title: Komission tiedonanto neuvostolle tiedoksi Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Matkaviestintaajuuksista annettujen direktiivien täytäntöönpanosta ja toiminnasta

eurovoc_concepts:
national implementing measure
new technology
radio telecommunications
waveband

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 10. 1998 KOM(1998) 559 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE TIEDOKSI EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE MATKAVIESTINTAAJUUKSISTA ANNETTUJEN DIREKTIIVIEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA JA TOIMINNASTA SISÄLLYSLUETTELO L JOHDANTO , 2. YHTEISÖN TOIMET RADIOTAAJUUKSIEN ALALLA 2. 1 Taajuusdirektiivit 2. 2 Taajuuksien yhteensovittamista koskevat lisätoimet 2. 3 Muut matkaviestintää koskevat yhteisön säädökset 2. 4 Kehitys kohti kolmannen sukupolven matkaviestinj ärj estelmiä 3; DIREKTIIVI 87/372/ETY 3. 1 Taustaa 3. 2 Nykytilanne 3. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen 3. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus markkinoihin 3. 2. 3 Taajuuksien hallinta ja saatavuus 3. 2. 4 Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä/ Täytäntöönpano 3. 3 Tärkeitä kysymyksiä 4. DIREKTIIVI 90/544/ETY 4. 1 Taustaa 4. 2 Nykytilanne , 4. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen 4. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus 4. 2. 3 Taajuuksien hallinta ja saatavuus 4. 2. 4 Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä/Täytäntöönpano 4. 3 Tärkeitä kysymyksiä 1 2 2 4 5 7 7 7 8 8 9 9 10 13 14 14 14 14 16 16 16 17 s- 5. DIREKTIIVI 91/287/ETY 5. 1 Taustaa 5. 2 Nykytilanne 5. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen 5. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus 5. 2. 3 Taajuuksien hallinta ja saatavuus 5. 2. 4 Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä/Täytäntöönpano 5. 3 Tärkeitä kysymyksiä 6. PÄÄTELMÄT 6. 1 Yleistä 6. 2 Täytäntöönpano 6. 3 Muut kysymykset: taajuuksien hallinta, toimiluvat ja turvallisuus taajuuksien käytön yhteydessä 6. 4 Erityiskysymyksiä - GSM 6. 5 Erityiskysymyksiä - ERMES 6. 6 Erityiskysymyksiä - DECT LIITTEET 1 2 LIITE 1 : NEUVOSTON DIREKTIIVI 87/372/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY Taulukko Taulukko LIITE 2 : NEUVOSTON DIREKTIIVI 90/544/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY Taulukko LIITE 3 : NEUVOSTON DIREKTIIVI 91/287/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY 3 18 18 19 19 20 20 20 21 21 21 21 22 24 24 25 26 27 32 38 41 46 49 5£- 1. JOHDANTO Viime vuosikymmenen aikana matkaviestinmarkkinat ovat kiistatta olleet telealan muutosvoimaisimmat markkinat. Analogiset ja digitaaliset matkapuhelinpalvelut, henkilöhaku ja johdottomat puhelimet muodostavat kehittyneiden telemarkkinoiden olennaisen osan. Markkinoiden kaikki suuntaukset viittaavat matkaviestintäalan jatkuvaan ja kestävään kasvuun. Erityisen huomionarvoista on ollut GSM-tuotteiden (GSM, DCS 1800, DCS 1900) maailmanlaajuinen menestys: 106 maassa on 220 GSM-verkkoa, joilla on yli 44 miljoonaa käyttäjää. GSM-tekniikan maailmanlaajuiseen leviämiseen nähden ERMES-henkilöhakujärjestel- män ja DECT-järjestelmien kasvu on ollut vaimeampaa. Kauko-idän, Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen henkilöhakumarkkinoiden välillä voi havaita merkittäviä eroja ja Euroopan unionin markkinat ovat jälkeen Kauko-idän markkinoista. jääneet Langattomat puhelintoimintapalvelut, DECT mukaan lukien, ovat nyt vakaalla pohjalla, ja niiden markkinat voivat olla merkittävän kasvun kynnyksellä, vaikka kilpailevat tekniikat saattavat ottaa osansa tästä kasvusta. Matkaviestinmarkkinoiden odotetaan laajenevan edelleen muutaman seuraavan vuoden aikana, kun markkinoille tuodaan kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmä UMTS (Universal Mobile Telephony Services). Tässä tiedonannossa: • kuvaillaan niiden kolmen neuvoston direktiivin täytäntöönpanoa ja toimintaa, joilla varattiin taajuusalueita GSM-1, ERMES-2 ja DECT-3järjestelmien koordinoitua käyttöönottoa varten, ja tarkastellaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat noudattaneet direktiivien vaatimuksia; arvioidaan markkinoiden kehittymiseen; taajuusdirektiivien vaikutusta kolmen edellä mainitun tekniikan tarkastellaan lisätoimia, joilla kansallinen sääntely saadaan täysin direktiivien vaatimusten mukaiseksi markkinoiden kehittymisen edistämiseksi. Neuvoston direktiivi 87/372/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä (GSM). Neuvoston direktiivi 90/544/ETY, annettu 9 päivänä lokakuuta 1990, taajuusalueista, jotka on tarkoitettu yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä (ERMES). Neuvoston direktiivi 91/287/ETY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1991, taajuusalueesta, joka on tarkoitettu digitaalisen eurooppalaisen televiestinnän (DECT) yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä. langattoman Komissio aloittaa tiedonannon jälkeen laajani keskustelun siitä, onko nykyinen sääntelykehys taajuuksien varaamiseksi yhteisössä asianmukainen. Tarkoituksena on myös tarkastella tarvittavia yhteisön lisätoimia tällä alueella. 2. YHTEISÖN TOIMET RADIOTAAJUUKSIEN ALALLA 2. 1 Taajuusdirektiivit digitaalisten radioliikennejärjestelmien Matkaviestinpalvelujen kehittymisen edistäminen on aina ollut olennainen osa Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikkaa. Jo vuonna 1987 tehtiin aloitteita, joilla solukkojärjestelmäisten edistettiin laajuisten yhteisön ja digitaalisten matkaviestinjärjestelmien, digitaalisten johdottomien viestintäjärjestelmien käyttöönottoa. Neuvosto on antanut kolme suositusta näihin järjestelmiin perustuvien palvelujen koordinoidun käyttöönoton edistämiseksi. Lisäksi komissio on käyttänyt toimivaltaansa ja laatinut ehdotukset kolmeksi direktiiviksi, joilla varataan taajuuksia näille palveluille, ja neuvosto on antanut kyseiset direktiivit. Direktiiveissä ei sidota taajuuden varausta mihinkään tiettyyn tekniikkaan. Niissä pyritään ainoastaan varaamaan taajuuksia siten, että voidaan varmistaa nykyaikaisten matkaviestin- ja henkilöhakupalvelujen yhteensovitettu käyttöönotto koko yhteisössä. Toimia voidaan kuvata seuraavasti: annettu neuvoston • Yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä 25. kesäkuuta suositus4, 1987 yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitetun käyttöönoton viimeisestä vaiheesta 14. joulukuuta 1990 annettu neuvoston päätöslauselma5 sekä taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä 25. kesäkuuta 1987 annettu neuvoston direktiivi 87/372/ETY 6. yleiseurooppalaisen yleiseurooppalaisen Direktiivillä pyritään varmistamaan, että 900 MHz. n kaistalla varataan riittävästi taajuuksia digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen koordinoitua käyttöönottoa varten yhteisössä. Kesäkuun 25 päivänä 1987 annetun neuvoston suosituksen 87/371/ETY mukaan käyttöönotto oli aloitettava viimeistään vuoteen 1991 mennessä. solukkojärjestelmäisen yleisen Erityisesti direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että 905-914 MHz:n ja 950-959 MHz. n taajuuskaistat (joihin usein viitataan "perustaajuusalueena") tai kappaleessa 2 mainittuja taajuuksia vastaavat taajuus kaistat varataan yksinomaan GSM-käyttöön 1. tammikuuta 1991 mennessä. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava sellaisten 4 EYVLL 196, 17. 7. 1987, s. 81. 5 EYVLC 329, 31. 12. 1990, s. 25. 6 EYVL L 196, 17. 7. 1987, s. 85. suunnitelmien laatiminen, joilla GSM-järjestelmän käyttöön voidaan varata 890-915 MHz:n ja 935-960 MHz:n taajuuskaistat kokonaisuudessaan mahdollisimman pian kaupallisen kysynnän mukaisesti. Jälkimmäisen velvoitteen täyttämiselle ei ole asetettu määräaikaa. Jäsenvaltioille annettiin direktiivin julkaisemisen jälkeen 18 kuukautta aikaa saattaa voimaan direktiivin kannalta välttämättömät säädökset, ja niitä pyydettiin ilmoittamaan tästä komissiolle. Yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä 9. lokakuuta 1990 annettu neuvoston suositus7 sekä taajuusalueista, jotka on tarkoitettu yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitettua käyttöönottoa varten, yhteisössä 9. lokakuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/544/ETY8. Direktiivillä pyritään varmistamaan riittävä taajuuskaista 169,4-169,8 MHz:n taajuusalueella yleiseurooppalaisia maanpäällisiä henkilöhakupalveluja varten. Lokakuun 9 päivänä 1990 annetun neuvoston suosituksen 90/543/ETY mukaan tällaiset palvelut oli otettava käyttöön viimeistään 31. joulukuuta 1992. Erityisesti direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa vaaditaan jäsenvaltioita Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssin (CEPT) suosituksen T/R 25-07 mukaisesti suojaamaan ja asettamaan etusijalle neljä kanavaa 169,4—169,8 MHz:n taajuuskaistalla yleiseurooppalaista maanpäällistä henkilöhakupalvelua varten 31. joulukuuta 1992 mennessä. Näiden neljän kanavan tuli ensisijaisesti olla: • 169,6 MHz • 169,65 MHz • 169,7 MHz • 169,75 MHz laadittava Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan mukaan mahdollisimman pian suunnitelmat, jotka mahdollistavat 169,4-169,8 MHz:n taajuuskaistan (toisin sanoen 16 kanavan) varaamisen kokonaan ERMES-palveluille kaupallisen kysynnän mukaisesti. Tämän velvoitteen täyttämiselle ei asetettu määräaikaa. Jäsenvaltioita vaadittiin saattamaan voimaan direktiivin edellyttämät säädökset 18. lokakuuta 1991 mennessä. jäsenvaltioiden on Digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestinnän (DECT) yhteen sovitetusta käyttöönotosta yhteisössä 3. kesäkuuta 1991 annettu neuvoston suositus9, sekä taajuusalueesta, langattoman televiestinnän (DECT) yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä, 3. kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/287/ETY10. tarkoitettu digitaalisen eurooppalaisen joka on 7 EYVLL 310, 9. 11. 1990, s. 23. 8 EYVLL 310, 9. 11. 1990, s. 28. 9 EYVLL 144, 8. 6. 1991, s. 47. 10 EYVLL 144, 8. 6. 1991, s. 45. riittävät taajuudet Direktiivillä pyritään varmistamaan 1880-1900 MHz:n taajuusalueella DECT-palveluja varten. Nämä palvelut oli tarkoitus ottaa käyttöön 31. joulukuuta 1992 mennessä 3. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston suosituksen 91/288/ETY11 mukaisesti. Erityisesti direktiivin 2 artiklan ensimmäisessä kohdassa vaaditaan jäsenvaltioita varaamaan CEPT-suosituksen T/R 22-02 mukaisesti 1880- langattomalle digitaaliselle 1900 MHz:n televiestinnälle 1. tammikuuta 1992 mennessä. CEPT-suosituksen mukaan DECT- palvelut ovat etusijalla muihin palveluihin nähden tällä taajuuskaistalla ja ne on suojattava näillä taajuuksilla. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltioita vaaditaan saattamaan voimaan direktiivin mukaiset säädökset 31. joulukuuta 1991 mennessä sekä ilmoittamaan tästä komissiolle. eurooppalaiselle taajuuskaista Laajemmassa eurooppalaisessa yhteydessä kolmen direktiivin soveltamisaluetta on laajennettu CEPT:n alaisen Euroopan radioviestintäkomitean (ERC) vuonna 1994 tekemillä päätöksillä12 niin, että niitä sovelletaan CEPT:n jäsenmaissa. Lisäksi vuonna 1997 tehdyssä ERC:n päätöksessä13 määritettiin "lisätaajuuskaistat", joita voidaan käyttää GSM-viestintään, kun tarvitaan lisätaajuuksia muulta kuin edellisessä ERC:n päätöksessä GSM-viestintään varatulta taajuusalueelta. 2. 2 Taajuuksien yhteensovittamista koskevat lisätoimet Radiotaajuuksia koskevan Euroopan laajuisen yhteistyön lujittamisesta erityisesti ulottuvuudeltaan yleiseurooppalaisten palvelujen yhteydessä 28. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston päätöslauselmassa14 tunnustettiin, että on tärkeää koordinoida Euroopan ilmaistiin tyytyväisyys siitä, että radiotaajuuksien suunnittelu- ja yhteensovittamismenetelmien uudistamista kehitetään CEPT:ssä. Esiin tuotiin viisi taajuuksien varaamista koskevaa tärkeää poliittista tavoitetta: taajuuksien varaaminen, järjestelmiä koskeva laajuisia ja • eurooppalaisen yhteistyön lujittaminen radiotaajuuksien koordinoinnissa siten, että tavoitteena on riittävät taajuudet uusille palveluille, • riittävien taajuusalueiden varaaminen ajoissa matkaviestin- ja satelliittisovelluksille, • taajuuksien mahdollisimman tehokkaan käytön edistäminen, 11 EYVLL 144, 8. 6. 1991, s. 47. 12 ERC:n päätös (ERC/DEC/(94)01), tehty 24 päivänä lokakuuta 1994, digitaalisen yleiseurooppalaisen GSM-viestintäjärjestelmän yhteensovitettua käyttöönottoa varten varattavista taajuusalueista; ERC:n päätös (ERC/DEC/(94)02), tehty 24 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan kaukohakujärjestelmän (ERMES) yhteensovitettua käyttöönottoa varten varattavista taajuusalueista; ERC:n päätös (ERC/DEC/(94)03), tehty 24 päivänä lokakuuta 1994, digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestintäjärjestelmän (DECT) yhteensovitettua käyttöönottoa varten varattavista taajuusalueista. 13 ERC:n päätös 1997, digitaaliseen yleiseurooppalaiseen GSM-viestintäjärjestelmään käytettävästä laajennetusta taajuusalueesta. Kaikki CEPT:n jäsenmaat eivät ole vielä sitoutuneet soveltamaan päätöksen edellytyksiä. tehty 21 päivänä maaliskuuta (ERC/DEC/(97)02), 14 EYVLC 166, 7. 7. 1990, s. 4. • taajuuksien käyttöä koskevan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan kehittäminen erityisesti kansainvälistä teleliittoa (ITU) ja sen radiohallintokonferensseja varten CEPT:n asettamia menettelyjä käyttäen, • näiden tavoitteiden tukeminen kannustamalla taajuusalueiden hallinnoinnista vastaavia kansallisia viranomaisia, teleorganisaatioita, muita palveluntarjoajia, alan yrityksiä sekä käyttäjiä kehittämään keskinäistä yhteistyörakennettaan sekä kehittämällä CEPT:n nykyisiä yhteistyörakenteita. Neuvosto kehotti päätöslauselmassaan komissiota, jäsenvaltioita ja CEPT:tä tukemaan CEPT:n asettamien uusien puitteiden jatkokehitystä. Päätöslauselma on selvästi vaikuttanut taajuuksien Euroopan laajuisen koordinoinnin kehittämiseen. CEPT;n alainen ERC on tehnyt sen perusteella useita tärkeitä aloitteita. Näihin kuuluvat muun muassa Euroopan radioviestintätoimiston (ERO) perustaminen jäsenet sekä menettelyjen täytäntöönpanevat ERC:n radiotaajuuksia koskevat päätökset. varmistamiseksi, että CEPT:n luominen sen ERC:n päätösten täytäntöönpanosta 19. marraskuuta 1992 annetulla neuvoston päätöslauselmalla15 vahvistettiin tuki CEPT:n yhteistyömenetelmälle taajuuksien Euroopan laajuisen koordinoinnin ensisijaisena välineenä. Tämän jälkeen komissio antoi syyskuussa 1993 tiedonannon, joka koski uutta lähestymistapaa taajuuksien koordinoinnissa ERC:n päätöksentekomenettelystä huhtikuussa 199517. yhteisössä16, tiedonannon toisen sekä ERC:n ja komission välinen yhteisymmärryspöytäkirja sekä komission ja ERO:n välinen puitesopimus18 yhteistyöjärjestelyistä ja menettelyistä ovat tällä hetkellä voimassa. Puitesopimuksen mukaan komissio voi valtuuttaa ERQ:n toteuttamaan luonteeltaan teknisiä tehtäviä "työvaatimusten" muodossa. Tässä on tavoitteena saada aikaan päätöksiä yhdenmukaisten taajuuksien varaamisesta tietyille palveluille. Tähän asti ERC on antanut päätökset muun muassa TETRAsta, DCS 1800:sta, maanpäällisistä digitaalisista radiolähetyksistä, henkilökohtaisista satelliittiviestintäpalveluista sekä UMTS:stä. Lisäksi komissio on toiminnan antanut radiotaajuusvaatimukset ja vuoden 1999 maailman radiohallintojen konferenssi (WRC- 99)™. tiedonannon Yhteisön 15 EYVL C 318, 4. 12. 1992, s. 1. 16 KOM (93) 382 lopullinen, 10. 9. 1993. 17 KOM (95) 85 lopullinen, 26. 4. 1995. 18 Puitesopimuksen voimassaolo päättyi huhtikuussa 1998, mutta komissio on tehnyt ehdotuksen sopimuksen jatkamisesta. 19 KOM(98) 298, 13. 5. 1998. 2. 3 Muut matkaviestintää koskevat yhteisön säädökset Matkaviestinnän vihreän kirjan20 perusteella saavutetun yhteisymmärryksen ja erityisesti neuvostolta ja Euroopan parlamentilta saadun matkaviestinalan yksin- ja erityisoikeuksien poistamista koskevan tuen perusteella komissio hyväksyi tammikuussa 1996 direktiivin, jolla muutettiin palveludirektiiviä21 sisällyttämällä siihen matkaviestintä, joka ei siihen asti ollut kuulunut sen soveltamisalaan. • Direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta 16. tammikuuta 1996 annettu komission direktiivi 96/2/EY (matkaviestindirektiivi)22. Mahdollisesti jäljellä olevien erityis- ja yksinoikeuksien poistamisesta helmikuuhun lisäksi direktiivissä säädetään 1) verkontarjonnan 1996 mennessä säätämisen vapauttamisesta varhaisessa vaiheessa siten, että poistetaan rajoitukset, jotka koskevat matkaviestinoperaattoreiden omien verkkojen perustamista, muiden operaattoreiden verkkojen käyttöä sekä verkkojen, resurssien ja sijaintien jakamista, 2) matkaviestinoperaattoreiden oikeudesta liitetyiksi muihin matkaviestinverkkoihin tai yleiseen televerkkoon sekä 3) DCS 1800-järjestelmien toimilupien myöntämisestä sekä esimerkiksi DECT-standardiin perustuvien yleisö- /telepoint-palveiujen toimiluvista. suoraan tulla Direktiivin 90/388/ETY 3 b artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna matka- viestindirektiivillä, on taajuuksien varaamista koskevia olennaisia säädöksiä, joiden mukaan jäsenvaltioiden on julkaistava vuosittain tai annettava pyynnöstä käyttöön taajuuksien myöntämistä koskeva suunnitelma, johon sisältyvät lisätaajuuksia koskevat suunnitelmat. Jäsenvaltioiden on tarkastettava taajuuksien varaaminen säännöllisesti ja asianmukaisin väliajoin. Lisäksi seuraavissa yhteisön säädöksissä annetaan taajuuksien varaamista koskevia säännöksiä: • Telepalvelujen yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista 10. huhtikuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/13/EY (toimilupadirektiivi)23. Direktiivillä pyritään luomaan yhteiset puitteet telepalvelujen yleisille valtuutuksille ja yksittäisille toimiluville vapautetussa ympäristössä. Tällä pyritään estämään toimilupaehtojen tai -menettelyjen operaattoreille aiheuttamat kohtuuttomat rasitteet. Direktiivin 7 artiklan 1 kohta mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat myöntää yksittäisiä toimilupia muun muassa sen sallimiseksi, että toimiluvan haltija saa 20 Kohti matka- ja henkilökohtaisen viestinnän ympäristöä - Vihreä kirja lähestymistavasta matka- ja henkilökohtaiseen viestintään Euroopan unionissa, KOM(94) 145 lopullinen, 27. 4. 1994. 21 Komission direktiivi 90/388/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, kilpailusta telepalvelu markkinoilla (EYVL L 192, 24. 7. 1990, s. 10). 22 EYVLL20, 26. 1. 1996, s. 59. 23 EYVLL 117, 7. 5. 1997, s. 15. käyttöönsä radiotaajuuksia tai numeroita. Radiotaajuuksien tehokas käyttö katsotaan yhdeksi syyksi, jonka perusteella toimilupien määrää voidaan rajoittaa 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja periä ylimääräisiä maksuja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. • Yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä 24. maaliskuuta 1997 parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY24. henkilökohtaisten tehty Euroopan Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut ovat tulossa yhä tärkeämmiksi erityisesti sellaisten järjestelmien välityksellä, jotka koostuvat maapalloa lähellä olevalla radalla sijaitsevista satelliiteista (LEO). Tehdyllä päätöksellä onkin tarkoitus helpottaa yhteensopivien satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen nopeaa käyttöönottoa yhteisössä siten, että palvelujen valintaa ja valtuutusta varten luodaan koordinoitu toimintatapa. CEPT:llä on tässä tärkeä asema, ja sille ollaan antamassa tehtävää laatia ehdotuksia yhdenmukaistetusta taajuuksien käytöstä ja edellytyksistä, jotka koskevat satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen yleisiä valtuutuksia. 2. 4 Kehitys kohti kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmiä ja Komissio antoi 3. maaliskuuta 1998 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän langattoman viestinnän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä (98/C 131/05)25. Päätösehdotuksen tavoitteena on tukea asteittaista kehitystä kohti kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmiä, joiden välityksellä voidaan tarjota erityisesti innovatiivisia langattomia multimediapalveluja ja joissa käytetään sekä maanpäällisiä että satelliittiperustaisia osia. Tämä tavoite saavutetaan kansallisia lupajärjestelmiä koordinoimalla. Ehdotetun rakenteen mukaisesti komission olisi annettava CEPT:n tehtäväksi yhdenmukaistaa taajuuksien käyttö sekä UMTS-verkoille ja -palveluille myönnettävien valtuutusten edellytykset. Näin ei kuitenkaan tule rajoittaa toimilupadirektiivin säännöksiä, jotka koskevat yksittäisiä toimilupia. 3. DIREKTIIVI 87/372/ETY 3. 1 Taustaa Digitaalisen matkaviestinnän markkinat ovat kehittyneet hyvin voimakkaasti viime vuosikymmenen aikana. On yleisesti tunnustettu, että kehitystä ovat tukeneet komission kymmenen vuotta sitten tekemät poliittiset aloitteet, joilla pyrittiin edistämään jäsenvaltioissa. Neuvoston digitaalisten matkaviestinjärjestelmien yleiseurooppalaisen suosituksessa matkaviestinjärjestelmän solukkojärjestelmäisen yhteensovitetusta käyttöönotosta yhteisössä, ja neuvoston direktiivillä 87/372/ETY varattiin tukenut merkittävästi standardointia ETSLlle antamillaan toimeksiannoilla. tällaiselle järjestelmälle. Lisäksi komissio on taajuuskaistoja maanpäällisen käyttöönottoa 87/3 71/ETY digitaalisen ehdotuksia annettiin 24 EYVLL 105, 23. 4. 1997, s. 4. 25 EYVLC 131, 29. 4. 1998, s. 9. 3. 2 Nykytilanne 3. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen26 Yhteisössä on tällä hetkellä yli 42 miljoonaa digitaalisten matkaviestin järjestelmien käyttäjää. Lisäksi analogisilla järjestelmillä on 8 miljoonaa käyttäjää. Tällä hetkellä matkaviestinten levinneisyys on Euroopan unionissa keskimäärin 13 prosenttia. Levinneisyys on matkaviestimiä eniten käyttävissä maissa 31,5 prosentin (Suomi) ja 26,6 prosentin (Ruotsi) välillä. Kun otetaan huomioon matkaviestinmarkkinoiden hyvin voimakas kasvu Euroopassa viimeisten 2-3 vuoden aikana, nykyinen levinneisyys Pohjoismaissa sekä kilpailun ja palvelujen saatavuuden odotettu kasvu eri puolilla Eurooppaa, jopa vähemmän optimistisissa hahmotelmissa odotetaan, että levinneisyys voisi nousta 40-50 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä joillakin kehittyneillä markkinoilla ja että keskiarvo voisi nousta koko Euroopan unionissa 22 prosenttiin. GSM (ja siihen liittyvät DCS 1800 ja PCS 1900-tekniikat) on muodostunut matkaviestinnän maailmanlaajuiseksi standardiksi: GSM-palveluja tarjotaan yli 44 miljoonalle käyttäjälle lähes 220 verkossa ilmi sen ja yli 100 maassa. GSM-palvelujen menestys käy maailmanlaajuisesta markkinaosuudesta, joka on 60 prosenttia kaikista digitaalisista matkaviestinmarkkinoista. Myönnettyjen valtuutuksien määrä vaihtelee jäsenvaltioittain. Tämä johtuu osittain markkinoiden vapauttamisen eri ajankohdista sekä eroista kansallisten tarjoamissa mahdollisuuksissa. Jokaisessa markkinoiden koossa ja niiden jäsenvaltiossa on nykyään ainakin kaksi digitaalista matkaviestinjärjestelmää (GSM), vaikka jotkut niistä eivät olleet toiminnassa vielä 1. tammikuuta 1998 (esim. Luxemburgissa myönnettiin toimilupa toiselle matkaviestinoperaattorille vuoden 1997 lopussa)27. Analogisia järjestelmiä käytetään vielä yhdeksässä jäsenvaltiossa eli Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vaikka viime vuosina on jatkuvasti ja teettämät kaksi 26 Lähteet: ERC (maaliskuu 1998); kansallisten sääntelyviranomaisten komissiolle toimittamat tiedot; komission (UMTS-markkinaennuste), tutkimusta: UMTS Market Forecast Analysis/Intercai, helmikuu 1997 ja The effectiveness of the Mobile Communications Frequency Directives in Member States (Matkaviestinnän toimivuus jäsenvaltioissa), Eurostrategies, marraskuu 1997. Jollei toisin ilmoiteta, tiedot koskevat tilannetta 1. tammikuuta 1998. taajuuksia koskevien direktiivien DCS Pelkkiä sovellettaessa). 1800-toimilupia 27 On syytä luoda lyhyt katsaus DCS 1800 -järjestelmiin, koska ne ovat niin lähellä GSM-järjestelmiä (tällä ei rajoiteta komission mahdollisia markkinatutkimuksia, jotka tehdään tapauskohtaisesti kilpailusääntöjä yhdistettyjä GSM/DCS 1800 -toimilupia oli 30. kesäkuuta 1998 myönnetty 14 jäsenvaltiossa (Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), ja Espanjassa tarjousmenettely että matkaviestindirektiivin mukaisesti vähintään yksi DCS 1800 -toimilupa olisi pitänyt myöntää ennen 1. tammikuuta 1998. Viime vuosien suuntauksen mukaisesti on yhä useammin myönnetty 1800 MHz:n kaistan taajuuksia olemassaoleville GSM-operaattoreille (esim. Tanskassa, Italiassa ja Luxemburgissa) ja yhdistettyjä GSM/DCS 1800 -toimilupia. On muistettava, että taajuudet DCS 1800:11e on varattu 1. joulukuuta 1995 tehdyllä ERC:n päätöksellä (ERC/DEC/(95)03), joka koskee DCS 1800 -järjestelmien käyttöönottoa varten varattavia taajuusalueita. saatu päätökseen. Tässä yhteydessä on muistettava, oli miltei tai asteittain siirrytty analogisista digitaalisiin matkaviestinpalveluihin , analogisilla järjestelmillä on joissakin maissa edelleen suhteellisen paljon tilaajia. Tämä johtuu eräiden käyttäjäryhmien suhteellisen pienestä tarpeesta kansainväliseen sijainninseurantaan palvelupakettien edullisemmasta hinnoittelusta. järjestelmien analogisten sekä Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö matkaviestinala olisi tällä hetkellä nopeimmin kasvava televiestintäala. Vuoteen 2010 mennessä Euroopan unionissa voi olla lähes 200 miljoonaa matkaviestinpalvelujen käyttäjää, mukaan lukien UMTS. Matkaviestinnän levinneisyys voisi olla lopulta jopa 80 prosenttia väestöstä, kun taas kiinteän verkon liittymien levinneisyyden ei odoteta ylittävän 50 prosenttia väestöstä. Useissa jäsenvaltioissa voidaan odottaa 35 prosentin levinneisyyttä 10 seuraavan vuoden aikana. Koska GSM-tilaajien määrän kasvuennusteet ovat Euroopassa näin hyvät, useat GSM-verkkojen operaattorit valittavat, että tällä hetkellä varatut taajuudet rajoittavat toimintaa merkittävästi. 3. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus markkinoihin Äskettäin laaditussa taajuusdirektiivien vaikutusta koskevassa tutkimuksessa28 arvioitiin GSM-taajuusdirektiivin vaikutusta GSM-markkinoihin. Kaikki vastaajat (sääntelyelimet, operaattorit, valmistajat ja käyttäjät) vahvistivat, että direktiivillä on ollut myönteinen vaikutus GSM-tekniikan käyttöönottoon varhaisessa vaiheessa. Lisäksi eräät vastaajat totesivat, että direktiivi ajoitettiin oikein teknologisten mahdollisuuksien sekä markkinoiden kysynnän mukaan. Direktiivi myös mahdollisti taajuuksien saatavuuden sitovasti kaikkialla Euroopassa. Lisäksi kansainvälisen sijainninseurannan toteuttaminen sekä matkapuhelinten vapaa liikkuminen mainittiin suurina saavutuksina, jotka olivat direktiivin menestyksen taustalla. tuotiin myös joitakin huolenaiheita. Erityisenä huolenaiheena on Esiin määräaikojen puuttuminen "perustaajuuskaistasta" poikkeavien taajuuksien käyttöönotolle. Tämä huolenaihe liittyi asteittaiseen luopumiseen analogisista verkoista, joille on varattu useissa maissa osa GSM:n taajuusalueesta. Vastaavasti pidettiin ongelmana sitä, ettei analogisista verkoista luopumiselle ole asetettu määräaikaa Euroopan tasolla. Lyhyesti sanottuna vaikuttaa siltä, että direktiivi on lisännyt GSM-järjestelmän näkyvyyttä sekä poliittisesti että oikeudellisesti. 3. 2. 3 Taajuuksien hallintoja saatavuus Direktiivissä asetettu "perustaajuuskaista" on varattu nyt kaikissa jäsenvaltioissa GSM-järjestelmille. "Lisätaajuudet" (890-905 MHz ja 935-950 MHz) on usein lainsäädännön mukaisesta osoitettu analogisille järjestelmille kansallisen 28 Lähde: komission teettämä tutkimus The effectiveness of the Mobile Communications Frequency toimivuus taajuuksia koskevien direktiivien Directives in Member States (Matkaviestinnän jäsenvaltioissa), Eurostrategies, marraskuu 1997. muodollisesta varauksesta huolimatta. Jäsenvaltiot ovat muuttamassa tätä tilannetta asteittain, vaikkakin siinä edetään eri tahtiin. Koska ei ole asetettu pakollista määräaikaa, mihin mennessä taajuuskaistat on kokonaan varattava GSM-järjestelmille, jäsenvaltioissa on asetettu erilaisia aikarajoja tai joissakin tapauksissa niitä ei ole lainkaan. Arvioiden mukaan myös sen jälkeen, kun nämä taajuuskaistat on varattu GSM-järjestelmille ja ne on otettu kokonaan käyttöön, GSM-järjestelmille tarvitaan edelleen lisää taajuuksia lisätaajuuskaistoilta (880- 890 MHz ja 925-935 MHz). Taajuuskaistojen koordinoitua käyttöä koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä huolimatta operaattoreille myönnettyjen taajuuksien määrässä on suuria maiden välisiä eroja. Eroja on myös saman maan eri operaattoreiden välillä. Eräissä tapauksissa maiden väliset erot voivat olla oikeutettuja erilaisten markkina olosuhteiden perusteella, mutta maan sisällä esiintyvien erojen ymmärtäminen on vaikeampaa. Ne johtuvat usein siitä, että vakiintuneella operaattorilla, jolla on tytäryhtiö, on käytössään sekä analogisia että digitaalisia matkaviestinalan Itävallassa, Tanskassa, Suomessa, taajuuskaistoja. Tämä pitää paikkansa Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kun otetaan huomioon GSM-operaattoreiden kaikkialla Euroopassa havaittu nopea kasvu, taajuusalueiden puute todennäköisesti rajoittaa markkinoiden kasvua. Verkko-operaattorit voivat taajuuksien puutteen aiheuttamia ongelmia tiettyyn rajaan asti ottamalla erityisesti kaupunkialueilla käyttöön mikro- tai pikosoluja, joiden avulla taajuuksien laajempi uudelleenkäyttö on mahdollista ja joilla siten voidaan mahduttaa verkkoon suurempi määrä liikennettä. Verkkoinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla on kuitenkin raja, jonka jälkeen ne eivät enää voi lisätä radiotaajuuksien käytön tehokkuutta. Tässä tapauksessa taajuuksien lisääminen vaikuttaa ainoalta ratkaisulta. lievittää uusien Taajuuksien tasapuolista jakamista näyttää rajoittavan myös se, että useimmissa maissa taajuuksien nykyisten ja suunniteltujen varausten julkaiseminen ei ole pakollista huolimatta yhteisön direktiiveissä asetetuista vaatimuksista. 3. 2. 4 Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä/ Täytäntöönpano Direktiivin 87/372/ETY avainkohdat Vaikka direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa asetetaan selkeä määräaika "perustaajuus- kaistan" varaamiselle, GSM:lle varattujen muiden taajuuksien vapauttamiselle ei ole asetettu määräaikaa koskevaa velvoitetta. "Lisätaajuuksien" varaaminen on jätetty jäsenvaltioiden harkinnan varaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Asiaan kuitenkin viitataan direktiivin johdantokappaleessa 11 seuraavasti: "nykyisten teknologisten ja markkinoita koskevien suuntausten perusteella vaikuttaisi realistiselta ennakoida 890-915 MHz. n ja 935-960 MHz:n taajuus kaistojen yksinomaista varaamista yleiseurooppalaiselle järjestelmälle 10 vuoden kuluessa 1 päivästä tammikuuta 1991". Näin ollen jäsenvaltioille ehdotettiin, että vuoden 1987 alussa vallinneiden teknologisten ja markkinoita koskevien suuntausten perusteella 1. tammikuuta 2001 olisi realistinen määräaika sille, että varattu taajuuskaista olisi otettu kokonaan käyttöön. Koska uudemmat tutkimukset 10 vahvistavat, että kaikkialla Euroopassa ollaan selvästi siirtymässä kohti digitaalitekniikkaa ja että markkinoiden kysyntä on vilkasta, määräaika vaikuttaa edelleen pätevältä. Vaikka direktiivissä ei asetetakaan sitovaa määräaikaa, komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi selvästi määritettävä aikarajat analogisista järjestelmistä luopumiselle. Tässä on otettava huomioon se, että tällaista vaiheittaista luopumista ei pitäisi viivyttää liikaa. Komissio on tietoinen analogisten palvelujen lopettamiseen liittyvistä vaikeuksista, mutta se katsoo myös, ettei yleis eurooppalaisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen matkaviestinnän kehittämistä saisi vaikeuttaa. Direktiivissä ei aseteta määräaikaa, mutta tämä ei vaikuta direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaisen jäsenvaltioiden päävelvoitteeseen, jonka mukaan niiden on laadittava suunnitelmat, jotka mahdollistavat GSM:n laajentamisen koko taajuuskaistalle mahdollisimman pian kaupallisen kysynnän mukaisesti. Direktiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan niiden on toimitettava nämä suunnitelmat komissiolle. Tässä yhteydessä on olennaista, että jäsenvaltiot arvioivat sen, onko kaupallisen kysynnän taajuusalueita kysynnän perusteella laajennettava. Tämä on tarpeen, jotta voidaan laatia taajuuksien varaamista koskevia suunnitelmia ja tarkistaa niitä, jos taajuusalueita halutaan hallita tehokkaasti. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi varmistettava, että niiden käytettävissä on kysynnän kehittymisen säännöllisessä mittaamisessa tarvittavia välineitä. Taajuuksien varaamista koskevat suunnitelmat voidaan laatia ja tarkistaa tehokkaasti vain tällaisten välineiden avulla. Tähän sisältyvät määräajan asettaminen analogisista järjestelmistä luopumista varten sekä aikataulu uusien taajuuksien asteittaiseksi varaamiseksi GSM:lle. säännöllisin välein täsmällisesti ja Tämä lähestymistapa vahvistetaan matkaviestindirektiivillä 96/2/EY. Direktiivin 90/388/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna matkaviestindirektiivillä, 3 b artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on julkaistava vuosittain tai annettava pyynnöstä käyttöön taajuuksien varaamista koskeva suunnitelma, joka sisältää tulevat liitteessä laajentamissuunnitelmat. Lisäksi jäsenvaltioiden on tarkistettava taajuusjako säännöllisesti. suunnitelman mukaisesti taajuuksien esitetyn Komissio katsoo, että lopullisten määräaikojen asettaminen analogisten järjestelmien käytön lopettamiselle ei riitä direktiivin 1 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoon. Jotta voitaisiin varmistaa oikeudellinen varmuus sekä avoimuus markkinoiden toimijoiden keskuudessa, jäsenvaltioiden on laadittava yksityiskohtaiset suunnitelmat ja tarkistettava niitä säännöllisesti. Komission näkemyksen mukaan suunnitelmat on tarkastettava vähintään kerran vuodessa. Suunnitelmissa on oltava selvä aikataulu tulevalle laajentamiselle, ja niissä on ilmoitettava välivaiheiden määräajat sekä siirtymävaiheet. Suunnitelmat on toimitettava komissiolle. Komissio tutkii tarkasti, onko velvoite julkaista nykyistä ja tulevaa taajuuksien varaamista koskeva suunnitelma säädetty selvästi kansallisessa lainsäädännössä ja pantu täytäntöön jäsenvaltioissa. 11 Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä taajuuksien varaaminen on varmistettu Suurin osa jäsenvaltioista on siirtänyt direktiivin omaan lainsäädäntöönsä erityisillä säädöksillä (näitä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä 1). Eräissä jäsenvaltioissa taajuuksien varaamisesta vastaavien kansallisten sääntelyelinten päätöksillä (Portugalissa sekä Suomessa) tai julkaisemalla kansallinen taajuusjakotaulukko ja tekemällä tämän jälkeen (Ruotsissa). Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole säädetty lakeja direktiivin täytäntöönpanemiseksi, koska voimassa olevan lainsäädännön on katsottu riittävän GSM-palveluja varten. toimilupia päätöksiä koskevia joko Useimmilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia noudattaa määräaikaa direktiivin lainsäädäntöön, ja komission oli alkuvaiheessa siirtämiseksi kansalliseen käynnistettävä rikkomisesta johtuvia menettelyjä useita jäsenvaltioita vastaan sen vuoksi, että ne eivät olleet ilmoittaneet kansallisista täytäntöönpanotoimista. Menettely lopetettiin vasta sitten, kun asianmukaisista täytäntöönpanotoimista oli ilmoitettu. Direktiivin vaatimusten sisällyttäminen kansalliseen lainsäädäntöön on kuitenkin vain osa direktiivin täytäntöönpanoa. Tämän lisäksi jäsenvaltioilla on velvoite varmistaa, että toimia direktiivin siirtämiseksi jäsenvaltion omaan lainsäädäntöön todella sovelletaan käytännössä, ja on komission vastuulla varmistaa, että jäsenvaltiot toimivat tämän velvoitteen mukaisesti. Erityisesti direktiivin 1 artiklan 1 kohdan mukainen vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että 905-914 MHz:n ja 950-959 MHz:n taajuuskaistat ("perustaajuuskaista") tai kappaleessa 2 mainittua taajuuskaistaa vastaava osa varataan yksinomaan GSM-palveluille 1. tammikuuta 1991 mennessä, on täytäntöönpantu kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka tässä onkin esiintynyt tiettyä viivettä. Ainoastaan Irlannissa on varattu "vastaava osa". Kaikissa jäsenvaltioissa ainakin kahdelle operaattorille on myönnetty toimiluvat ja taajuudet valtakunnallisten palvelujen tarjontaa varten. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdan osalta lähes kaikissa jäsenvaltioissa on varattu lainsäädännöllä 890-915 MHz. n ja 936-960 MHz:n taajuuskaistat yksinomaan GSM-käyttöön. Kuitenkin vain neljässä jäsenvaltiossa (Saksassa, Ranskassa, Luxemburgissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) on tosiasiallisesti myönnetty kaikki asiaan kuuluvat taajuudet GSM-operaattoreille. Näissä jäsenvaltioissa analogisten ja digitaalisten verkkojen rinnakkaisuus ei ole ongelma, koska GSM- ja (mahdolliset) analogiset järjestelmät eivät käytä samaa kaistaa. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa on vielä varattava joitakin taajuuksia, vaikka minkään analogisen tai muun järjestelmän ei olekaan ilmoitettu olevan toiminnassa. Belgiassa on vielä varattava 914—915 MHz:n ja 959-960 MHz:n taajuuskaistat, ja Kreikassa on varattu taajuuksista ainoastaan 2x10 MHz kahdelle GSM-palvelun tarjoajalle, ja loput 2x5 MHz ovat vapaina tulevia operaattoreita varten. Muissa jäsenvaltioissa edellä mainittujen taajuuskaistojen täyttä käyttöönottoa näyttävät viivyttävän lähinnä GSM:lle varatuilla taajuuksilla käytössä olevat analogiset palvelut kuten NMT900, TACS ja E-TACS (Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa) tai johdottomat järjestelmät kuten CTl ja SLTl (Tanskassa, Italiassa, Alankomaissa, liikenteen Itävallassa, Portugalissa, Ruotsissa ja Suomessa) tai kiinteän 12 laadittu (Espanjassa). Näissä jäsenvaltioissa kansalliset viranomaiset järjestelmät vaikuttavat suhtautuvan vastahakoisesti lyhyen aikavälin aloitteisiin, joilla pienennettäisiin analogisille järjestelmille varattuja taajuusalueita ja luovuttaisiin näistä järjestelmistä vähitellen, koska niillä on suuri maantieteellinen kattavuus sekä laaja ja edelleen kasvava tilaajakanta (vaikka tilaajien määrä kasvaakin hitaammin kuin GSM-tilaajien määrä). Useissa jäsenvaltioissa on ilmoituksen mukaan analogisten verkkojen käytön lopettamisesta. Lähes kaikissa jäsenvaltioissa on asetettu määräaika analogisista järjestelmistä luopumiselle (määräajat vaihtelevat Espanjassa asetetun määräajan 1. tammikuuta 2001 ja Suomessa asetetun määräajan 2007-2012 välillä) tai niissä tehtävää päätöstä (Alankomaat). Näistä määräajoista valmistellaan asiasta toimittaneet komissiolle ja Ruotsi ovat huolimatta vain yksityiskohtaiset tiedot aikataulusta, joka koskee kyseessä olevien taajuuksien siirtämistä GSM:lle direktiivin edellyttämällä tavalla. Varatut ja myönnetyt toimiluvat käyvät ilmi taulukoista 1 ja 2. suunnitelmia nykyisten taajuudet Itävalta 3. 3 Tärkeitä kysymyksiä järjestelmistä Useita merkittäviä kysymyksiä on käsiteltävä siten, että kuullaan kansallisia sääntelyelimiä ja asianomaisia markkinoilla toimijoita. Nykyisen GSM-palvelun kannalta tärkein kysymys on se, että koska direktiivissä ei ole pakollista määräaikaa taajuuskaistojen analogisista analogisen käytön lopettamisessa edetään jäsenvaltioissa eri vauhtia ja yleisesti ottaen hyvin hitaasti. Kysymys liittyy myös tariffien määrittämiseen jäsenvaltioissa. Tällä hetkellä jäsenvaltioiden välillä on suuria tariffieroja. Tämä on avaintekijä siirryttäessä analogisista järjestelmistä digitaalisiin järjestelmiin, ja näin ollen se vaikuttaa GSM:lle varattujen taajuuksien vapauttamiseen. luopumiselle, GSM:lle tarkoitettujen Analogisista järjestelmistä digitaalisiin järjestelmiin tapahtuvan hitaan siirtymisen eräs syy on se, että analogiset NMT- ja TACS-palvelut ovat yleensä hyvin kannattavia ja aiheuttavat uusien operaattoreiden, joilla ei ole vakiintuneiden operaattoreiden tapaan käytössään analogisia taajuuksia, on toteutettava teknisiä ratkaisuja liikenteen kasvavan määrän vuoksi joissakin tapauksissa jopa vain 5,4 MHz:n taajuuskaistoilla. operaattoreille. Nykyään investointeja edelleen suuria Komissio tukee edelleen siirtymistä digitaalisiin järjestelmiin. Olennainen kysymys onkin, kuinka voidaan varmistaa (uusien) digitaalisten taajuuskaistojen ja laitteiden käyttöönotto ottaen samalla huomioon nykyisten matkaviestinjärjestelmien ja myös analogisten verkkojen kehitys ja niihin tehdyt investoinnit. Komissio seuraa edelleen tilannetta jäsenvaltioissa, jotta voidaan määrittää: • onko vakiintuneilla operaattoreilla taipumus tukea vai rajoittaa siirtymistä digitaalisiin järjestelmiin, • käyttävätkö vakiintuneet operaattorit analogisia taajuuksia koskevaa monopoli asemaansa jo nyt määräävän asemansa lujittamiseen sekä digitaalitekniikkaan siirtymisen hidastamiseen, • onko uusilla GSM-operaattoreilla tasavertaiset kilpailuedellytykset GSM- palvelujen ja analogisten palvelujen vakiintuneiden operaattoreiden kanssa, ja • onko realistista ja toivottavaa asettaa määräaikoja, joihin mennessä digitaalisilla palveluilla olisi oltava yksinoikeus taajuuskaistoihin, jotka ovat nyt osittain analogisten palvelujen käytössä. 43 Komissio tarkistaa yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa niiden suunnitelmat, taajuuksien jotka koskevat direktiivissä asetettujen kaikkien varaamista, ja ottaa esille erityisesti luopumisen GSM-taajuuskaistojen analogisesta käytöstä. Jos jäsenvaltiot eivät ilmoita suunnitelmistaan, komissio käynnistää rikkomisesta johtuvat menettelyt. Jäsenvaltioiden olisi analogisten palvelujen käyttöä asteittain lopettaessaan huolehdittava siitä, että tällaisia palveluja markkinoiva operaattori tiedottaa kuluttajille selkeästi ja avoimesti palvelun jatkumiseen mahdollisesti liittyvistä määräajoista. 4. DIREKTIIVI 90/544/ETY 4. 1 Taustaa liikkuvan viestinnän palveluja Henkilöhakupalvelut ovat kaikkein vanhimpia Euroopassa. ERMES kehitettiin henkilöhaku järjestelmäksi samaan tapaan kuin GSM kehitettiin solukkojärjestelmäisiä matkaviestin- markkinoita varten. Toisin sanoen sillä pyrittiin samaan aikaan lisää toiminteita, älykkyyttä j a yleiseurooppalaista sij ainninseurantaa. eurooppalaiseksi digitaaliseksi tehtyjen Yhteisö on käynnistänyt digitaalisten matkaviestinpalvelujen yhteydessä edistämiseksi aloitteiden kaltaisia aloitteita ERMES-järjestelmän käyttöönoton jäsenvaltioissa. Neuvoston ehdotuksia yleiseurooppalaisen yleisen henkilöhakujärjestelmän yhteensovitetusta käyttöönotosta yhteisössä. Lisäksi neuvoston direktiivillä 90/544/ETY varattiin taajuuskaistat tällaiselle järjestelmälle. Myös standardointiprosessi, josta vastaa ETSI, sai yhteisöltä merkittävää tukea. suosituksessa N:o esitettiin 90/543 4. 2 Nykytilanne 4. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen29 Henkilöhausta on 1990-luvulla tullut maailmanlaajuisesti tärkeä osa matkaviestinnän kokonaismarkkinoita. Maailmanlaajuisilla henki lçhakumarkki noil la oli vuoden 1996 lopussa käytössä arviolta 120 miljoonaa henkilöhakulaitetta. Noin 38 prosenttia kaikista henkilöhakulaitteista on Pohjois-Amerikassa, jossa markkinat ovat kasvaneet keskimäärin lähes 25 prosenttia vuodessa seitsemän viime vuoden aikana. Pohjois- Amerikassa on tällä hetkellä 44 miljoonaa henkilöhakulaitetta, eli niitä on 15 prosentilla väestöstä. Henkilöhakulaitteista noin 56 prosenttia on Aasian ja Tyynenmeren alueella, jossa eräät maailman suurimmista henkilöhakuverkoista sijaitsevat (esimerkiksi Kiinassa, Koreassa ja Japanissa). Tällä alueella on käytössä noin 67 miljoonaa henkilöhakulaitetta. Henkilöhakulaitteiden määrä väestöön nähden on joillakin näistä alueista hyvin korkea: esimerkiksi Singaporessa levinneisyys on yli 30 prosenttia. Toisaalta Euroopan henkilöhakumarkkinat vaikuttavat kehittymättömiltä muuhun maailmaan verrattuna. Henkilöhakulaitteiden levinneisyys on Euroopassa vain 1,5 prosenttia, ja Länsi-Euroopassa on yhteensä 5,8 miljoonaa henkilöhakulaitetta. Eräissä 29 Lähde: ks. alaviite 28. Jollei toisin ilmoiteta, tiedot koskevat tilannetta 1. tammikuuta 1998. AH maissa tilaajien määrä on kasvanut merkittävästi (Ranskassa, Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa ja Alankomaissa), kun taas muissa maissa markkinat vaikuttavat polkevan paikallaan (Tanskassa ja Kreikassa). Eri tahoilla on erilaisia käsityksiä siitä, miksi Eurooppa on näillä markkinoilla muista jäljessä, mutta useimmat ovat samaa mieltä siitä, että tärkeimmät syyt ovat historiallisia. Toisin kuin Euroopassa henkilöhaku otettiin käyttöön Yhdysvalloissa paljon ennen matkapuhelimia, ja sitä markkinoivat erikoistuneet henkilöhakuoperaattorit, liiketoiminta perustui henkilöhakuun. Tästä poiketen henkilöhaku oli eurooppalaisille teleoperaattoreille vain toissijaista liiketoimintaa. joiden lisäksi yhdessäkään ERMES-toimilupia on myönnetty yhdeksässä jäsenvaltiossa eli Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämän laadittu suunnitelmia koko taajuuskaistan varaamisesta. Tämä johtuu suurelta osin siitä, ettei direktiivissä aseteta selviä velvoitteita ja sitovia määräaikoja. Kaikissa jäsenvaltioissa käytetään myös analogisia henkilöhakuverkkoja, jotka perustuvat pääasiassa POCSAG- tekniikkaan. Ne toimivat eri taajuuksilla paitsi Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Operaattoreiden määrä vaihtelee jäsenvaltioittain yhdestä (Kreikka ja Italia) 440:een (Suomi). jäsenvaltioissa ei ole Tähän asti ERMES-palvelujen laajamittainen hyväksyntä ja käyttöönotto jäsenvaltioissa ovat viivästyneet jonkin verran. Mahdollisia syitä tähän ovat muun muassa seuraavat: 1) eräillä nykyisillä henkilöhakuoperaattoreilla on edelleen ylikapasiteettia analogisissa verkoissaan, eivätkä ne odota suuria kustannus- tai palveluetuja ERMESin käyttöönotosta, 2) monilla suurimmilla markkinoilla on vasta äskettäin myönnetty toimilupia ERMES-operaattoreille, mikä on vähentänyt sijainninseurantatoiminteen kiinnostavuutta, 3) matkapuhelinpalvelujen ja erityisesti GSM:n menestys on voinut viedä ERMESiltä jonkin verran mahdollisia asiakkaita, 4) on esiintynyt teknisiä vaikeuksia, käyttämien vierekkäisten kanavien kanssa, 5) taajuuksien hallinnasta vastaavat kansalliset elimet ovat myöntäneet taajuusalueita vastahakoisesti. kaapelitelevisio-operaattoreiden erityisesti häiriöitä ERMESin menestyksen paranemisesta on nyt merkkejä. Viime vuoden aikana ERMESin asema on vahvistunut, ja useissa jäsenvaltioissa on myönnetty toimilupia, mikä voi johtaa uusien verkkojen käyttöönottoon. Vaikka henkilöhakulaitteiden levinneisyys onkin pienempi Euroopassa kuin muualla maailmassa, Euroopan markkinoilla on enemmän hyödyntämättömiä mahdollisuuksia. Ennusteiden mukaan Euroopan markkinat voisivat kasvaa 25 prosenttia vuodessa muutaman seuraavan vuoden aikana. Käyttäjien kokonaismäärä voisi kolminkertaistua 2000-luvun alkuun mennessä. Levinneisyys voi nousta myöhempinä vuosina 10 prosenttiin, jos kasvua ylläpidetään oikeilla markkinaolosuhteilla. Vaikka kasvu onkin jaettava eri tekniikoiden välillä sen vuoksi, että markkinoilla olevien järjestelmien (FLEX, analoginen POCSAG) välillä käydään merkittävää kilpailua, ERMES saa yhä enemmän tukea henkilöhakualalta. On tunnustettu, että ERMESillä on ainutlaatuiset ominaisuudet, joiden ansiosta sillä voidaan paranneltujen perinteisten henkilöhakupalvelujen (esimerkiksi pidemmät viestit) lisäksi tukea uusien palvelujen käyttöönottoa, kuten suurinopeuksisten datapalvelujen yleislähetyksiä yleis eurooppalaisessa mittakaavassa. f£ 4. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus Äskettäin tehty tutkimus ERMES-taajuusdirektiivin tehokkuudesta toi esiin vaihtelevia näkemyksiä direktiivin vaikutuksista30. Suurin osa sääntelyelimistä oli sitä mieltä, ettei direktiivi ollut tukenut ERMES-järjestelmän aikaista käyttöön ottoa Euroopassa. Sitä vastoin suurin osa henkilöhakuoperaattoreista, valmistajista ja käyttäjistä oli sitä mieltä, että direktiivi oli menestyksekkäästi edistänyt yleiseurooppalaisia henkilöhakupalveluja ja että määrättyjen taajuuskaistojen käyttöä ja täytäntöönpanon määräaikoja tuettiin selvillä kannustimilla. 4. 2. 3 Taajuuksien hallinta ja saatavuus Kaikissa jäsenvaltioissa on kansallisella sääntelyllä varattu 169,4-169,8 MHz:n taajuusalueella neljä kanavaa ensisijaisesti ERMESiä varten (katso kohta 4. 2. 5). Kuitenkaan kaikkia kanavia ei ole tosiasiallisesti myönnetty käyttöön, minkä väitetään johtuvan riittävän kaupallisen kysynnän puutteesta. Vaikuttaa siltä, että suurimmat ERMESin taajuusalueen myöntämisessä kohdatut vaikeudet (katso liite 2) ovat samojen taajuuksien yhteiskäytön aiheuttamat ongelmat sekä ERMES- lähettimien ja kaapelitelevisiosignaalien väliset häiriöt, erityisesti Saksassa ja Itävallassa. 4. 2. 4 Direktiivin saattaminen lainsäädäntöä/Täytäntöönpano osaksi kansallista Direktiivin 90/544/ETY avainkohdat Kohdassa 3. 2. 5 tehdyt huomiot pätevät soveltuvin osin myös direktiivin 90/544/ETY osalta. Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Suurin osa jäsenvaltioista on siirtänyt direktiivin omaan lainsäädäntöönsä erityisillä säädöksillä (näitä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä 1). Eräissä muissa maissa taajuuksien varaaminen on varmistettu joko taajuuksien jakamisesta vastaavien kansallisten sääntelyelinten päätöksillä (Portugalissa ja Suomessa) tai julkaisemalla kansallinen taaj uusjako tau lukko ja tekemällä tämän jälkeen toimilupia koskevia päätöksiä (Ruotsissa). Ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole säädetty lakeja direktiivin panemiseksi täytäntöön, koska voimassa olevan lainsäädännön on katsottu riittävän ERMES-palyeluja varten. Kaikki jäsenvaltiot ovat siirtäneet lainsäädäntöönsä tietyin eroavaisuuksin direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa esitetyn vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varattava neljä kanavaa 169,4-169,8 MHz:n taajuusalueella ensisijaisesti yleiseurooppalaista maanpäällistä henkilöhakupalvelua varten 31. joulukuuta 1992 mennessä (mieluiten kanavat 169,6 MHz, 169,65 MHz, 169,7 MHz ja 169,75 MHz). Kansallisilta sääntelyelimiltä kerättyjen, joissakin tapauksissa osittain epätäydellisten tai epätarkkojen tietojen perusteella voidaan esittää seuraava yleiskatsaus: 30 Ks. alaviite 28. • Seitsemässä Irlannissa, jäsenvaltiossa (Tanskassa, Kreikassa, Italiassa, Itävallassa, Alankomaissa ja Portugalissa) kansallisella lainsäädännöllä tai myöntämispäätöksellä on varattu nimenomaisesti ERMES-järjestelmille neljä kanavaa (kolme kanavaa Alankomaissa), jotka kolmessa tapauksessa ovat samat kuin direktiivissä suositeltavat kanavat. Joissakin tapauksissa koko taajuuskaista on periaatteessa varattu kokonaan ERMESille, joskin taajuuskaistan jäljellä olevat kanavat voidaan myöntää tarpeen mukaan palvelun laajentumisen mukaisesti. Näistä jäsenvaltioista vain Tanskassa, Kreikassa, Italiassa ja Alankomaissa on tämän perusteella myönnetty kanavia operaattoreille. • Viidessä muussa jäsenvaltiossa (Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja kansallisilla tiettyihin kanaviin. Tämän varattu Luxemburgissa) ERMESille lainsäädäntötoimilla viittamaatta kuitenkaan perusteella on myönnetty kanavia Belgiassa, Saksassa ja Ranskassa. taajuuskaista on • Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on varattu (Suomessa kolme kanavaa) ja tämän jälkeen myönnetty kanavia ERMES-järjestelmille eri tavoin. täytäntöönpano, mukaan Edellistä kuvausta on tarkasteltava yhdessä direktiivin tosiasiallista täytäntöön panoa koskevien tietojen kanssa. Säädösten hyväksymisestä huolimatta direktiivin todellinen taajuuksien myöntäminen, on osoittautunut vaikeaksi useissa maissa. Tämä vaikuttaa johtuvan ERMES- palvelujen riittämättömästä kysynnästä. Tämä väitetty kaupallisen kysynnän puute voidaan selittää joissakin tapauksissa sillä, että kansallisilla markkinoilla on käytössä analogisia henkilöhakujärjestelmiä, joita koskevat toimiluvat on usein myönnetty direktiivin voimaantulon jälkeen. lukien ERMES-toimilupia on myönnetty Tanskassa kaksi, Saksassa kolme, Kreikassa yksi, Ranskassa kolme, Italiassa yksi, Alankomaissa kaksi, Suomessa yksi, Ruotsissa kaksi ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa neljä. Belgiassa, Espanjassa, Irlannissa, Itävallassa ja Portugalissa ei vielä ole ERMES-operaattoreita, mutta joidenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myönnetty viime aikoina myös toimilupia, jotka sallivat FLEX-standardin käytön. suunnitellaan. myöntämistä toimilupien Yhdessäkään jäsenvaltiossa ei ole laadittu suunnitelmia koko taajuuskaistan varaamisesta. Tätä koskeva päätös on jätetty tehtäväksi myöhemmän arvioinnin jälkeen. Taulukossa 3 esitetään tiedot taajuuksien varaamisesta ja toimiluvista. 4. 3 Tärkeitä kysymyksiä Henkilöhakua varten on olemassa tällä hetkellä muitakin teknisiä ratkaisuja, joista eräillä on vertailukelpoiset ominaisuudet. Esimerkiksi eräissä jäsenvaltioissa myönnetään toimilupia Motorolan FLEX™-tekniikalle, joka on alkanut kilpailla suoraan ERMESin kanssa. Siitä, että ERMES olisi kalliimpi kuin FLEX tai POCSAG, ei ole minkäänlaista näyttöä. Arvioiden mukaan tilanne on päin vastainen: ERMES-hakulaitteet ovat vastaavan hintaisia kuin laadukkaat FLEX- n tai POCSAG-hakulaitteet, ja myös verkkoelementit (tukiasemat ja keskukset) ovat kustannuksiltaan vastaavia. Taajuuskaista on ratkaiseva tekijä. Yhtä suurilla tehotasoilla 169 MHz:n taajuutta käyttävä suurinopeuksinen verkko (esimerkiksi ERMES 6400 bps:n nopeudella tai FLEX 6250 bps:n nopeudella) vaatii yhtä monta tukiasemaa kuin hidas 300 bps:n FLEX- tai POCSAG-verkko, joka käyttää 900 MHz:n taajuutta. Toisin sanoen investointi suurinopeuksiseen ERMES-verkkoon, jossa käytetään 169 MHz:n taajuutta, olisi yhtä suuri kuin investointi pieninopeuksiseen FLEX-verkkoon, jossa käytetään 450-900 MHz:n taajuutta. Tästä johtuu kiinnostus 169'MHz:n taajuuskaistaa kohtaan. Euroopan laajuinen taajuuksien yhdenmukainen varaaminen ERMESille on hyvin houkutteleva tekijä ja yksi sen menestyksen perusteista. Tässä yhteydessä muut kuin ERMES-operaattorit enemmän paineita ERMES- taajuusdirektiivissä "varattujen" mutta tällä hetkellä käyttämättömien kanavien vapauttamiselle muita tekniikoita varten. asettavat yhä Komissio kannustaa edelleen ERMES-direktiivin täytäntöönpanoa kaikilta osin, erityisesti jäsenvaltioiden seuraamalla kanavien käyttöä koskevia suunnitelmia. tulevaisuutta koskevan Komissio on käynnistänyt henkilöhakumarkkinoiden tutkimuksen, jossa tarkastellaan erityisesti kasvunäkymiä sekä Euroopan henkilö hakumarkkinoiden todennäköisiä kehityssuuntia. 5. DIREKTIIVI 91/287/ETY 5. 1 Taustaa Digitaalista eurooppalaista langatonta televiestintäjärjestelmää (DECT) on kehitetty, ja se on nyt kaupallisesti saatavilla. Teknisten standardien äärimmäisen joustavuuden ansiosta DECT-tekniikkaa voidaan käyttää langattomissa yhteyksissä erilaisiin verkkoihin, niin kiinteisiin kuin matkaviestinverkkoihinkin. Tässä yhteydessä DECT- tekniikalla voidaan joko tarjota "rajoitettua" liikkuvuutta kaupunkialueilla (Cordless Telephone Mobility, CTM) edullisena vaihtoehtona täysimittaisille matkaviestin järjestelmille. Se on erityisen houkutteleva vaihtoehto tiheästi asutuilla alueilla sekä liityntäverkon radiotietä käyttävänä osana (WLL), koska sillä saadaan aikaan suurinopeuksisia siirtoyhteyksiä. DECT-tuotteet ovat olleet markkinoilla vasta vuodesta 1994, mutta ne ovat menestyneet johdottomissa puhelinjärjestelmissä sekä PBX-vaihteiden yhteydessä langattomissa sovelluksissa. Sen teknisen määräyksen kehitystä on edistänyt myös asiaa koskevan yhteisen hyväksyminen direktiivillä 91/263/ETY. erityisesti kotitalouksien DECT-tekniikan kehittämistä on tuettu GSM:n ja ERMESin tapaan vuodesta 1991 lähtien yhteisön poliittisilla toimilla, joilla on kannustettu ottamaan DECT-tekniikkaa 18 käyttöön jäsenvaltioissa. Neuvoston suosituksessa 91/288 tehtiin ehdotuksia DECT- tekniikan yhteensovitetusta käyttöönotosta yhteisössä. Neuvoston direktiivillä 91/287 varattiin järjestelmälle taajuuskaistoja. Lisäksi komissio on tukenut standardointia ETSIlle annetuilla standardointitoimeksiannoilla. 5. 2 Nykytilanne 5. 2. 1 Markkinoiden kehittyminen*1 DECT on eurooppalaisen yhteistyön onnistunut tulos ja se kehittyy hyvin. Vuoden 1994 ja vuoden 1997 puolivälin välillä yli 50 valmistajaa toimitti yli 8 miljoonaa laitetta. DECT-tekniikkaa on käytetty parhaalla menestyksellä kotitalouksien johdottomissa puhelimissa, joiden osuus koko menekistä on 7 miljoonaa laitetta. DECT-tekniikkaan perustuvia PBX-vaihteisiin liittyviä langattomia sovelluksia on saatavilla suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Koska DECT:n oli tarkoitus olla joustava radioliityntätekniikka, yksi sen käyttö tarkoituksista oli tarjota yleisölle liikkuvuudeltaan rajoitettu liittymä kiinteisiin verkkoihin. Tätä pidettiin erityisen houkuttelevana tiheästi asutuilla alueilla, esimerkiksi ostoskeskuksissa ja huoltoasemilla. Tämä DECT-tekniikan sovellus on edelleen kehittymätön. Suomessa on käytössä yksi DECT-verkko, Ranskassa on myönnetty kaksi toimilupaa ja Italiassa yksi. DECT-tekniikan kaupallisen käyttöönoton mahdollisuuksia on edelleen hyödynnetty liian vähän. Kotitalouksien johdottomien puhelinsovellusten ja PBX- vaihteiden yhteydessä käytettävien sovellusten menestyksen odotetaan jatkuvan. DECT Forumin ennusteen mukaan vuonna 1997 myydään 7 miljoonaa laitetta, ja vuosituhannen vaihteeseen mennessä vuosittainen menekki nousee yli 30 miljoonaan laitteeseen. langattomien DECT:n tulevaisuus yleisenä verkkotekniikkana on epäselvä. Se ei sisällä GSM:n tai DCS 1800:n älykkäitä verkko-ominaisuuksia. Useat operaattorit toteuttavat paraikaa kokeiluja, joissa DECT yhdistetään muihin tekniikoihin (useimmiten GSM. ään tai DCS 1800:een). Tällä tavalla DECT voisi täydentää GSM- järjestelmiä raskaasti kuormitetuilla alueilla sekä pikosotukkoisissa sisätiloissa. Näin ollen jotkut operaattorit nähtävästi valmistautuvat aloittamaan kaupalliset DECT-palvelut sellaisina, joissa voidaan käyttää kaksitoimisia päätelaitteita. DECT:n tulevaisuus langattomana tilaajayhteystekniikkana (WLL) on myös jonkin verran epäselvä. Tällä käyttötarkoituksella on selvästikin mahdollisuuksia. tapana Langattomia laajentaa kiinteää puhelinverkkoa erityisesti kaupunkialueilla, ja ne voivat lyhentää liittymän odotusaikoja merkittävästi. DECT voisi kilpailla tällä alalla esimerkiksi CTM-ja CT2-tekniikoiden kanssa. (WLL) pidetään kustannustehokkaana tilaajayhteyksiä Euroopan ulkopuolella esimerkiksi yleiset langattomat järjestelmät (PAC) ja henkilökohtaiset käsipuhelinjärjestelmät (PHS) vaikuttavat DECT:n vakavasti otettavilta kilpailijoilta. 31 Lähde: ks. alaviite 28. Jollei toisin ilmoiteta, tiedot koskevat tilannetta 1. tammikuuta 1998. 19 5. 2. 2 Taajuusdirektiivin vaikutus Kansallisten sääntelyviranomaiset ja valmistajat tukevat sitä näkemystä, että DECT-taajuusdirektiivi on tukenut DECT-tekniikan laajaa käyttöönottoa sekä parantanut Euroopan markkinoiden mahdollisuuksia. Markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet olisi hyödynnettävä nopeammin. Lisäksi direktiivi on kannustanut halvempien laitteiden kehittämistä yhteen standardiin perustuvien laajempien markkinoiden ansiosta, ja direktiivillä on selvästi kannustettu täytäntöönpanon määräaikojen avulla tietyn taajuuskaistan käyttöä. Jotkut valmistajat ovat sitä mieltä, että tavoite edistää yleiseurooppalaisten DECT- palvelujen suosiota asiakkaiden keskuudessa oli edennyt vain vähän kahdesta syystä. Ensinnäkin langattomissa tilaajayhteyksissä (WLL) käytettävän DECT- tekniikan sääntelyllisen aseman epäselvyys rajoittaa markkinoiden kehitystä erityisesti yleisten DECT-verkkojen kehittämisen suhteen. Toisena syynä näyttää olevan joidenkin kansallisten viranomaisten hitaus DECT-säädösten laatimisessa. Myös tämä liittyi yleiseen verkontarjontaan. 5. 2. 3 Taajuuksien hallinta ja saatavuus rajoittaa kysyntää, Operaattorit ja valmistajat ovat olleet huolissaan siitä, että taajuuksien nykyinen jako kansalliseen taajuushallintoon. Muita huolenaiheita ovat muun muassa näkemys, jonka mukaan eräät kansalliset menettelyt ovat 'pieniä esteitä' ja että yleisten palvelujen käyttäjille tarkoitettujen taajuuksien saatavuus on yleisesti viivästynyt. läheisesti liittyy tämä että ja CEPT:ssä ollaan yleisesti huolissaan DECT-taajuuksien saatavuudesta, ja asiaa selvitellään FLMTS/UMTS-järjestelmien suunnittelun yhteydessä. Lisäksi esiintyy paineita laajentaa nykyisin varattu 1800-1900 MHz:n taajuusalue 1920 MHz:iin. 5. 2. 4 Direktiivin saattaminen lainsäädäntöä/Täytäntöönpano osaksi kansallista Suurin osa jäsenvaltioista on siirtänyt direktiivin omaan lainsäädäntöönsä erityisillä säädöksillä (näitä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä 3). Eräissä muissa maissa taajuuksien taajuuksien varaaminen on varmistettu jakamisesta vastaavien kansallisten sääntelyelinten päätöksillä (Portugalissa ja Suomessa) tai julkaisemalla kansallinen taajuusjakotaulukko ja tekemällä tämän jälkeen toimilupia koskevia päätöksiä (Ruotsissa). joko Ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole säädetty lakeja direktiivin panemiseksi täytäntöön, koska voimassa olevan lainsäädännön on katsottu riittävän DECT-palveluja varten. Vaikuttaa siltä, että kaikki jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön direktiivin 2 artiklan 1 kohdan, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varattava 1880-1900 MHz:n taajuuskaista digitaaliselle televiestinnälle, DECT:lle 1. tammikuuta 1992 mennessä. Eräissä maissa DECT-tekniikalle varattu taajuuskaista on osittain muiden järjestelmien käytössä (pääasiassa sotilaskäyttöön tarkoitetut televerkot tai digitaaliset kiinteät yhteydet). eurooppalaiselle langattomalle 20 5. 3 Tärkeitä kysymyksiä Tähän mennessä on vain muutamilla operaattoreilla on DECT-palveluja koskeva toimilupa, vaikka kiinnostus niitä kohtaan kasvaa jatkuvasti. Toimiluvan saaneilla operaattoreilla on joissakin tapauksissa jo määräävä asema yleisten kytkentäisten puhelinverkkojen markkinoilla. Komissio on huolissaan DECT-palveluja koskevan kilpailun varmistamisesta, ja se on jo ryhtynyt toimiin eräitä jäsenvaltioita vastaan. • Useimmissa jäsenvaltioissa DECT:iä käytetään pikemminkin telepäätetekniikkana kuin muille tarjottavana palveluna. Siitä oltiin yhtä mieltä, että direktiivi on edistänyt DECT. n käyttöönottoa jäsen valtioissa. Komissio pyrkii edelleen edistämään DECT-standardin käyttöä. 6. PÄÄTELMÄT 6. 1 Yleistä siitä, että Yleisesti ottaen ollaan yksimielisiä taajuuskaistan varaaminen tavalla on yhdenmukaisesti Euroopan edesauttanut GSM:n, ERMESin ja DECTm käyttöönottoa Euroopassa. Nämä kolme palvelua eivät ole menestyneet yhtenäisesti. Myös jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja, jotka eivät perustu ainoastaan sääntelyyn, vaan myös markkinoiden olosuhteisiin ja kaupalliseen kysyntään. tasolla direktiivin tapaisella sitovalla Yleisesti ottaen direktiivit ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi silloin, kun niissä on asetettu selvät määräajat täytäntöönpanolle. Tämä koskee GSM:n "perustaajuuskaistan", ERMESin 169,4-169,8 MHz:n taajuusalueella olevan neljän kanavan sekä DECTm taajuuskaistan varausta, joka on kaikissa jäsenvaltioissa pantu kaikilta osin täytäntöön. Toisaalta kaikkien varattujen täysimittaista käyttöönottoa koskevien sitovien ehtojen puuttumista (GSM:n ja ERMESin tapauksessa) pidetään suurimpana syynä vaihtelevaan täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot ovat asettaneet erilaisia määräaikoja tai joissakin tapauksissa niitä ei ole asetettu lainkaan, mikä on usein hidastanut tarvittavien taajuuksien saatavuutta erityisesti GSM:n osalta. taajuuksien Komissio ottaa huomioon nämä tekijät tarkistaessaan taajuusalueita koskevaa nykyistä politiikkaansa ja pyrkiessään löytämään parhaat ratkaisut taajuuksien yhdenmukaista varaamista varten. 6. 2 Täytäntöönpano Kolme puheena olevaa direktiiviä on siirretty kaikissa jäsenvaltioissa osaksi kansallista lainsäädäntöä joko lainsäädäntötoimilla tai taajuuksien varaamisesta vastaavan kansallisen sijaan käytännön täytäntöönpanossa on joissakin jäsenvaltioissa ilmennyt ongelmia, jotka koskevat varattujen kaistojen käyttöönottoa kokonaisuudessaan. tekemillä päätöksillä. Sen sääntelyviranomaisen Erityisesti GSM- ja ERMES-direktiiveissä on asetettu jäsenvaltioiden velvoitteeksi laatia suunnitelmat, jotka mahdollistavat GSM:n ja ERMESin käytön laajentamisen koko taajuuskaistalle mahdollisimman pian kaupallisen kysynnän mukaisesti, ja 21 toimittaa nämä suunnitelmat komissiolle. Nämä suunnitelmat on toimitettu komissiolle vain joistakin harvoista jäsenvaltioista (ks. liitteet 1 ja 2). Vaikka GSM- ja ERMES-direktiiveissä ei säädetä pakollisesta määräajasta, jonka kuluessa koko varattu kaista on kokonaisuudessaan otettava käyttöön, komissio on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on noudatettava tätä velvoitetta kaikilta osin. Näin ollen jäsenvaltioita vaaditaan taajuuksien käytön laajentamisesta tulevaisuudessa ja tarkistamaan suunnitelmia säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa. Asiaa koskeva vaatimus on myös direktiivin 90/388/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna matkaviestindirektiivillä, 3 b artiklassa. Suunnitelmissa on oltava selvä aikataulu laajentamiselle, ja niissä on esitettävä siirtymisen välivaiheet ja niiden määräajat. Suunnitelmat on toimitettava komissiolle. suunnitelmat kyseisten laatimaan Komissio seuraa jatkossakin taajuusdirektiivien täytäntöönpanoa ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, että kaikkien velvoitteiden täyttyminen on varmistettava. Komissio käyttää koko toimivaltaansa varmistaakseen direktiivien täytäntöönpanon kaikilta osin. Näin ollen se voi käyttää myös perustamissopimuksessa määrättyä virallista toimivaltaansa käynnistää jäsenvaltioita vastaan viralliset rikkomista koskevat menettelyt. 6. 3 Muut kysymykset: taajuuksien hallinta, toimiluvat ja turvallisuus taajuuksien käytön yhteydessä Komissio huomauttaa taajuuksien hallinnasta, että operaattoreille eri jäsenvaltioissa ja jopa saman jäsenvaltion sisällä myönnettyjen, kyseisiä kolmea järjestelmää koskevien taajuusalueiden määrissä on suuria eroja, joiden syyt eivät aina ole selviä. komissio vahvistaakin, Vaikka yhteisön lainsäädännön mukaisesti on kansallisten viranomaisten tehtävä (usein toimilupa- menettelyjen yhteydessä), se muistuttaa yhteisön oikeudellisessa kehyksessä sovelletta vista pääperiaatteista. taajuuksien myöntäminen että ja voivat avointen toimilupia Jäsenvaltiot on myönnettävä ja henkilökohtaisten viestinjärjestelmien • Direktiivin 90/388/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna matkaviestindirektiivillä (96/2/EY), 3 a artiklassa säädetään seuraavasti: "Jos taajuuksia on käytettävissä, syrjimättömien jäsenvaltioiden rajoittaa myönnettävien menettelytapojen mukaisesti. matkaviestinjärjestelmien toimilupien lukumäärää ainoastaan olennaisten vaatimusten perusteella suhteellisuusperiaatteen oikeuttamalla tavalla, ja ainoastaan, jos taajuusalue ei ole saatavissa. " Tämän lisäksi direktiivin 97/13/EY 10 artiklan 1 kohdan mukaan "jäsenvaltiot voivat rajoittaa jollekin televiestintäinfrastruktuurin perustamiselle ja/tai käyttämiselle myönnettävien yksittäisten toimilupien määrää ainoastaan siltä osin kuin se on tarpeen radiotaajuuksien tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi (. )". Myönnettävien toimilupien määrää voidaan tämän vuoksi rajoittaa ainoastaan taajuuksien puutteen perusteella silloin, kun se on suhteellisuusperiaatteen mukaisesti perusteltua. Näin ollen saatavilla olevat taajuudet on myönnettävä käyttöön. telepalveluluokalle ja • Näitä periaatteita on tarkasteltava yhdessä yhteisön lainsäädännön muiden keskeisten periaatteiden kanssa. Myöntäessään toimilupia jäsenvaltioiden on otettava erityisesti 22 kuin sellaisena direktiivin 90/388/ETY, huomioon se on muutettuna matkaviestindirektiivillä, 2 artiklan 4 kohdassa säädetty vaatimus "varmistaa asianomaisilla markkinoilla kilpailevien operaattoreiden välinen tehokas kilpailu", ja direktiivin 97/13/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaan niiden on "asianmukaisella tavalla korostettava tarvetta tehdä kilpailun kehittyminen helpommaksi ja tarjota käyttäjille mahdollisimman suuri hyöty". Taajuuksia olisi myönnettävä riittävästi, jotta voidaan mahdollistaa todellinen kilpailu operaattoreiden välillä. Tähän ei kuitenkaan ole yksiselitteistä ratkaisua: jäsenvaltioiden on valittava kansallisissa oloissa sopivin taajuuksien myöntämistäpä markkinoiden tarpeiden perusteellisen tarkastelun perusteella. Taajuuksien riittämätön myöntäminen voi itse asiassa johtaa operaattoreiden verkkojen käyttöönottokustannusten kasvamiseen (erityisesti kaupunkialueilla, joilla asennuspaikkojen saaminen voi vaatia paljon vaivaa, kun ja otetaan huomioon kaavoitussäädökset kiinteistönomistajien kanssa tehtävistä sopimuksista aiheutuvat kustannukset). Tämä puolestaan vaikuttaa erityisesti uusien operaattoreiden mahdollisuuksiin kilpailla markkinoilla. lukuisten yksittäisten maan- ja Komissio katsoo, että kun jäsenvaltiot myöntävät taajuuksia toimilupamenettelyillä, niiden olisi varmistettava, että kaikki saatavilla olevat taajuudet myönnetään siinä määrin kuin asianmukaisten taajuuksien varaamista koskevat päätökset sallivat. Tässä niiden olisi varmistettava ja mahdollistettava operaattoreiden välinen tehokas kilpailu markkinoilla. tehokas käyttö taajuuksien Jäsenvaltioiden olisi tarkastettava, missä määrin taajuuksien puutetta koskevat väitteet ovat perusteltuja. Tässä on otettava huomioon se, käyttävätkö operaattorit taajuuksia tehottomasti. Jäsenvaltioiden on myös tarkistettava, että myönnettyjä taajuuksia tosiasiallisesti käytetään niille määrättyihin tarkoituksiin. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä asioista. laatii kertomuksen matkaviestindirektiivin ja Komissio tarkastelee siinä jäsenvaltioiden toteuttamia toimia, jotka koskevat taajuussuunnitelmia ja taajuuksien hallintaa. täytäntöönpanosta Toimilupien myöntämisen osalta odotetaan, että toimilupadirektiivillä voidaan lähentää kansallisia toimilupamenettelyjä, vaikka direktiivillä ei pyritäkään täyteen yhdenmukaisuuteen. Vaikka toissijaisuusperiaatteen mukaan jäsenvaltiot esimerkiksi voivat vapaasti valita menettelyt ja toimilupamaksujen suuruuden, niiden on kuitenkin noudatettava direktiivissä asetettuja yleisiä periaatteita (jotka koskevat esimerkiksi "kevyempien" toimilupien myöntämistä vain erityisolosuhteissa, toimilupamenettelyjen suurinta sallittua kestoa toimiluvan myöntämisestä sekä sitä, että aiheutuneisiin hallinnollisiin kustannuksiin ja niin edelleen). toimilupamaksujen on perustuttava vakuutusjärjestelmien ensisijaisuutta, yksittäisten Komissio huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat käytännössä ottaneet käyttöön keskenään erilaisia valtuutusmenettelyjä puhelintoimintaa ja yleisiä televerkkoja varten, vaikka lähes kaikissa tapauksissa vaaditaan yksittäisiä toimilupia rajoitettujen resurssien kuten 23 numeroiden ja/tai taajuuksien saamiseen. Eräissä jäsenvaltioissa harkitaan huutokauppa- menettelyä tai sellainen on jo käytössä tiettyjen taajuuksien kohdalla. Myönnettyjen valtuutuksien lukumäärät vaihtelevat eri jäsenvaltioissa, mikä voidaan osittain selittää eri aikaan tapahtuneella markkinoiden vapauttamisella sekä eroilla yksittäisten tarjoamissa mahdollisuuksissa. Vastaavasti maksut vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä. telemarkkinoiden kansallisten koossa niiden ja Komissio tutkii vuoteen 2000 mennessä toimilupadirektiivin soveltamisesta saatavien tulosten perusteella missä määrin ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioissa. toimilupamenettelyjä voidaan parantaa Lopuksi on syytä mainita turvallisuus taajuuksien käytön yhteydessä asian arkaluontoisuuden ja tärkeyden vuoksi, vaikka se ei olekaan tämän tiedonannon aiheena. Komissio tieteellinen työskentelee asian parissa, ja sitä varten on perustettu ohjauskomitea, joka on hiljattain laatinut lausunnon elektromagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen mahdollisista terveysvaikutuksista32. Komissio harkitsee, onko syytä tarkistaa, otetaanko nykyisessä sääntelyssä riittävässä määrin huomioon turvallisuus taajuuksien käytön yhteydessä. 6. 4 Erityiskysymyksiä - GSM Komissio tarkastaa ja arvioi kansallisten sääntelyviranomaisten laatimat kansalliset suunnitelmat, jotka koskevat direktiivissä tarkoitettujen taajuuksien käyttöönottoa kokonaisuudessaan. Tässä otetaan erityisesti esille GSM-taajuuskaistojen analogisen käytön ilmoita suunnitelmistaan, komissio lopettaminen. Jos jäsenvaltio ei käynnistää rikkomisesta johtuvat menettelyt. • Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että kuluttajille tiedotetaan selkeästi ja avoimesti analogisten palvelujen käytön asteittaisesta lopettamisesta. • Komissio harkitsee keskusteluja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa menetelmistä, joilla voidaan arvioida jo myönnettyjen taajuuksien tehokasta käyttöä. • Komissio harkitsee keinoja, varaaminen DCS 1800:11e. joilla voidaan sitovasti varmistaa taajuuksien 6. 5 Erityiskysymyksiä - ERMES Komissio tarkastaa ja arvioi kansallisten sääntelyviranomaisten laatimat kansalliset suunnitelmat, jotka koskevat direktiivissä ilmoitettujen taajuuksien täysimittaista kohdentamista. Tässä otetaan erityisesti esille ERMES-taajuuskaistojen analogisen käytön ilmoita suunnitelmistaan, komissio lopettaminen. Jos jäsenvaltio ei käynnistää rikkomisesta johtuvat menettelyt. 32 Tieteellisen ohjauskomitean 25. -26. kesäkuuta 1998 pitämässä kokouksessa annettu lausunto. 24 • Komissio teettää tulevaisuudesta. Se tutkimuksen henkilöhakumarkkinoiden tarkastelee erityisesti Euroopan henkilöhakumarkkinoiden kasvunäkymiä sekä niiden todennäköisiä kehityssuuntia. • Komissio pyrkii edelleen edistämään ERMESin käyttöä. 6. 6 Erityiskysymyksiä - DECT • Komissio harkitsee selvitystä siitä, ovatko nykyiset taajuudet riittäviä ja tarvitaanko lisätaajuuksia DECT-järjestelmien markkinakysynnän perusteella. • Komissio harkitsee selvitystä GSM:n ja DECT:n yhdistämisen taajuus vaikutuksista. • Komissio pyrkii edelleen edistämään DECT:n käyttöä. 25 L I I T T E ET (TIEDOT 1. TAMMIKUUTA 1998) 26 L I I TE 1 NEUVOSTON DIREKTIIVI 87/372/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY Belgia lainsäädäntöön 21. toukokuuta 1991 annetulla Direktiivi on siirretty Belgian kuninkaallisella asetuksella {Arrêté Royal relatif à l'attribution des fréquences destinées au service mobilophone pan-européen, julkaistu Moniteur Belgessä 5. 9. 1991) sekä 7. maaliskuuta 1995 annetulla kuninkaallisella asetuksella GSM-palvelujen tarjoamisesta (joka on nyt kumottu 24. lokakuuta 1997 annetulla kuninkaallisella asetuksella). Vuoden 1991 asetuksella varattiin GSM:lle 905-914 MHz:n ja 950-959 MHz:n taajuudet direktiivin 1 artiklan mukaisesti, ja siinä vaadittiin koko taajuuskaistan (890-915 MHz ja 935-960 MHz) varaamista viimeistään 1. tammikuuta 1996 mennessä. Vuoden 1995 asetus täydensi tätä. GSM:lle on tällä hetkellä varattu 890-914 MHz:n ja 935-959 MHz:n taajuudet. Vaikuttaa siltä, että uusille toimiluville on edelleen jäljellä jonkin verran taajuuksia (880- 890 MHz ja 925-935 MHz). Käytössä on yksi analoginen järjestelmä (NMT450), joka toimii eri taajuuskaistalla (451,3-455,74 MHz ja 461,3-465,74 MHz). Sen tulevaa käyttöaikaa ei tunneta, koska järjestelmällä on edelleen yli 300 000 tilaajaa. Tanska Direktiivi on siirretty osaksi Tanskan lainsäädäntöä radioviestintälai 11a N:o 297, joka hyväksyttiin 22. huhtikuuta 1992. Taajuudet on varattu tällä hetkellä seuraavasti: 890-895,6 MHz ja 935-940,6 MHz analogiselle NMT900:lle, 896-914 MHz ja 941-959 MHz GSM:lle sekä 914-915 MHz ja 959-960 MHz johdottomalle CT-1-puhelinjärjestelmälle. Analogisista järjestelmistä odotetaan luovuttavan vuoteen 2005 mennessä, mutta komissiolle ei ole toimitettu tätä koskevia suunnitelmia. Saksa lainsäädäntöön 3. heinäkuuta 1989 hyväksytyllä Direktiivi on saatettu Saksan in der Fassung der telelaitelailla Bekanntmachung, BGBl. I S. 1455). GSM:lle varatulla taajuuskaistalla ei ole analogisia järjestelmiä. {Gesetz ûber Fernmeldeanlagen (FAG) Kreikka Liikenneministeriön julkaisema kansallinen taajuusjakotaulukkoa tarkistettiin vuonna 1994 (FEK 157/B/1994). GSM:lle on varattu 890-915 MHz:n ja 935-960 MHz:n taajuuskaistat. Näiltä taajuuksilta on varattu kaksi 10 MHz:n kaistaa kummaltakin taajuusalueelta. Analogisia järjestelmiä ei ole. 27 Espanja Direktiivi on siirretty Espanjan lainsäädäntöön 29. joulukuuta 1989 annetulla määräyksellä (Cuadro Nacional de Atribuciones de Frecuencias, C. N. A. F. ), 15. heinäkuuta 1994 annetulla kuninkaallisella asetuksella GSM:n sääntelystä sekä 26. syyskuuta 1994 annetulla määräyksellä GSM-toimilupien myöntämistä koskevasta tarjouskilpailusta. GSM:lle on varattu 890-915 MHz:n ja 935-960 MHz:n taajuuskaistat, vaikka koko taajuuskaista otetaankin käyttöön asteittain: GSM:lle siirrettiin 905-915 MHz:n ja 950- 960 MHz:n taajuudet kesäkuussa 1995 ja 899-905 MHz:n ja 944-950 MHz:n taajuudet tammikuussa 1996. Loput 890-899 ja 935-944 MHz:n taajuudet on tarkoitus varata GSM:lie tammikuuhun 2001 mennessä. Vaikuttaa siltä, että suurimmat ongelmat direktiivin täytäntöönpanossa järjestelmät käyttävät kyseessä olevia taajuuskaistoja. Käytössä on edelleen kaksi analogista palvelua: 890-905 MHz:n ja 935-950 MHz:n taajuuksilla toimiva TACS, josta aiotaan luopua 1. tammikuuta 2007 mennessä, ja 464-468 MHz:n ja 454-458 MHz:n taajuuksilla toimiva TMA450, joka aiotaan lopettaa 31. joulukuuta 1997 mennessä. liittyvät siihen, että kiinteän liikenteen Ranska Direktiivi on siirretty Ranskan lainsäädäntöön 27 huhtikuuta 1987 annetulla asetuksella, jolla muutetaan Comité de coordination des fréquences -elimen laatimaa kansallista taajuusjakotaulukkoa. Sen mukaan GSM-operaattoreille varataan ja myönnetään 890-915 MHz:n ja 935-960 MHz:n taajuuskaista kokonaan. Käytössä on kaksi analogista järjestelmää, joissa käytetään muita taajuuskaistoja: SFR:n käyttämä NMT450 (441,5-443,55 MHz ja 451,5-453,55 MHz) sekä France Telecomin käyttämä Radiocom2000 (414,8-418 MHz ja 424,8-428 MHz, osa 174-223 MHz:n taajuuskaistasta sekä joissakin suurissa kaupungeissa 884,8-888 MHz ja 929,8-933 MHz). Irlanti Direktiivi on saatettu osaksi Irlannin lainsäädäntöä asetuksella European Communities / Co-ordinated introduction of public cellular digital land-based mobile communications GSM Regulations 1995 (asetus N:o 416, 8. 12. 1994), jolla varataan 900-915 MHz:n ja 945-960 MHz:n taajuuskaista GSM:lle. Tällä hetkellä 890-895 MHz:n ja 935-940 MHz:n taajuuskaista on varattu analogiselle järjestelmälle TACS:lle; TACS:n käytöstä luopumisen alustava määräpäivä on joulukuussa 2003. 895-900 MHz:n ja 940-945 MHz:n taajuuskaista varataan sille operaattorille, jolle myönnetään kolmas matkaviestinpalvelujen toimilupa (toisin sanoen 2x4,8 MHz). Kolmannelle matkaviestinoperaattorille varataan myös 2x14,4 MHz DCS 1800-taajuusalueesta. Komissiolle ei ole ilmoitettu koko taajuuskaistan käyttöönottoa koskevista suunnitelmista. 28 Italia Direktiivi on siirretty Italian lainsäädäntöön 4. toukokuuta 1993 annetulla asetuksella, 3. kesäkuuta 1997 annetulla asetuksella sekä 20. maaliskuuta 1998 annetulla asetuksella. Viimeksi mainitulla asetuksella muutetaan kansallisen taajuussuunnitelman huomautusta 58, ja sen mukaan GSM:lle siirretään 894,5-913,7 MHz:n ja 939,5-958,7 MHz:n taajuudet 15. huhtikuuta 1998 alkaen ja 892,3-813,7 MHz:n ja 937,3-958,7 MHz:n taajuudet 15. lokakuuta 1998 alkaen. Tätä ennen ainoastaan 897,1-913,7 MHz:n ja 942,1-958,7 MHz:n taajuudet oli varattu yksinomaan GSM:lle. Taajuuskaistan muut GSM:lle varatut osat, jotka on tällä hetkellä myönnetty analogisille järjestelmille, voidaan myöntää yksinomaan GSM:lle kaupallisen kysynnän perusteella. 914-915 MHz:n ja 959-960 MHz:n taajuuskaistaa käyttää CT-1-standardiin perustuva johdoton puhelinjärjestelmä, josta tällä hetkellä luovutaan asteittain GSM:n tarvitsemien taajuuksien vuoksi. Käytössä on myös Telecom Italia Mobilen analoginen järjestelmä (E- TACS), joka toimii 880-894,5 MHz:n ja 925-937,5 MHz:n taajuuskaistalla. Siitä aiotaan luopua 31. joulukuuta 2005 mennessä heinäkuun 1997 asetuksen mukaisesti. Komissiolle ei kuitenkaan vielä ole ilmoitettu yksityiskohtaisista suunnitelmista ottaa koko taajuuskaista käyttöön. Luxemburg Direktiivi siirrettiin Luxemburgin lainsäädäntöön Administration des Postes et Télécommunications -elimen 20. maaliskuuta 1990 antamalla päätöksellä, jonka mukaan 905-914 MHz:n ja 950-956 MHz:n taajuudet varattiin välittömästi GSM:lle. Komissiolla ei ole tietoja koko taajuusalueen varaamisesta direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Alankomaat Direktiivi saatettiin osaksi Alankomaiden lainsäädäntöä vuoden 1988 televiestintälailla (WTV - Wet of de Telecommunicatievoorzieningen, Stb. N:o 552/1988), sellaisena kuin sitä on muutettu 16 kesäkuuta 1994 hyväksytyllä lailla (Stb. N:o 628/1994), matkaviestinasetuksella (GSM) {Besluit mobiele telecommunicatie GSM, Stb. N:o 629/1994) ja muulla saman vuoden sekundaari lainsäädännöllä. GSM:lie on periaatteessa varattu kokonaan direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukainen taajuusalue. Kuitenkin osa "lisätaajuuksista" on tällä hetkellä KPN Telecomin tarjoaman analogisen palvelun käytössä (NMT900). Analogisen palvelun tarjoamisesta luovutaan 1. tammikuuta 2000 mennessä. KPN Telecomin on 1. heinäkuuta 1998 vapautettava kyseiseltä kaistalta 18 kanavaa, jotka myönnetään kahdelle GSM-operaattorille (KPN Telecom ja Libertel). Jäljellä olevat 23 kanavaa myönnetään 1. lokakuuta ja 31. joulukuuta 1999 välisenä aikana samoille operaattoreille. 1. tammikuuta 2000 yhteensä 119 GSM-kanavasta on KPN Telecomin käytössä 62 ja Libertelin käytössä 57 kanavaa. 914-915 MHz:n ja 959-960 MHz:n taajuuskaista on CT-1 -sovellusten käytössä. 29 Itävalta Direktiivi on siirretty Itävallan lainsäädäntöön 5. kesäkuuta 1996 annetulla asetuksella BGBl. N:o 313/1996, jossa säädetään taajuuksien asteittaisesta varaamisesta GSM. lle. GSM:n käytössä on nyt 898-914 MHz:n ja 943-959 MHz:n taajuudet. GSM:lle siirrettiin 898-903 MHz. n ja 946-948 MHz:n taajuudet 1. tammikuuta 1998. Direktiivissä asetettu koko taajuusalue aiotaan varata 1. tammikuuta 2005 mennessä GSM:lle nykyisistä analogisista palveluista luopumisen jälkeen. Tällä hetkellä on käytössä kaksi analogista järjestelmää: 890-898 MHz:n ja 935-943 MHz:n taajuuskaistalla toimiva TACS sekä 914-915 MHz:n ja 959-960 MHz. n taajuuskaistalla toimiva SLTl (suhteellisen pieniä verkkoja, joilla on yhteensä noin 500 000 tilaajaa). Niistä aiotaan luopua 1. tammikuuta 2005 mennessä. Portugali Instituto des Comunicaçoes de Portugal varasi 3. helmikuuta 1994 asetuksen 283/89 taajuuksia yleiseurooppalaiselle digitaaliselle mukaisen solukkojärjestelmäiselle maanpäälliselle matkaviestinnälle 850-914 MHz. n ja 935-959 MHz:n taajuuskaistalla. toimivaltansa perusteella GSM:lle on varattu tällä hetkellä 890-914 MHz:n ja 935-959 MHz:n taajuudet. Keski pitkällä aikavälillä suunnitellaan 890-915 MHz:n ja 935-960 MHz:n taajuuskaistan varaamista kokonaan, mutta tämä on mahdollista vasta sitten, kun 914-915 MHz:n ja 959-960 MHz:n taajuuskaistat vapautuvat johdottomilta puhelimilta (CT-1). Käytössä on myös toinen analoginen järjestelmä, joka toimii 450-470 MHz:n taajuus kaistalla ("C-verkkojärjestelmä"). Sitä koskeva toimilupa on voimassa vuoteen 2007 asti. On kuitenkin todennäköistä, että järjestelmän käyttö lopetetaan tätä aikaisemmin pienen tilaajamäärän vuoksi. Ruotsi on Direktiivi kansallinen taajuusjakotaulukko sekä tekemällä tämän jälkeen toimilupapäätöksiä ja käyttämällä sekundäärilainsäädäntöä. siirretty Ruotsin lainsäädäntöön julkaisemalla Kun taajuudet jaettiin uudelleen vuosina 1996 ja 1997 (kansallisen posti-ja telelaitoksen 1. joulukuuta 1996 antamalla päätöksellä sekä saman viranomaisen 25. huhtikuuta 1997 antamalla päätöksellä, PTSFS:5 1997), GSM:lle varattiin 890-915 MHz. n ja 935-960 MHz:n taajuuskaista. Osa tästä taajuuskaistasta on kuitenkin analogisten palvelujen käytössä (NMT: 890-893,1 MHz ja 935-938,1 MHz; CT-1: 914-915 MHz ja 959-960 MHz). Päätös PTSFS:5 1997 sisältää suunnitelmat taajuuksien asettamisesta GSM:n käyttöön, ja niiden mukaan koko taajuuskaista olisi kohdennettava GSM:lle viimeistään vuoteen 2010 mennessä. Määräaikaa voidaan kuitenkin aikaistaa GSM:n hyvin voimakkaan kaupallisen kysynnän vuoksi. Kuuden kuukauden välein arvioidaan, sekä taajuuksia. Arvio perustuu tarvitseeko GSM operaattoreiden kasvuennusteisiin. liikennemittauksiin lisää 30 Suomi GSM:lle varattiin ensimmäiset taajuudet Telehallintokeskuksen päätöksellä elokuussa 1987. Telehallintokeskus teki lisää päätöksiä helmikuussa 1990, joulukuussa 1993, elokuussa 1994, toukokuussa 1996, marraskuussa 1996, helmikuussa 1997, huhtikuussa 1997 ja tekemällä päätöksellä siirretään direktiivi virallisesti Suomen lainsäädäntöön, ja siinä viitataan uusien taajuuskaistojen myöntämiseen GSM:lle kaupallisen kysynnän mukaisesti. toukokuussa 1998. Telehallintokeskuksen joulukuussa 1993 Nykyistä taajuuksien varaamista kuvataan liitteenä olevassa taulukossa. Osa GSM:lle varatusta taajuuskaistasta on tällä hetkellä analogisten palvelujen käytössä, mukaan lukien NMT900 ja CT-1 (914-915 MHz ja 959-960 MHz). Taajuuksia siirretään asteittain NMT:ltä GSM:lle kuormitusta koskevien tietojen perusteella huhtikuussa 1997 tehdyn päätöksen mukaisesti. NMT900:sta aiotaan luopua 10-15 vuoden kuluessa (vuosina 2007-2012), mutta CT-1 -palvelusta luopumista koskevaa päätöstä ei ole tehty. NMT900:n lisäksi on käytössä toinen analoginen järjestelmä (NMT450: 463-467,5 MHz / 453-457,5 MHz) ja analoginen/digitaalinen järjestelmä(ARP/Mobiltex: 147,9-149. 9 MHz ja 152,9-154,9 MHz), jotka käyttävät muita taajuuksia. NMT450:sta aiotaan luopua 10-15 vuoden kuluessa ja ARP/Mobiltexistä vuoden 2000 jälkeen. Yhdistynyt kuningaskunta Direktiivin siirtämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön ei ole säädetty lakeja, koska nykyisen lainsäädännön katsotaan riittävän GSM-palvelujen tarjoamisen kannalta. Tämä tekniikka ja GSM-tukiasemien toimiluvat kuuluvat langattomasta viestinnästä annetun lain {Wireless Telegraphy Act, 1949) piiriin. GSM-matkaviestintälaitteille on myönnetty toimilupia koskeva poikkeuslupa langattomasta viestinnästä annetun asetuksen perusteella {Wireless Telegraphy Regulation), joka piti julkaista syyskuussa 1997. GSM- verkot kuuluvat televiestintälain piiriin {Telecommunications Act, 1984). GSM käyttää 890-915 ja 935-960 MHz:n taajuuksia. Molemmat TACS-operaattorit ovat ilmoituksen mukaan poistaneet TACS-liikennettä GSM:n ensisijaiselta taajuuskaistalta viime vuoden aikana, jotta GSM voi käyttää koko taajuuskaistaa. Myös E-TACS- järjestelmät käyttävät tällä hetkellä 872-888 MHz. n ja 917-933 MHz:n taajuuskaistaa. Molemmat analogiset järjestelmät aiotaan sulkea vuoteen 2005 mennessä. Komissiolle ei ole kuitenkaan toimitettu luopumista koskevia suunnitelmia. 31 TAULUKKO 1 GSM:LLE VARATUT TAAJUUDET (1. 1. 1998 - Tiedot päivitetty 30. 6. , jos uudet tiedot ovat olleet käytettävissä) Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Belgia Tanska Saksa GSM: - Proximus - Mobistar DCS 1800: KPN Orange (kesäk. 1998) GSM/DCS 1800: - Sonofon -TDM DCS 1800: - Telia - Mobilix GSM: - DeTeMobilNet GmbH - Mannesmann Mobilfunk GmbH DCS 1800: - E-Plus - VIAG Interkom GmbH 900 MHz:n kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) 890-914/935-959MHz 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) 2x24 MHz Tilaajia* 956 832 896-904,8/941-949,8 MHz 905-913,8/950-958,8 MHz 2x17,6 MHz 1 260 000l 890,1-914,9/935,1-959,9 MHz2 2x24,8 MHz 7 800 0003 Lähteet: ERC ja kansallisten sääntelyviranomaisten komissiolle toimittamat tiedot. * Luvuissa on otettu huomioon tapaukset, joissa DCS 1800 -taajuuksia on myönnetty myös GSM-operaattoreille. 1 2 3 Telian ja Mobilixin (DCS 1800) tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 1800 MHz:n kaistalta varatut taajuudet: E-Plus: 1758,1-1780,5/1853,1-1875,5 MHz; VIAG International GmbH: 1730,1-1752,5/1825,1-1847,5 MHz. Tilaajista on 1 000 000 E-plus-operaattorin tilaajia. VIAG International GmbH:n tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 32 1 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat 1 Kreikka 1 Espanja Ranska GSM: - Panafon SA - TeleSTET DCS 1800: - Cosmote GSM: - Telefonica Moviles - Airtel DCS 1800 -toimilupamenettely käynnissä. GSM: - France Telecom -SFR DCS 1800: - Bouygues Telecom 900 MHz:n kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) 890-900/935-945 MHz 905-915/950-960 MHz 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) 2x20 MHz Tilaajia* 975 2604 899,2-906,8/944,2-951,8 MHz 907,2-914,8/952,2-959,8 MHz 2x16 MHz 3 237 000 890-915/935-960 MHz5 2x25 MHz 5 396 900 4 Cosmoten tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 5 1800 MHz:n kaistalta varatut taajuudet: 1770-1785/1865-1880 MHz. 33 1 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Irlanti Italia Luxemburg GSM: - Eircell - Esat-Digifone GSM/DCS 1800: - Meteor (kesäk. 1998) GSM: -TIM - Omnitel^ GSM/DCS 1800: - WIND (kesäk. 1998) GSM/DCS 1800: - PTT Luxembourg - Millicom Luxembourg (Tango) 900 MHz:n kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) 900-915/945-960 MHz 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) 2x15 MHz Tilaajia* I 325000 (kesäk. 1998: 895-915/ 940-960 MHz) 6 (kesäk. 1998: 2x20 MHz) 897,1-905,3/942,1-950,3 MHz 905,5-913,7/950,5-958,7 MHz (kesäk. 1998: 894,5-913. 7/ 939,5-958,7 MHz)8 890,2-894,6/935,2-939,6 MHz 895,2-899,6/940,2-944,6 MHz 900-907,2/945-952,2 MHz 907,6-914,8/952,6-959,8 MHz 2x16. 4 MHz 8 340 000 (kesäk. 1998: 2x19,4 MHz) 2x23,2 MHz 67 2109 —s^———^ — Kesäkuussa 1998 895-900/940-945 MHz:n kaistat varattiin Meteorille, jolle myönnettiin kolmas matkaviestintoimilupa ja myös 2x14,4 MHz 1800 MHz:n kaistalta. GSM-operaattoreilla on mahdollisuus saada taajuusalueita 1800 MHz:n kaistalta. Maaliskuun 20. päivänä 1998 annetulla asetuksella muutettiin kansallista taajuussuunnitelmaa, ja sen myötä GSM:lle siirrettiin 894,5-913,7 MHz:n ja 939,5-958,7 MHz:n taajuusalueet 15. huhtikuuta 1998 alkaen ja 892,3-813,7 MHz:n ja 937,3-958,7 MHz:n taajuusalueet 15. lokakuuta 1998 alkaen. Kolmannen matkaviestintoimiluvan saajalle myönnetään 2x10 MHz 1755-1785/1850-1880 MHz:n kaistalta ja vielä 2x5 MHz 1. tammikuuta 2002. Tangon tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 34 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat *— Itävalta Portugali GSM: -KPN - Libertel GSM/DCS 180010: - Telfort - Federa DCS 1800: -16 alueellista operaattoria GSM: - Mobilkom Austria - Max Mobil DCS 1800: - Connect Austria GSM/DCS 1800: -TMN - Telecel - Main Road 900 MHz:n kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) 890,2-892/935,2-937 MHz 896,2-899/941,2-944 MHz 903,8-906,2/948,8-951,2 MHz 906,4-913,8/951,4-958,8 MHz (/. 7. 1998 alkaen : 890,2-893,6/935,2-938,6 MHz 896. 4- 899,4/941,4-944,4 MHz 906,6- 910/951,6-955 MHz 902-906,4/947-951,4 MHz 910,2-913,8/955,2-958,8 MHz) 898-914/943-959 MHz11 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) 2x16,4 MHz Tilaajia* 1 1 458 000 (1. 7. 1998 alkaen : 2. x 17. 8 MHz) 2x16 MHz 914 000 890,2-898,2/935,2-943,2 MHz 898,2-905,8/943,2-950,8 MHz 906-913,8/951-958,8 MHz12 2x23,8 MHz 1 715 15613 10 Näille operaattoreille on varattu taajuuksia GSM:n "lisätaajuuskaistalta" ERC:n päätöksen mukaisesti. 1 ' Connect Austrialle 1800 MHz:n kaistalta varatut taajuudet: 1758,1-1774,9/1853,1-1869,9 MHz. 12 1800 MHz:n kaistalta on varattu yhteensä 2x 18,8 MHz. 13 Main Roadin tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 35 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Suomi Ruotsi GSM: - Alands Mobiltelefon GSM/DCS 1800: - Sonera - Radiolinja DCS 1800: - Telia Finland Oy - Finnet-yhtiöt GSM/DCS 1800: - Telia Mobile - Tele2/Netcom - Europolitan DCS 1800: - Tele 8 Kontakt 900 MHzcn kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) Helsingin alue: 894,1-905,5/939,1-950,5 MHz 905,8-913,8/950,8-958,8 MHz Lappi: 890,1-892,3/935,1-937. 3 MHz 900,4-907,2/945,4-952. 2 MHz 907,5-913,9/952,5-958. 9 MHz muu Suomi: 895,7-906,3/940,7-951,3 MHz 906,5-913,9/951,5-958,9 MHz 893,1-899,9/938,8-944,9 MHz 900,1-906,9/945,1-951,9 MHz 907,1-913,9/952,1-958,9 MHz 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) Helsingin alue: 2x19,6 MHz Tilaajia* 1 594 00014 Lappi: 2x15,6 MHz muu Suomi: 2x18 MHz 2x20,4 MHz 2 426 000 14 Telia Finland Oy:n ja Finnet-yhtiöiden tilaajat 1. tammikuuta 1998: 0. 36 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Yhdistynyt kuningaskunta GSM/DCS 1800: - Vodafone - Cellnet DCS 1800: - One20ne - Orange 900 MHztn kaistalta varatut taajuusalueet (yhteensä) 890-905/935-950 MHz 905-915/950-960 MHz15 900 MHz:n kaistalta varatut MHz:t (yht. ) 2x24,4 MHz Tilaajia* 1 6 579 00016 15 1800 MHz:n kaistalta varatut taajuusalueet yhteensä: 1710-1785/1805-1880 MHz. 16 Näistä 2 214 000 on kahden DCS 1800 -operaattorin asiakkaita. 37 TAULUKKO 2 ANALOGISET PALVELUT 900 MHZ:N KAISTALLA: VARATUT TAAJUUSALUEET (1. 1. 1998) Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Varatut taajuusalueet (yhteensä)* Varatut MHz:t (yhteensä) Tilaajia Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti ei yhtään TDM ei yhtään ei yhtään 890-895,6/935-940. 6 MHz 2x5,6 MHz 240 000 CTl : 914-915/959-960 MHz Telefonica Moviles 874-890/919-935 MHz 2x25,2 MHz 1 100 000 890-905/935-950 MHz ei yhtään Eircell 890-895/935-940 MHz ja 880-885/925-930MHZ 2x10 MHz 184 500 Lähteet: ERC ja kansallisten sääntelyviranomaisten komissiolle toimittamat tiedot. * Kursiivilla on merkitty analogisille järjestelmille varatut taajuusalueet, jotka kuuluvat GSM. lle varattuun kaistaan. Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle ei ei ei ei ei ei ei 1 38 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Varatut taajuusalueet (yhteensä)* Varatut MHz:t (yhteensä) Tilaajia | Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle Italia TIM Luxemburg ei yhtään Alankomaat KPN Telecom Maanlaajuisesti: 880-883,8/925-928,8 MHz ja 888-896,8/933-941,8 MH: Yhdeksässä suurkaupungissa: 880-896,8/925-941,8 MHz1 CTl : 914-915/959-960 MHz - Maanlaajuisesti: 2x12,6 Yhdeksässä suurkaupungissa : 2x16,8 3 394 000 ei 892,3-896,1/93 7,3-941. 1 MHz 899,5-902,7/944,5-947. 7 MHz2 CTl : 914-915/959-960 MHz 2x7 MHz 248 214 ei ei Itävalta Mobilkom Austria 890-898/935-943 MHz 2x8 MHz 250 000 on Huom: 914-915/959-960 MHz on SLTl :n käytössä Portugali ei yhtään CTl: 914-915/959-960MHz 2x1 MHz ei 1 Maaliskuun 20 päivänä 1998 annetulla asetuksella muutettiin kansallista taajuussuunnitelmaa, ja sen myötä seuraavat taajuusalueet varattiin analogisille palveluille maanlaajuisesti 15. huhtikuuta 1998 lähtien: 880-894,2 ja 926-939,2 MHz (2x14,2 MHz maanlaajuisesti). 15. lokakuuta 1998 lähtien analogiset palvelut käyttävät 880-892 ja 926-937 MHz kaistoja (2x12 MHz maanlaajuisesti). 2 NMT 900:lle varatut taajuusalueet 1. heinäkuuta 1998 lähtien: 893,7-896,3/938,7-941,3 MHz ja 899,5-901,9/944,5-946,9 MHz. 39 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Varatut taajuusalueet (yhteensä)* Varatut MHz:t (yhteensä) Tilaajia Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle Suomi Sonera Helsingin alue: 890-893,9/935-938. 9 MHz Helsingin alue: 2x3,9 MHz 380 000 ei Lappi: 892,6-900/93 7,6-945 MHz muu Suomi: 890-895,5/935-940,5 MHz CTl: 914-915/959-960MHz Lappi: 2x7,4 MHz muu Suomi: 2x5,5 MHz Ruotsi Telia Mobile 890-893,1/935-938,1 MHz 2x3,1 MHz 548 000 on Yhdistynyt kuningaskunta Cellnet Vodafone CTl: 914-915/959-960MHz 872-880/917-925 MHz 880-888/925-933 MHz 2x16 MHz 1 765 000 ei 40 L I I TE 2 NEUVOSTON DIREKTIIVI 90/544/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY Belgia Lokakuun 30. päivänä 1991 annetulla kuninkaallisella asetuksella luotiin oikeudellinen kehys ERMES-palvelujen perustamista varten. Koko taajuuskaista on varattu kokonaan yksinomaan ERMESille, mutta se voi käyttää ensisijaisesti vain neljää taajuutta koko alueella. 169,4-169,8 MHz:n taajuuskaistan varaaminen kokonaan riippuu kaupallisesta kysynnästä, mutta tarkoin määriteltyjä suunnitelmia ei ole tähän mennessä laadittu. Eräänlainen tarjouseritelmä on julkaistu kolmen ERMES-toimiluvan myöntämistä varten. Kaksi operaattoriehdokasta on valittu, mutta toimilupia ei ole vielä myönnetty todennäköisesti siksi, että valitut operaattorit eivät ole osoittaneet asiaan kiinnostusta. Kansallinen sääntelyelin katsoo, ettei muiden toimilupien myöntämiselle ole todellista tarvetta ja pohtii henkilöhaun tulevaisuutta ottaen huomioon mahdollisuuden myöntää tällä hetkellä kolme analogista ERMES-toimilupia myöhemmin. Käytössä on henkilöhaku verkkoa, joissa käytetään POCSAG-standardia toimivat eri taajuuskaistalla. Niiden tulevaa käyttöaikaa ei tiedetä. ja jotka Tanska Direktiivi pantiin täytäntöön 22. huhtikuuta 1992 annetulla radioviestintälailla, joka mahdollisti ERMES-operaattoreiden toiminnan. Vuonna 1997 myönnettiin kaksi 10 vuoden ERMES-toimilupaa. ERMESille on varattu direktiivissä suositellut neljä kanavaa. Kaksi taajuutta on myönnetty kahdelle operaattorille (169,7 MHz ja 169,75 MHz). taajuusalueen varaamisesta ERMESille ei ole Koko 169,4—169,8 MHz:n tehty suunnitelmia, ja kansallinen sääntelyelin katsoo, että kysyntää ei ole tarpeeksi uusien toimilupien myöntämiseksi. Vaikuttaa myös siltä, ettei varalla ole taajuuksia tulevia toimilupia varten. Käytössä on tällä hetkellä yksi analoginen palvelu, jossa käytetään POCSAG-standardiajajoka toimii kolmella 469 MHz:n lähellä olevalla kanavalla. Siitä aiotaan luopua vuoteen 2005 mennessä. Kreikka Direktiivi siirrettiin osaksi Kreikan lainsäädäntöä liikenneministeriön julkaisemalla kansallisella tarkistettiin vuonna 1994. Sillä varattiin ERMESille neljä direktiivissä suositeltua kanavaa. Koko taajuuskaistan varaamista harkitaan, mutta vaikuttaa siltä, ettei suunnitelmia ole tähän mennessä laadittu. taajuusjakotaulukolla, jota Kreikkalainen operaattori OTE sai toimiluvan vuonna 1995, ja kansallinen sääntelyelin on nähtävästi sitä mieltä, että kysyntää on tarpeeksi uusien toimilupien myöntämiseksi. 41 Käytössä on myös yksi analoginen palvelu (POCSAG-standardi), joka toimii 155 MHz:n taajuuskaistalla. Siitä aiotaan luopua kysynnän muuttumisen mukaisesti. Espanja Direktiivi siirrettiin Espanjan lainsäädäntöön 29. joulukuuta 1989 annetulla määräyksellä {Cuadro Nacional de Atribuciones de Frecuencias, C. N. A. F. ). Tällä hetkellä 169,4— 169,8 MHz:n taajuuskaista on varattu yksinomaan ERMESille. Kanavat jaetaan korkeimmista taajuuksista alkaen. Määräyksessä ei säädetä yksittäisten kanavien jakamisesta. Tällä hetkellä Espanjassa ei ole ERMES-toimiluvan saaneita operaattoreita, mutta kolmea toimilupaa odotetaan keskipitkällä aikavälillä. Käytössä on useita analogisia POCSAG-henkilöhakujärjestelmiä 35 peittoalueeltaan paikallista järjestelmää), jotka toimivat 146-174 MHz:n taajuuskaistalla. Niiden käyttö aiotaan lopettaa markkinoilla vallitsevan kysynnän perusteella tai korvata keskipitkällä aikavälillä ERMES-järjestelmillä. valtakunnallista järjestelmää (kolme ja Ranska Direktiivi on saatettu osaksi Ranskan lainsäädäntöä säädöksellä, joka sisältää kansallisen taajuusjakotaulukon alaviitteen F036. Koko taajuuskaista on varattu ERMESille, eikä muiden tekniikoiden odoteta käyttävän tämän taajuuskaistan osia. Vuonna 1993 myönnettiin ERMES-toimilupa kolmelle operaattorille: TDR:lle, Info- mobilelle ja FTMR. lle. Näistä ensimmäinen käyttää kolmea kanavaa ja loput kaksi käyttävät kahta kanavaa. Ranskan viranomaiset suunnittelevat lisäkanavien myöntämistä nykyisille tai uusille operaattoreille, jos tällaisia ilmaantuu. Kysyntää ei kuitenkaan pidetä tällä hetkellä riittävänä. Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä, jotka toimisivat samalla taajuuskaistalla. Saksa Heinäkuun 3. päivänä 1989 annetulla telelaitelailla {FAG) perustettiin ERMES-palveluja koskeva sääntelyjärjestelmä. Taajuuskaista 169,4-169,8 MHz on varattu yksinomaan ERMESille. Kolme ERMES-toimilupaa on myönnetty. Vaikuttaa siltä, että kysyntä ei ole riittävää uusien toimilupien myöntämiseen. Varalla on kuitenkin taajuuksia, joita voidaan käyttää uusien toimilupien yhteydessä, jos tarve vaatii. Lisäksi eräitä ERMESille varattuja taajuuksia käytetään nähtävästi laajakaistakaapeliverkossa. 42 Irlanti Direktiivi siirrettiin Irlannin lainsäädäntöön säädöksellä European Communities / Pan- European land-based public paging service - Ermes Regulations 1995 (säädös N:o 28, 31. 1. 1995), jonka mukaan neljä direktiivissä mainittua kanavaa varattiin välittömästi ERMESille (169,450 MHz, 169,550 MHz, 169,750 MHz, 169,800 MHz). Muista direktiivissä varatuista kanavista asetuksessa säädetään, että ne varataan ERMESille taajuuskaistan varaamista koskevista kaupallisen kysynnän mukaisesti. Koko suunnitelmista ei ole tietoa. Tähän mennessä Irlannissa ei ole myönnetty ERMES-toimilupia. Käytössä on yksi analoginen järjestelmä, joka perustuu POCSAG-tekniikkaan ja toimii 153 MHz:n taajuuskaistalla, eikä siitä aiota luopua. Italia ERMESiä koskeva sääntely perustettiin 25. maaliskuuta 1992 annetulla asetuksella, jolla varattiin 169,4-169,8 MHz:n taajuuskaista kyseessä olevalle järjestelmälle. Neljä direktiivissä suositeltua kanavaa on varattu ERMESille, ja loput kanavat varataan palvelun kehityksen mukaan. Koko taajuuskaistan yksinomaista varaamista koskevia suunnitelmia ei ole. Italiassa on yksi ERMES-operaattori (Telecom Italia Mobile). Toimilupia myönnetään hakemuksen perusteella, mutta vaikuttaa siltä, ettei uusilla toimiluvilla ole tällä hetkellä kysyntää. Käytössä on myös kaksi analogista järjestelmää, jotka toimivat eri taajuuksilla: Telecom Italia Mobilen käyttämä Teledrin (161,175 MHz) sekä Euromessage (466,075 MHz), joiden tulevaa käyttöaikaa ei voida arvioida. Luxemburg ERMESiä koskeva sääntely perustettiin 16. elokuuta 1991 annetulla hallinnollisella päätöksellä {Administration des Postes et des Télécommunications -elimen johtajan päätös), jolla varattiin ERMESille 169,4-169,8 MHz:n taajuuskaista. Alankomaat Direktiivi saatettiin osaksi Alankomaiden lainsäädäntöä vuoden 1988 televiestintälailla (WTV - Wet of de Telecommunicatievoorzieningen, Stb. N:o. 552/1988), sellaisena kuin se on muutettuna 16. kesäkuuta 1994 annetulla lailla (Stb. N:o 628/1994), matkaviestin- asetuksella (GSM) {Besluit mobiele telecommunicatie GSM, Stb. N:o 629/1994) sekä liikenne-, viestintä- ja vesirakennusministeriön vuonna 1995 antamalla ilmoituksella. ERMESille on varattu 169,4-169,8 MHz:n taajuuskaista ja erityisesti seuraavat kanavat: 169,450 MHz, 169,550 MHz ja 169,750 MHz. Koko taajuuskaistan käyttöönotto riippuu markkinoilla vallitsevan kysynnän kehityksestä, eikä asiasta ilmeisesti ole tehty suunnitelmia. 43 Tähän asti Alankomaissa on myönnetty kaksi ERMES-toimilupaa (KPN Telecomille ja CallMaxille kummallekin yksi kanava), ja kolmas operaattori on osoittanut kiinnostuksensa jäljellä olevaan kanavaan. Virallista toimilupahakemusta ei kuitenkaan ole vielä toimitettu. Käytössä on myös viisi PCSAG-standardiin perustuvaa analogista järjestelmää, jotka toimivat VHF- ja UHF-kanavilla ja joista aiotaan luopua noin kymmenen vuoden kuluessa. Itävalta ERMES-toiminnan aloittaminen mahdollistettiin 5. heinäkuuta 1996 annetulla asetuksella BGBl N:o 313/1996. ERMESille on varattu seuraavat kanavat: 169,450 MHz ja 169,600 MHz valtakunnallisesti, 169,550 MHz muualla kuin maan eteläosissa ja 169,700 MHz pelkästään maan eteläosissa. Itävallassa ei ole yhtään ERMES-operaattoria, eikä ERMES-toimilupien myöntäminen ole odotettavissa. Järjestelmällä ei katsota olevan lainkaan kaupallista kysyntää, koska käytössä on jo kolme valtakunnallista henkilöhakujärjestelmää. Käytössä on kolme analogista henkilöhakujärjestelmää sekä useita yksityisiä ja turvallisuustarkoituksiin käytettyjä verkkoja, jotka toimivat direktiivissä ERMESille varatulla taajuuskaistalla (169,425 MHz, 169,450 MHz, 169,475 MHz, 169,500 MHz, 169,525 MHz, 169,550 MHz, 169,575 MHz ja 169,600 MHz). Portugali Instituto des Comunicaçoes de Portugal varasi 3. helmikuuta 1994 annetun asetuksen 283/89 mukaisen toimivaltansa perusteella 169,4125-169,8125 MHz:n kaistan ERMESin käyttöön. Vuoden 1998 alussa määritettiin ERMESin käyttöön kyseisen kaistan seitsemän kanavaa ja käynnistettiin lupamenettely, jossa luvat oli tarkoitus myöntää niiden ensimmäisille hakijoille. Tähän mennessä yhtään ERMES-toimilupaa ei kuitenkaan ole haettu. Osa ERMESille varatun kaistan taajuuksista on edelleen analogiseen tekniikkaan perustuvien yksityisten radioliikennejärjestelmien käytössä, ja vaikuttaa siltä, ettei taajuuksien vapauttamisesta ole suunnitelmia. Portugalissa on neljä valtakunnallista analogista verkkoa ja kaksi alueellista verkkoa (Madeiralla ja Azoreilla), jotka perustuvat POCSAG-standardiin ja jotka toimivat eri taajuuksilla (164,925 MHz, 167,200 MHz, 167,325 MHz, 167,375 MHz ja 168,950 MHz). Kolmella valtakunnallisella analogisella verkolla on myös lupa käyttää FLEX- standardia. Niitä koskevien toimilupien voimassaolo päättyy vuonna 2007. Suomi Telehallintokeskus myönsi ensimmäiset taajuudet elokuussa 1991. Telehallintokeskuksen joulukuussa 1993 tekemällä päätöksellä direktiivi saatetaan virallisesti osaksi Suomen lainsäädäntöä, ja siinä viitataan uusien taajuuskaistojen myöntämiseen kaupallisen kysynnän mukaisesti. 44 Ainoastaan kanava 11 on tällä hetkellä käytössä (Sonera), ja sitä pidetään kysynnän perusteella riittävänä. Koko 169,4-169,8 MHz:n taajuusalueen varaamisesta ei ole tällä hetkellä suunnitelmia kysynnän puutteen vuoksi. Käytössä on tällä hetkellä yksi ERMES- verkko, eikä kysyntä näytä antavan perusteita uusien verkkojen käyttöönottoon. Uusien ERMES-kanavien myöntämisen ei kuitenkaan odoteta tuottavan vaikeuksia, mikäli niitä tarvitaan. Toisaalta Suomessa on 440 matkaviestimiä varten), jotka taajuuskaistalla. Niitä oletetaan käytettävän vielä 5-10 vuoden ajan. (pääasiassa vain toimivat direktiivin mukaan ERMESille varatulla erillisradioverkkoa analogista Ruotsi Direktiivi on pantu täytäntöön julkaisemalla kansallinen taajuusjakotaulukko ja tekemällä tämän jälkeen toimilupia koskevia päätöksiä. Ruotsissa on myönnetty kaksi ERMES-toimilupaa, ja ERMESille on varattu tämän mukaisesti 169,425-170,0375 MHz:n taajuusalueella olevat kanavat. Tarkkoja kanavatietoja ei kuitenkaan ole annettu, eikä palveluja ole vielä käynnistetty. Direktiivillä ERMESille varatulla taajuuskaistalla on analogisia verkkoja, myös valtakunnallisia. Kyseisen taajuuden siirtämistä ERMESille ei ole suunniteltu, koska ERMESillä vaikuttaa olevan vähän kysyntää. Yhdistynyt kuningaskunta toimiluvat kuuluvat Direktiivin täytäntöönpanoa varten ei ole säädetty lakeja, koska nykyisen lainsäädännön katsotaan riittävän ERMES-palvelujen tarjoamisen kannalta. Tämä tekniikka ja tuki asemien lain {Wireless Telegraphy Act, 1949) piiriin. ERMES-henkilöhakulaitteille on myönnetty toimilupia koskeva poikkeuslupa langattomista viestintälaitteista annetun asetuksen {Wireless Telegraphy Apparatus (Receivers) (Exemption) Regulation, 1989) perusteella. ERMES- verkot kuuluvat voimassa olevan televiestintälain piiriin {Telecommunications Act, 1984). langattomasta viestinnästä annetun ERMES käyttää 169,4125-169,8125 MHz:n taajuuskaistaa. Toimilupia on myönnetty yksi, ja neljän uuden luvan myöntämistä harkitaan. Kullekin operaattorille on myönnetty tulevaa yksi kanava. Loput kanavat pidetään varalla henkilöhakumarkkinoiden laajentumista varten, mutta suunnitelmia ei ole laadittu tähän mennessä, eikä kysynnän uskota riittävän uusien toimilupien myöntämiseen. Käytössä on myös seitsemän analogista POCSAG-henkilöhakujärjestelmää (neljä valtakunnallista toimilupaa sekä kolme maantieteellisesti rajoitettua toimilupaa), joissa käytetään eri taajuutta. Paraikaa toteutettavalla tutkimuksella pyritään arvioimaan henkilöhakupalvelujen kasvu kymmenen seuraavan vuoden aikana, jotta voidaan laatia taaj uusalueen j akamista koskevat strategiaehdotukset. 45 TAULUKKO3 ERMESILLE VARATUT TAAJUUDET (MAALISKUU 1998) Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Kansallisessa taajuus- suunnitelmassa jaetut taajuudet Varatut kanavat* Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle Käytössä olevat analogiset järjestelmät ERMESille varattu analogisissa järjestelmissä käytetty kaista Belgia ei yhtään Tanska - TeleDanmark - Infocall Saksa - DeTeMobileNet GmbH - InfoCom GmbH - Miniruf GmbH Kreikka -OTE Espanja ei yhtään kaista varattu; direktiivissä tarkoitetuilla neljällä kanavalla ensisijainen asema kaista varattu; direktiivissä tarkoitetuilla neljällä kanavalla ensisijainen asema kaista varattu (169,40-169,80 MHz) ei yhtään - 169,7 MHz - 169. 75 MHz - 5 -4 -4 direktiivissä tarkoitetuilla neljällä kanavalla ensisijainen asema ei tietoja kaista varattu; direktiivissä tarkoitetuilla neljällä kanavalla ensisijainen asema ei yhtään ei ei ei ei ei Lähteet: kansallisten sääntehriranomaisten komissiolle toimittamat tiedot. Tiety(i)lle operaattor(e)ille varattu kanava (varatut kanavat) on mainittu, jos tiedot ovat olleet käytettävissä. 3 (POCSAG) ei ole 1 (POCSAG) ei ole 3 (POCSAG, FLEX) ei ole 1 (POCSAG) ei ole 3 valta kunnallista, 35 paikallista ei ole 46 Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Kansallisessa taajuus- suunnitelmassa jaetut taajuudet Varatut kanavat* Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle ! Käytössä olevat analogiset järjestelmät ERMESille varattu analogisissa järjestelmissä käytetty kaista Ranska -TDR kaista varattu -FTMR - Infomobile Irlanti ei yhtään Italia -TIM - 169,475 MHz 169,725 MHz 169. 750 MHz -169,550 MHz 169,575MHz - 169,625 MHz 169,650 MHz kaista varattu; neljällä kanavalla ensisijainen asema ei yhtään kaista varattu; direktiivissä tarkoitetuilla neljällä kanavalla ensisijainen asema - 169,6 MHz Luxemburg ei tietoja kaista varattu ei tietoja Alankomaat - KPN Telecom - CallMax kaista varattu; kolmella kanavalla ensisijainen asema - 169,750 - 169,550 Itävalta ei yhtään kaista varattu; neljällä kanavalla ensisijainen asema ei yhtään 47 ei ei ei ei ei ei ei tietoja ei ole 1 (POCSAG) ei ole 2 ei ole ei tietoja ei tietoja 5 (POCSAG ) ei ole 3 (POCSAG) ja yksityisiä/turvalli suus verkkoja on Jäsenvaltio Myönnetyt toimiluvat Kansallisessa taajuus- suunnitelmassa jaetut taajuudet Varatut kanavat* Onko koko kaistan käyttöönottoa koskevat suunnitelmat ilmoitettu komissiolle Käytössä olevat analogiset järjestelmät Portugali ei yhtään kaista varattu ja 7 kanavaa määritelty ei yhtään ei Suomi -Sonera kaista varattu; kolmella kanavalla ensisijainen asema - 169,675 MHz ei Ruotsi - Telia - Tele Danmark kaista varattu; neljällä kanavalla ensisijainen asema - 169,650 MHz - 169,725 MHz Yhdistynyt kuningaskun ta - PageNet(UK) Ltd - Page One Communications Ltd - Vodapage Ltd BT Mobile Ltd kaista varattu (169,425-169,800 MHz) 169,425-169,800 MHz (yhteensä) ei ei 4 (POCSAG), joista E voi käyttää myös FLEX-standardia 440 pientä PMR- verkkoa (pääasiassa vain matkaviestimiä varten) yksi valtakunnallinen henkilöhaku- verkko 8 (POCSAG), joista 5 valta kunnallista ERMESiUe varattu analogisissa järjestelmissä käytetty kaista Osa ERMESille varatusta kaistasta on yhä yksityisten radioliikenne järjestelmien käytössä on on ei ole 48 L I I TE 3 NEUVOSTON DIREKTIIVI 91/287/ETY: KANSALLINEN SÄÄNTELY Belgia DECT-tekniikan käyttö mahdollistettiin 8. tammikuuta 1992 annetulla kuninkaallisella asetuksella. Taajuuskaista 1880-1900 MHz on varattu ensisijaisesti DECT:n käyttöön. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että nykyiset puolustuskäyttöön radiolinkit aiheuttavat käytännön ongelmia taajuusalueen vapauttamisessa. tarkoitetut Belgiassa ei ole tällä hetkellä DECT-operaattoreita. DECT-järjestelmiä käytetään pääasiassa vain johdottomissa puhelimissa ja PBX-vaihteisiin liittyvissä langattomissa sovelluksissa, joille ei tarvita toimilupaa. Toimilupien myöntämistä langattomille tilaajayhteyssovelluksille (WLL) harkitaan. Eri taajuuskaistalla (410-430 MHz) on käytössä kolme yleistä analogista radioverkkoa (PAMR, Public Access Mobile Radio). Tanska Direktiivi pantiin täytäntöön 22. huhtikuuta 1992 annetulla radioviestintälailla. Koko 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu ensisijaisesti DECT:lle. DECT:n käyttö vapautettiin kokonaan vuonna 1996, eikä siihen tarvita toimilupaa (se sisältyy yleiseen luokkakohtaiseen toimilupaan). DECT-toimilupia ei ole myönnetty eikä kysyntää katsota riittäväksi uusia operaattoreita varten. Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä. Saksa DECT:n käyttö mahdollistettiin 3. heinäkuuta 1989 hyväksytyllä telelaitelailla (Gesetz ûber Fernmeldeanlagen (FAG) in der Fassung der Bekanntmachung, BGBl. I S. 1455). 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu kokonaan yksinomaan DECT:lle. DECT:n käyttöön langattomissa tilaajayhteyksissä (WLL) vaaditaan toimilupa, ja tähän mennessä on myönnetty seitsemän toimilupaa koekäyttöä varten. Kreikka lainsäädäntöön siirrettiin Kreikan Direktiivi julkaisemalla kansallisella taajuusjakotaulukolla, joka tarkastettiin vuonna 1994 (FEK 157/B/1994). Sen mukaan 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu kokonaan DECT:n käyttöön, ja DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Kreikkalaisella operaattorilla OTE:lla on lain 2246/1994 mukaan myönnetyn erityistoimiluvan perusteella vuonna 1995 oikeus tarjota valtakunnallisia DECT-palveluja DECT-järjestelmälle varattuun liikenneministeriön 49 taajuuskaistaan kuuluvalla taajuudella. Järjestelmä ei kuitenkaan ole vielä käytössä, eikä kysyntää katsota olevan riittävästi uusien toimilupien myöntämiseksi. Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä. Espanja Direktiivi siirrettiin Espanjan lainsäädäntöön 29. joulukuuta 1989 annetulla määräyksellä {Cuadro Nacional de Atribuciones de Frecuencias, C. N. A. F. ) ja siihen myöhemmin tehdyillä muutoksilla. 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu kokonaan DECT:n käyttöön, ja DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Tällä hetkellä Espanjassa ei ole yleistä DECT-operaattoria. DECT-järjestelmiä käytetään vain langattomissa sovelluksissa, joihin ei tarvita toimilupaa. Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä. johdottomissa puhelimissa ja PBX-vaihteisiin liittyvissä Ranska Direktiivi on saatettu osaksi Ranskan lainsäädäntöä säädöksellä, joka sisältää kansallisen taajuusjakotaulukon huomautuksen F075. DECT-laitteiden käyttöönottoa ja yksityistä käyttöä koskeva asetus annettiin 13. toukokuuta 1995. Koko taajuuskaista on varattu DECT:lle, ja sillä on tällä taajuuskaistalla ensisijainen asema. Samaa taajuuskaistaa telejärjestelmät aiheuttavat kuitenkin edelleen joitakin käyttävät puolustusvoimien ongelmia. Ranskassa on myönnetty tähän mennessä kaksi toimilupaa: CEGETELille (jonka järjestelmä kattaa Saint-Maurice-des-Fossésin, Nizzan ja La Défensen alueen) sekä ADP:lle (Pariisi). Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä edellä mainittuja puolustus voimien lukuun ottamatta. Paraikaa harkitaan DECT:n käyttöä liityntätekniikkana (WLL) sekä tätä koskevien toimilupien myöntämistä. järjestelmiä Irlanti Direktiivi siirrettiin Irlannin lainsäädäntöön säädöksellä European Communities / Digital European cordless telecommunications / DECT Regulations 1994 (asetus N:o 168, 1. 7. 1994), jonka mukaan 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu kokonaan yksinomaan DECT:n käyttöön. DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Irlannissa ei ole DECT Telepoint -palvelujen eikä langattomien operaattoria. tilaajayhteyksien Italia DECT:tä koskeva sääntelyjärjestelmä perustettiin 18. maaliskuuta 1994 annetulla asetuksella, jolla varattiin koko taajuuskaista DECT:n käyttöön. DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. 50 Yksi DECT-toimilupa on myönnetty asemansa vakiinnuttaneelle operaattorille Telecom Italialle joulukuussa 1997, ja se on aloittanut toimintansa 28 kaupungissa. Kysntää näyttää olevan riittävästi uusien toimilupien myöntämiseksi. Luxemburg DECT:tä koskeva sääntelyjärjestelmä perustettiin 30. syyskuuta 1991 annetulla hallinnollisella päätöksellä {Administration des Postes et des Télécommunications - elimen johtajan päätös), jolla varattiin koko taajuuskaista DECTMle. DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Alankomaat of Direktiivi siirrettiin Alankomaiden lainsäädäntöön vuoden 1988 televiestintälailla (WTV sekä Wet sekundaarilainsäädännöllä (ministeriön päätös 13. tammikuuta 1992). Koko taajuuskaista on varattu yksinomaan DECT:lle, jolla on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Telecommunicatievoorzieningen, Stb. N:o 552/1988) de DECT:n käyttöön ei vaadita toimilupia, eikä nykyisten operaattoreiden määrää on ilmoitettu. Käytössä ei ole analogisia järjestelmiä. Itävalta DECT-tekniikan käyttö mahdollistettiin asetuksella BGBl N:o 313/1996, joka annettiin 5. heinäkuuta 1996. Koko 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu DECT:lle, jolla on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. Itävallassa ei ole myönnetty yhtään DECT- toimilupaa, eikä käytössä ole analogisia järjestelmiä. DECT-SLT-sovellukseen vaaditaan toimilupa. Liityntäsovelluksia (WLL) koskevia DECT-toimilupia ei ole myönnetty. Portugali Instituto des Comunicaçôes de Portugal varasi lain 238/89 mukaisen toimivaltansa perusteella 1880-1900 MHz:n taajuuskaistan kokonaan DECT-järjestelmille. Toistaiseksi DECT-toimilupia ei ole myönnetty, ja erilaisille DECT-sovelluksille myönnettävien valtuutuksien yhteydessä sovellettavia menettelyjä harkitaan edelleen. Näin ollen Portugalin viranomaiset ovat julkaisseet kiinnostuksenilmaisupyynnön, jonka perusteella olisi helpompi arvioida tosiasiallista kysyntää markkinoilla ja luoda toimilupamenettelyt. Käytössä on useita hyväksyttyjä sisätiloissa käytettäviä johdottomia puhelinjärjestelmiä, jotka perustuvat CT-1 -, CT-2 -ja CT-0 -standardiin ja toimivat eri taajuuskaistoilla. Suomi Direktiivi on pantu täytäntöön telehallintokeskuksen päätöksillä, jotka annettiin 25. elokuuta 1993 ja 30. joulukuuta 1993. Koko 1880-1900 MHz:n taajuuskaista on varattu DECT:lle, ja sillä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. 51 DECT-taajuuskaistalla on tällä hetkellä useita digitaalisia kiinteitä yhteyksiä (point-to- point), ja niistä aiotaan luopua 30. kesäkuuta 1998 mennessä. DECT-toimintaan ei tarvita toimilupaa, ja nykyisten operaattoreiden määrää ei ole ilmoitettu. Ruotsi Direktiivi on pantu täytäntöön julkaisemalla kansallinen taajuusjakotaulukko sekä tekemällä toimilupapäätöksiä. DECT:llä on ensisijainen asema 1880-1900 MHz:n taajuuskaistalla, tarkoituksiin. DECT-laitteille ei vaadita radiolaitteita koskevaa lupaa. jota ei käytetä muihin DECT:n käyttö yleisenä matkaviestinverkkona ei välttämättä edellytä toiminnan laajuudesta riippuen. Toistaiseksi toimilupia ei ole haettu. toimilupaa Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole säädetty lakeja direktiivin 91/287/ETY täytäntöönpanoa varten, koska nykyisen lainsäädännön katsotaan riittävän DECT- palvelujen tarjoamiseen. Tämä tekniikka, DECT-tukiasemat sekä DECT-päätelaitteet eivät tarvitse toimilupia langattomista viestintälaitteista vuonna 1949 annetun asetuksen (Cordless Telephone Apparatus) (Exemption) {Wireless Telegraphy Apparatus olevan kuuluu Regulation, televiestintälain piiriin {Telecommunications Act, 1984). Johdottomissa järjestelmissä käytettäville DECT-laitteille vaaditaan voimassa oleva todistus, joka kattaa sekä että yleiseen sähkömagneettista yhteensopivuutta, televerkkoon liittämistä koskevat vaatimukset. 1996) perusteella. DECT-televerkko radioteknisiä ominaisuuksia voimassa Taajuuskaista 1880-1900 MHz on ollut DECT:n käytettävissä 1990-luvun alusta alkaen, ja DECT:llä on ensisijainen asema tällä taajuuskaistalla. annetun DECT-palvelujen tarjoaminen edellyttää radioviestintäviraston myöntämää langattomasta viestinnästä toimilupaa. Televiestintälain {Telecommunications Act) mukainen yleinen luokkakohtainen toimilupa kattaa verkot. Tällä hetkellä ei ole myönnetty DECT-toimilupia, mutta äskettäin käyttöön otettu yleisiä langattomia puhelimia (PACT) koskeva toimilupa voi muuttaa tilannetta. {Wireless Telegraphy Act) mukaista lain Käytössä on analogisia johdottomia järjestelmiä, joissa käytetään kahdeksaa 1,7/47 MHz:n ja kahdeksaa 31/39 MHz:n kanavaa (CT-0) sekä digitaalisia järjestelmiä, joissa käytetään 40:ää kanavaa alueella 854,1-868,1 MHz (CT-2). Analogisista 1,7/47 MHz:n kanavista luovutaan vähitellen. 52 ISSN 1024-4492 KOM(98) 559 lopullinen A-ÖJLTTL J VX J VJ J\ M. FI 15 06 16 10 Luettelonumero : CB-CO-98-566-FI-C ISBN 92-78-39634-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg