä sopimuksella), joka koskee 2 903 381 848 pesetan velkapääoman uudelleenjärjestelyä ja jota muutettiin uudelleen 30 päivänä syyskuuta 1997 tehdyllä sopi- joka koskee 3 510 387 323 pesetan velka- muksella, ja pääoman uudelleenjärjestelyä; b) siltä osin kuin korkokanta oli markkinakorkoja alhai- sempi, SNIACE:n ja palkkatakuurahasto Fogasan 5 päivänä marraskuuta 1993 ja 31 päivänä lokakuuta 1995 koskevat sopimukset, 1 362 708 700 pesetan ja 339 459 878 pesetan määriä (korko mukaan luettuna). tekemät jotka EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetun menettelyn kohteena olevat muut seikat eli lailla 7/93 hyväksytty yhteensä miljardin pesetan takaus lai- rakennettavaksi nalle, suunnitellun jätteenkäsittelylai- toksen rahoitusjärjestely ja Torrelavegan kaupunginval- tuuston osittain peruuttamat velat eivät sisällä tukea ja menettely niiden osalta voidaan lopettaa. Espanjan on kuitenkin ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekopäivästä Torrelavegan kaupunginvaltuuston tekemistä muutetuista arvioista, jotka koskevat SNIACE:n elinkeinoveroja Vuosina vuodesta 1987–1995 maksamatta ympäristöveroista komissio tekee aikanaan erillisen päätöksen. 1995 jätetyistä lähtien. 2 artikla Espanjan kuningaskunnan on toteutettava kaikki 1. tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaa- jalle laittomasti maksetun tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on maksettava takaisin kansallisen lainsää- dännön menettelyjen mukaisesti. Tuesta peritään korkoa alkaen sen maksamispäivästä tuensaajalle aina tuen todel- liseen takaisinperintään asti. Korko lasketaan voimassa olevan viitekoron mukaisesti. 3 artikla Espanjan kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksian- tamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpi- teet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3245/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Aromaterapi

eurovoc_concepts:
alternative medicine
approval
aromatic plant
market approval
marketing
medical plant
plant health legislation
vegetable oil

formats: html pdf print

text: C 142/110 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 5. 1999 (1999/C 142/136) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3245/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Aromaterapi På baggrund af de igangværende forhandlinger om urtemedicin med henblik på at indføre en strengere regulering af denne sektor, bedes Kommissionen oplyse, hvilke overvejelser den har gjort sig vedrørende de mulige indvirkninger på aromaterapisektoren? Er Kommissionen klar over, at aromaterapisektoren kunne påvirkes negativt af foranstaltningerne såsom en begrænsning af salget af æteriske olier udelukkende til apoteker og/eller praktiserende læger? Vil Kommissionen også sikre, at aromaterapi- sektoren er repræsenteret i de relevante komiteer, således at den ikke udelukkes under forhandlingerne om en strengere regulering? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. november 1998) Kommissionen er ikke bekendt med lovgivningsinitiativer eller forslag, som direkte berører aromatera- pisektoren. Bestemmelserne vedrørende distribution af essentielle olier til forbrugeren falder ind under medlemsstaternes kompetence, og det er derfor den nationale lovgivning, som regulerer salget af disse produkter. Nogle produkter, der anvendes inden for aromaterapi, falder muligvis ind under definitionen på lægemidler, som fastsat i artikel 1 i direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om indbyrdes tilnærmelse af lovgivning om lægemidler (1). Hvis disse præparater fremstilles industrielt, kan de kun markedsføres, hvis der er udstedt en markedsføringstilladelse i henhold til EU-lovgivningen om lægemidler. »De igang- værende forhandlinger om urtemedin«, som det ærede medlem henviser til, drejer sig hovedsagelig om spørgsmålet om, hvor vidt kravene om bevis for et lægemiddels kvalitet, sikkerhed og effekt bør gælde tilsvarende for urtemedicin som for ethvert andet lægemiddel. Hvis Kommissionen − i fremtiden- skulle beslutte at fremsætte et specifikt forslag vedrørende ovennævnte spørgsmål, vil den sørge for en bred høring af alle interesserede parter. (1) EFT L 22 af 9. 2. 1965. (1999/C 142/137) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3246/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Den irske lov om byfornyelse fra 1998 Kan Kommissionen oplyse, hvilke byer er omfattet af loven om byfornyelse fra 1998, som den irske regering sendte Kommissionen i slutningen af september, og oplyse, hvorvidt nogle regionale lufthavns- områder (i givet fald, hvilke) også er blevet indføjet? Hvornår forventer den, at der træffes en afgørelse om ordningen, således at den kan træde i kraft i Irland? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert (2. december 1998) Det fremgår af en indledende undersøgelse af den anmeldte sag, at den irske regering endnu ikke er færdig med udvælgelsen af de områder, der er omfattet af ordningen. Disse områder, hvor en eller flere af ordningens foranstaltninger kan finde anvendelse, vil være mindre områder i forskellige byer. Den endelige liste vil blive sendt til Kommissionen, når udvælgelsen er afsluttet. Det fremgår af undersøgelsen, at de regionale luftfartsområder ikke falder ind under ordningen


title: WRITTEN QUESTION No. 3260/98 by Yves VERWAERDE to the Commission. Compatibility of commissions decumuls (farmland management committees) with Community law

eurovoc_concepts:
France
administrative procedure
agricultural holding
area of holding
competence of the Member States
right of establishment

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 207/43 (1999/C 207/056) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3255/98 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Kansallisten eläkkeiden siirto jäsenvaltioiden välillä Voisiko komissio kertoa, mitä ollaan suunnittelemassa, kansalliset eläkkeensä toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan asuinpaikkaan? jotta eri jäsenvaltioiden asukkaat voivat siirtää Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen N:o 1408/71 (1) 10 artiklassa säädetään, että työkyvyttömyys-, vanhuus- tai työtapaturmaeläkkeitä, joihin on saavutettu oikeus yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, ei saa vähentää, muuttaa, keskeyttää, peruuttaa tai takavarikoida sen vuoksi, että etuuden saaja asuu muun jäsenvaltion alueella kuin sen, jossa maksamisesta vastuussa oleva laitos sijaitsee. Tätä asetusta sovelletaan sellaisenaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvissa maissa. (1) Ajan tasalle saatettu versio on julkaistu EYVL L 28, 30. 1. 1997. (1999/C 207/057) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3260/98 esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Viljelysmaan laajentamislupia myöntävien toimikuntien ja yhteisön lainsäädännön yhteensoveltuvuus Ranskalaisten maanviljelijöiden, jotka päättävät laajentaa viljelyalaansa, on saatava ennakkolupa viljelysmaan laajentamislupia myöntävältä toimikunnalta, jos 2 departementista riippuen 2 uusi pinta-ala ylittää kaksi tai kolme kertaa säädetyn vähimmäisalan. Voisiko komissio kertoa, toimiiko tällaisia toimikuntia muissakin jäsenvaltioissa? Jos toimii, niin missä? Onko tällaisten toimikuntien toiminta yhdenmukaista yhteisön lainsäädännön kanssa, erityisesti sijoittautu- misvapauden periaatteen kanssa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1998) Komission tietojen mukaan parlamentin jäsenen esille tuomien kaltaisia määräyksiä ja menettelyjä, joilla Ranskan toimikunnan tavoin valvottaisiin maatalousyritysten laajentamista, ei esiinny muissa jäsenvaltioissa. Komissio haluaa kuitenkin korostaa sitä, että yhteisön oikeus yleensä ja erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan soveltaminen eivät estä jäsenvaltioita esimerkiksi kansallisen politiikan aluesuunnittelussa tai erityisesti toimissa, joilla helpotetaan nuorten maanviljelijöiden toiminnan aloittamista ottamaan käytäntöön määräyk- siä ja menettelyjä, joilla seurataan kehitystä ja etenkin maatalousyritysten laajentamisia. Komission tietojen mukaan nämä määräykset ja menettelyt eivät ole sijoittautumisvapauden periaatteen vastaisia


title: Reglamento (CE) n° 2321/98 de la Comisión de 28 de octubre de 1998 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 29. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 290/5 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2321/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 28 de octubre de 1998 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apar- tado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 29 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de octubre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 290/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 10. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 28 de octubre de 1998, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (ecus/100 kg) 060 204 999 052 999 052 388 524 528 999 052 400 999 060 064 388 400 404 800 999 052 064 400 720 999 80,7 70,1 75,4 94,3 94,3 57,4 62,1 27,8 48,6 49,0 130,1 239,5 184,8 36,7 38,0 32,7 86,5 62,7 156,9 68,9 98,9 60,2 84,3 121,0 91,1 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2327/98 av den 28 oktober 1998 om fastställande av de högsta exportbidragen för olivolja för den tjugoandra anbudsinfordran enligt den stående anbudsinfordran som utfärdas genom förordning (EG) nr 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

text: 29. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 290/21 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2327/98 av den 28 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av de h(cid:148)gsta exportbidragen f(cid:148)r olivolja f(cid:148)r den tjugoandra anbudsinfordran enligt den st(cid:134)ende anbudsinfordran som utf(cid:132)rdas genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1978/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING som l(cid:132)mnar in ett anbud som motsvarar det h(cid:148)gsta exportbidraget eller ett l(cid:132)gre belopp. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r oljor och fetter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1638/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1978/97 (3) utf(cid:132)rdas en st(cid:134)ende anbudsinfordran i syfte att best(cid:132)mma exportbidragen f(cid:148)r olivolja. I artikel 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1978/97 f(cid:148)reskrivs att de h(cid:148)gsta beloppen f(cid:148)r exportbidrag skall fastst(cid:132)llas med till den r(cid:134)dande situationen och den h(cid:132)nsyn s(cid:132)rskilt f(cid:148)rv(cid:132)ntade utvecklingen p(cid:134) marknaden f(cid:148)r olivolja inom gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden och p(cid:134) grundval av mottagna anbud. Kontrakt tilldelas varje anbudsgivare I syfte att till(cid:132)mpa ovan n(cid:132)mnda best(cid:132)mmelser, b(cid:148)r de h(cid:148)gsta exportbidragen fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r oljor och fetter har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De h(cid:148)gsta exportbidragen f(cid:148)r olivolja f(cid:148)r den tjugoandra anbudsinfordran enligt den st(cid:134)ende anbudsinfordran som utf(cid:132)rdas genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1978/97 fastst(cid:132)lls i bilagan p(cid:134) grundval av de anbud som l(cid:132)mnas in senast den 23 oktober 1998. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT 172, 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 32. (3) EGT L 278, 11. 10. 1997, s. 7. L 290/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 10. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 28 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av de h(cid:148)gsta export- bidragen f(cid:148)r olivolja f(cid:148)r den tjugoandra anbudsinfordran enligt den st(cid:134)ende anbuds- infordran som utf(cid:132)rdas genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1978/97 Produktkod Bidragsbelopp (ecu/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 — — — — — — Anm. : Produktkoder och fotnoter definieras i kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 3846/87


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3257/98 af Francisco SANZ FERNÁNDEZ til Kommissionen. Kultur og strukturfondene

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Structural Funds
cultural policy
financial aid
project evaluation
regional policy

text: 28. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 182/55 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. november 1998) Formularerne med forklarende bemærkninger findes på finsk. Kommissionens beslutning 97/266/EF af 18. december 1996 om en formular for oplysninger vedrørende foreslåede Natura 2000-lokaliteter (1) er offentliggjort. Der skulle derfor ikke være nogen sprogproblemer for den finske befolkning. (1) EFT L 107 af 24. 4. 1997. (1999/C 182/068) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3257/98 af Francisco Sanz Fernández (PSE) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Kultur og strukturfondene Vil Kommissionen oplyse antallet, arten og omfanget af de støtteordninger, som den gennem strukturfondene har ydet til kultursektoren (infrastruktur, kulturarv, kunst, bøger og læsning, ny teknologi, osv. ) i perioden 1994-1998? Vil Kommissionen præcisere sit svar for hvert enkelt operationelt program? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. december 1998) Som det fremgår af Kommissionens meddelelse »Samhørighedspolitik og kultur 4 Et bidrag til beskæfti- gelsen« (1), er det ikke muligt at frembringe nøjagtige oplysninger om støtte ydet til kultursektoren under strukturfondenes mainstreaming-operationer. Det skyldes, at Kommissionens rolle er at vedtage og sam- finansiere programmer. De enkelte projekter, som programmerne består af, udvælges og forvaltes i medlems- staterne. Da kultursektoren endvidere ikke er en homogen størrelse, og da der er store forskelle i definitionen og den statistiske klassifikation af kultur, er det umuligt at sikre en nøjagtig, systematisk indsamling af data. Kommissionen har i stedet offentliggjort nogle eksempler på god praksis, blandt andet i ovenstående meddelelse eller senest i publikationen »Kulturen, et aktiv for regionerne«, som rækker langt ud over strukturfondene, og som vil blive sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets sekretariat. For så vidt angår det særlige tilfælde med pilotprojekter under artikel 10 i forordningen for Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (2), har Kommissionen lanceret et program med 32 projekter om kulturel nyskabelse med et samlet EF-bidrag på 15 mio. ecu. Disse nyskabende aktioner sigter mod at undersøge kulturens potentiale som løftestang for lokal udvikling, navnlig gennem brug af ny teknologi, og bidrage til at styrke Fællesskabets samhørighed og territoriale udvikling, især ved hjælp af overførsel af know-how. Projekterne er endnu ikke afsluttede og vil blive evalueret, så man kan drage forskellige operationelle konklusioner med henblik på regionalpolitikken. (1) (2) KOM(96) 512 endelig udg. EFT L 193 af 31. 7. 1993


title: Komission työohjelma vuodelle 1999 - Uudet lakialoitteet

eurovoc_concepts:
European Commission
legislative programme (EU)
proposal (EU)

text: 26. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 366/11 UUDET LAKIALOITTEET KOM(1998) 609 lopullinen (98/C 366/02) Seuraavassa komission työohjelman osana lueteltavat aloitteet sisältävät ne uudet säädökset, jotka komissio aikoo esittää vuonna 1999. Näihin aloitteisiin eivät sisälly sellaiset, jotka koskevat nykyisen lainsäädännön muutoksia tai korjauksia. Aiemmissa työohjelmissa jo mainit- tuja aloitteita ei toisteta tässä. HALLINTO JA VARAINHOITO 1. Ehdotus varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisesta MAATALOUS JA KALASTUS 2. Ehdotus asetukseksi puuvillan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta 3. Ehdotus asetukseksi kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn uudista- misesta KILPAILU 4. Ehdotus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen muuttamisesta 5. Ehdotus poikkeusasetukseksi vertikaalisista kilpailunrajoituksista 6. Ehdotus poikkeusasetukseksi valtiontukien alalla (pk-yritykset) 7. Ehdotus poikkeusasetukseksi valtiontukien alalla (koulutus) TALOUS JA RAHOITUS 8. Ehdotus oikeudelliseksi välineeksi, jolla euroa suojataan väärennöksiltä TYÖLLISYYS/SOSIAALIASIAT 9. Ehdotus päätökseksi työllisyyden kannustintoimista 10. Lakiehdotukset syrjinnän vastaisista toimista 11. Ehdotus päätökseksi sosiaalisen osallisuuden kannustintoimenpiteistä 12. Ehdotus päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveydenhuollon alalla C 366/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 98 YMPÄRISTÖ 13. Ehdotukset direktiiveiksi raskaiden ajoneuvojen, moottoripyörien ja polttoaineiden ympä- ristöspesifikaatioista OIKEUS- JA SISÄASIAT 14. Amsterdamin sopimuksen uusien määräyksien soveltamista koskevat lakiehdotukset maa- hanmuuton, turvapaikanhaun, ulkoisten rajojen ylittämisen ja oikeudellisen yhteistyön alalla SISÄMARKKINAT 15. Rahanpesudirektiivin muutosehdotus 16. Ehdotus riskipääomarahastoja koskevaksi direktiiviksi 17. Ehdotus direktiiviksi kolmansista maista tulevien henkilöiden muuttamisesta yhteisöön tarjoamaan palveluja 18. Ehdotus asetukseksi yhteisön patentista 19. Ehdotus direktiiviksi tietokoneohjelmien patentoinnin edellytyksien yhdenmukaistamisesta 20. Ehdotus direktiiviksi EY:ssä liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatin- harjoittajien lisäeläkeoikeuksien verotuskohtelusta 21. Ehdotus direktiiviksi yhden alv-verotuspaikan määräämisestä INSTITUTIONAALISET KYSYMYKSET 22. Ehdotus asetukseksi oikeudesta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin ULKOSUHDEASIAT 23. Ehdotus henkilömiinoja koskevaksi asetukseksi 24. Ehdotus entisen Jugoslavian jälleenrakentamista koskevaksi asetukseksi LIIKENNE 25. Lakiehdotukset satamapalvelujen markkinoille pääsyn edellytyksistä 26. Ehdotus direktiiviksi bulkkialusten lastaamisesta ja purkamisesta satamissa


title: WRITTEN QUESTION No. 3253/98 by Maren GÜNTHER to the Commission. Commission competition 1998

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administrative competition
competition (EU)
equal treatment
examination
recruitment

text: 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 118/167 (1999/C 118/211) WRITTEN QUESTION P-3136/98 by Ernesto Caccavale (UPE) to the Commission (9 October 1998) Subject: Cancellation of European Commission open competition for the recruitment of officials Very serious allegations have been reported in the press and made directly by a number of candidates in the open competition organised by the Commission and held in various European centres on 14 September 1998. Some candidates reported that copies of the logical reasoning and mathematics test papers had been obtained in advance but that the invigilators for the selection tests failed to act on this information. In the Brussels centre there were a number of complaints that candidates had been able to use mobile phones in the toilets between tests and fill in the answers on the optical reader form. In the Rome centre, during the French test, different test papers were handed out to candidates in different examination rooms. As a result, whilst photocopies were being made of the same documentation for all the candidates, candidates had time to contact people outside by various means and fill in the optical reader form with additional answers, exceeding the time limit set for each test. There have been reports on the Internet concerning the massive blunder at the Milan centre where the tests were held near Assago instead of the location stated in the letter of convocation. After these allegations were confirmed, following the initiative of several MEPs, the European Com- mission decided on 24 September to cancel the competition. Given the serious nature of these events which severely undermine the credibility of the European institutions, can the Commission: › state its reasons for cancelling the tests? › indicate exactly what irregularities occurred? › say in how many and in which centres these irregularities occurred? › indicate how much it cost the Community budget to organise the tests? › say what measures it intends to take vis-(cid:224)-vis those responsible? › state whether similar allegations have been made following other competitions in the past? › list all the allegations made following other competitions and the action taken on them? (1999/C 118/212) WRITTEN QUESTION E-3253/98 by Maren G(cid:252)nther (PPE) to the Commission (28 October 1998) Subject: Commission competition 1998 The Commission competition (concours) held in September at 37 locations in all 15 Member States was cancelled after a number of instances of fraud were discovered. This incident raises a number of questions: 1. What is the Commission(cid:146)s estimate of the cost to the European taxpayer of repeating the competition?