title: 1999/508/EG: Kommissionens beslut av den 14 oktober 1998 om villkorligt godkännande av det stöd som Frankrike beviljat Société Marseillaise de Crédit (SMC) [delgivet med nr K(1998) 3210] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
France
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
capital increase
credit institution

formats: html pdf print

text: 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 14 oktober 1998 om villkorligt godk(cid:228)nnande av det st(cid:246)d som Frankrike beviljat SociØtØ Marseillaise de CrØdit (SMC) [delgivet med nr K(1998) 3210] (Endast den franska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/508/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT att dessa transaktioner inte inneh(cid:246)ll inslag av statligt st(cid:246)d (skri- velse av den 13 oktober 1993, D/9462). med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med ovan n(cid:228)mnda artiklar ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. INLEDNING Genom en skrivelse av den 3 oktober 1996 underr(cid:228)ttade kom- missionen de franska myndigheterna om sitt beslut (1) den 18 september 1996 att inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget ang(cid:229)ende de andra former av st(cid:246)d som den franska staten beviljat SMC. Kommissionen ans(cid:229)g att f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder kunde inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)r- draget: i) de kapitaltillskott som genomf(cid:246)rdes 1994 och 1995 och som uppgick till 1,241 miljarder franska franc samt ii) det kapitaltillskott p(cid:229) 858 miljoner franska franc som planerades f(cid:246)r 1996. Genom samma beslut f(cid:246)rbeh(cid:246)ll sig kommissionen r(cid:228)tten att (cid:229)ter unders(cid:246)ka de kapitaltillskott p(cid:229) 860 miljoner franska franc som l(cid:228)mnades 1993, om de uppgifter som erh(cid:246)lls inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget visade att den bed(cid:246)mning som kommissionen gjorde 1993 grundat sig p(cid:229) fel- aktiga eller ofullst(cid:228)ndiga uppgifter eller om det skett f(cid:246)r(cid:228)nd- ringar av de faktiska omst(cid:228)ndigheter som ledde till kommissio- nens godk(cid:228)nnande. I juli 1993 informerade de franska myndigheterna kommissio- nen om Frankrikes avsikt att ge ett kapitaltillskott p(cid:229) ca 860 miljoner franska franc till banken SociØtØ Marseillaise de CrØdit (SMC), som hade staten som enda aktie(cid:228)gare. Kapitaltill- skottet skulle ges vid tv(cid:229) tillf(cid:228)llen mellan augusti 1993 och b(cid:246)rjan av 1994. Genom en skrivelse av den 23 juli 1998 underr(cid:228)ttade kommis- sionen de franska myndigheterna om sitt beslut (2) den 14 juli 1998 om att utvidga det f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdra- get som inletts den 18 september 1996 i syfte att omfatta ett nytt kapitaltillskott till SMC p(cid:229) 2,909 miljarder franska franc och ett garantitak p(cid:229) ca 400 miljoner franska franc avsett att t(cid:228)cka eventuella garantianspr(cid:229)k. Efter att ha granskat (cid:228)rendet och p(cid:229) grundval av de uppgifter som de franska myndigheterna l(cid:228)mnat in fann kommissionen (1) EGT C 49, 19. 2. 1997, s. 10. (2) EGT C 249, 8. 8. 1998, s. 11. L 198/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 2. BESKRIVNING AV DE ¯TG˜RDER SOM OMFATTAS AV DETTA F(cid:214)RFARANDE 2. 1 Transaktionens bakgrund SMC (cid:228)r en offentlig bank sedan 1982, d(cid:229) den nationaliserades. Den (cid:228)r r(cid:228)ttsligt sett ett aktiebolag som omfattas av best(cid:228)mmel- serna i lagen av den 24 juli 1966 om aff(cid:228)rsf(cid:246)retag, lagen om nationaliseringar av den 11 februari 1982 och banklagen av den 24 januari 1984. Den omfattas likas(cid:229) av lagen av den 26 juli 1983 om demokratisering av den offentliga sektorn och dess styrelse best(cid:229)r av fem f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r staten, fem f(cid:246)retr(cid:228)- dare f(cid:246)r l(cid:246)ntagarna som valts av personalen och tv(cid:229) personer som utn(cid:228)mnts av den franska regeringen och som valts ut p(cid:229) grundval av sin kompetens. Den skall enligt sin bolagsordning vara en inl(cid:229)ningsbank som s(cid:229)v(cid:228)l i Frankrike som utomlands kan bedriva alla slag av bank-, finansierings- och f(cid:246)rmedlings- verksamhet. Banken (cid:228)r fr(cid:228)mst verksam i s(cid:246)dra Frankrike d(cid:228)r den har en kundkrets som fr(cid:228)mst best(cid:229)r av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och industrier i regionen, n(cid:228)ringsidkare och privatper- soner som (cid:228)r bosatta i omr(cid:229)det. Andra viktiga kunder f(cid:246)r SMC (cid:228)r stora f(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i s(cid:246)dra Frankrike samt f(cid:246)re- tag i fastighetsbranschen. Bankn(cid:228)tet best(cid:229)r av 156 kontor i s(cid:246)dra Frankrike samt sex kontor i Paris. Banken har ett antal dotterbolag som (cid:228)r speciali- serade p(cid:229) omr(cid:229)den som har samband med bankverksamhet, s(cid:228)rskilt p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r fastighetsfinansiering. SMC har inga dotterbolag i utlandet. Balansomslutningen uppgick vid utg(cid:229)ngen av 1997 till ca 23 miljarder franska franc. Personalstyrkan uppgick vid samma datum till 2 054 personer. Banken gick med vinst fram till 1990, men vinstniv(cid:229)n var l(cid:229)g och sjunkande. Mellan 1987 och 1990 minskade l(cid:246)nsamheten, uttryckt som kvoten p(cid:229) koncernniv(cid:229) mellan nettoresultat och eget kapital, fr(cid:229)n 5 % till 1 %. Under 1990-talet b(cid:246)rjade SMC med verksamhet p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r fastighetsfinansiering, s(cid:229)v(cid:228)l i egen regi som genom sina specialiserade dotterbolag. Banken kastade sig in p(cid:229) detta omr(cid:229)de alltf(cid:246)r snabbt strax innan fastig- hetsmarknaden v(cid:228)nde och ofta utan att tillr(cid:228)cklig grad bed(cid:246)ma och kontrollera riskerna, vilket ledde till kraftiga f(cid:246)r- luster. Dessutom har r(cid:246)relsekostnaderna, s(cid:228)rskilt de som avser personalen, legat kvar p(cid:229) en alltf(cid:246)r h(cid:246)g niv(cid:229), s(cid:229)v(cid:228)l i absoluta som i individuella termer. M(cid:228)tt enligt olika produktivitetskvoter (antal anst(cid:228)llda/totala r(cid:246)relseint(cid:228)kter, antal h(cid:246)gre tj(cid:228)nstem(cid:228)n och chefer/antal anst(cid:228)llda, personalkostnader/personalstyrka) har SMC s(cid:229)ledes haft klart s(cid:228)mre siffror (cid:228)n genomsnittet f(cid:246)r de banker som tillh(cid:246)r den franska bankf(cid:246)reningen (Association Fran(cid:231)aise des Banques). i SMC har g(cid:229)tt med f(cid:246)rlust sedan 1991 och de ackumulerade f(cid:246)rlusterna p(cid:229) koncernniv(cid:229) uppg(cid:229)r i dag till 6,11 miljarder franska franc (1991: ﬂ 11 miljoner franska franc, 1992: ﬂ 451 miljoner franska franc, 1993: ﬂ 317 miljoner franska 1995: franc, ﬂ 952 miljoner franska franc, 1996: ﬂ 22 miljoner franska franc, 1997: ﬂ 3 100 miljoner franska franc. Aktie(cid:228)garen staten har s(cid:229)ledes vid flera tillf(cid:228)llen tvingats skjuta till kapital till SMC f(cid:246)r att banken skall uppfylla EG:s kapitalt(cid:228)ckningskrav f(cid:246)r ban- ker. ﬂ 1 257 miljoner franska 1994: franc, F(cid:246)rlusten 1994, som uppgick till n(cid:228)stan lika mycket som det f(cid:246)rklaras genom de stora avs(cid:228)ttningar totala egna kapitalet, som bankkommissionen (Commission bancaire) kr(cid:228)vde efter sin unders(cid:246)kning av banken (3). Under 1995 gjorde SMC en f(cid:246)rlust p(cid:229) 952 miljoner franska franc p(cid:229) koncernniv(cid:229). F(cid:246)rlusterna var f(cid:246)rknippade med avs(cid:228)tt- ningar p(cid:229) 330 miljoner franska franc f(cid:246)r dotterbolagen i fastig- hetsbranschen, till vilka skall l(cid:228)ggas 400 miljoner franska franc i avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r tvistiga eller os(cid:228)kra utest(cid:229)ende fordringar f(cid:246)r kontorsr(cid:246)relsen (varav 80 miljoner franska franc f(cid:246)r fastighets- aff(cid:228)rer). Enligt de franska myndigheterna beror dessa avs(cid:228)tt- ningar p(cid:229) den ekonomiska krisen 1995 som i s(cid:228)rskilt h(cid:246)g grad skall ha drabbat s(cid:246)dra Frankrike samt p(cid:229) att SMC (cid:228)nnu inte hade tillr(cid:228)ckligt god kontroll (cid:246)ver sina (cid:229)taganden. F(cid:246)r (cid:246)vrigt l(cid:229)g r(cid:246)relsekostnaderna kvar p(cid:229) en alltf(cid:246)r h(cid:246)g niv(cid:229) med h(cid:228)nsyn till marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena och i j(cid:228)mf(cid:246)relse med konkurren- terna. Trots den finansiella sanering som genomf(cid:246)rdes under 1994 och 1995 har SMC fortsatt att g(cid:229) med f(cid:246)rlust. Resultatet f(cid:246)r r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1996 belastas (cid:228)ven det av stora avs(cid:228)ttningar. Betydande avs(cid:228)ttningar har beh(cid:246)vt g(cid:246)ras f(cid:246)r os(cid:228)kra fordringar i olika former, s(cid:229)som bankl(cid:229)n, leasingtransaktioner eller f(cid:246)rlus- ter p(cid:229) fordringar i samband med fastighetstransaktioner. Det sammanlagda belopp som bokf(cid:246)rts f(cid:246)r avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r och sanering av os(cid:228)kra kundfordringar och leasade tillg(cid:229)ngar upp- g(cid:229)r, exklusive dotterbolag, till 246 miljoner franska franc. Av detta belopp kan 48 miljoner franska franc h(cid:228)nf(cid:246)ras till fastig- hetstransaktioner och 198 miljoner franska franc till (cid:246)vriga kundkrediter. Trots de genomf(cid:246)rda sanerings(cid:229)tg(cid:228)rderna i form av avyttring av icke-strategiska tillg(cid:229)ngar, ett b(cid:228)ttre kundurval och mins- kade kostnader lyckades SMC inte f(cid:229) sina finanser i balans till det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1997 utan uppvisade en halv(cid:229)rsf(cid:246)rlust p(cid:229) 1,8 miljoner franska franc p(cid:229) koncernniv(cid:229). Den nya styrelse f(cid:246)r SMC som utn(cid:228)mndes i december 1997 har granskat resul- tatet ing(cid:229)ende i syfte att f(cid:246)resl(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder som kan s(cid:228)kerst(cid:228)lla bankens framtid. Efter revisioner utf(cid:246)rda av oberoende revi- sionsbyr(cid:229)er framkom det att behovet av ytterligare avs(cid:228)tt- ningar (4) l(cid:229)g p(cid:229) en niv(cid:229) som (cid:246)verskred bankens kvarvarande egna kapital, vilket innebar att banken befann sig i en situation franc som h(cid:228)rr(cid:246)rde (3) Det r(cid:246)r sig i f(cid:246)rsta hand om avs(cid:228)ttningar p(cid:229) 555 miljoner franska franc f(cid:246)r fastighetstransaktioner. (320 miljoner franska franc av dessa avs(cid:228)ttningar avs(cid:229)g en enda fastighet p(cid:229) rue Auber i Paris. Det b(cid:246)r noteras att SMC 1990 kunde kompensera r(cid:228)kenskaps(cid:229)rets r(cid:246)relsef(cid:246)rluster med extraordin(cid:228)ra int(cid:228)kter p(cid:229) ca 400 miljoner p(cid:229) franska 570,5 miljoner franska franc som Parisavdelningen gjort p(cid:229) fastig- hetstransaktioner. Det var dock vid denna tidpunkt som spekula- tionsv(cid:229)gen p(cid:229) fastighetsmarknaden hade n(cid:229)tt sin allra h(cid:246)gsta niv(cid:229). ) Till detta skall l(cid:228)ggas f(cid:246)rluster p(cid:229) svappar och en realisationsf(cid:246)rlust p(cid:229) 294 miljoner franska franc till f(cid:246)ljd av omklassificering av en post l(cid:229)ngfristiga v(cid:228)rdepapper. Dessutom tillkommer 191 miljoner franska franc i retroaktiva avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r tvistiga fordringar och 240 miljoner franska franc i avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r (cid:229)r 1994 f(cid:246)r krediter till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. realisationsvinster fr(cid:229)n franc (4) Det totala belopp i ytterligare avs(cid:228)ttningar som den oberoende externa revisorn rekommenderade uppg(cid:229)r till ca 2,2 miljarder enligt franska utl(cid:229)ningsportf(cid:246)ljen 757 miljoner franska franc, juridiska risker 368 miljoner franska franc, dotterbolagen 230 miljoner franska franc, sociala skulder 416 miljoner franska franc, fastighetstillg(cid:229)ngar eller -fordringar 227 miljoner franska franc samt (cid:246)vrigt 245 miljoner franska franc. f(cid:246)ljande: f(cid:246)rdelat 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/3 som var of(cid:246)renlig med de f(cid:246)rsiktighetskrav och (cid:246)vriga regler den omfattas av. SMC:s aktie(cid:228)gare ans(cid:229)g under dessa omst(cid:228)ndigheter att den enda l(cid:246)sning som kunde s(cid:228)kra bankens framtid var att ge den ett tillskott av kapital och en partner med f(cid:246)rm(cid:229)ga att genom- f(cid:246)ra omstruktureringen av f(cid:246)retaget. Avyttringen av SMC inled- des den 22 april 1998 med offentligg(cid:246)randet i Frankrikes offi- ciella tidning (JORF) av meddelandet om avyttring av banken genom en (cid:246)msesidig (cid:246)verenskommelse mellan de ber(cid:246)rda par- terna utan n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda anbudsvillkor. Sexton banker kon- taktades (5), fyra tog del av dokumentationen (6) och en enda bank, Banque Chaix, l(cid:228)mnade in ett definitivt anbud. Banque Chaix (cid:228)r dotterbolag till CrØdit Commercial de France (CCF) som (cid:228)r en privat fransk bankgrupp med ett landsomfattande kontorsn(cid:228)t och en upps(cid:228)ttning regionala banker. Den 12 juni 1998 undertecknade Banque Chaix kontraktet om att f(cid:246)rv(cid:228)rva aktierna i SMC. Samma dag godk(cid:228)nde SMC:s styrelse bankens f(cid:246)r 1997 som visade en konsoliderad f(cid:246)rlust p(cid:229) bokslut 3,1 miljarder franska franc, vilket innebar att det kr(cid:228)vdes ett kapitaltillskott p(cid:229) 2,909 miljarder franska franc f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla den miniminiv(cid:229) f(cid:246)r det egna kapitalet som kr(cid:228)vs enligt f(cid:246)rsik- tighetsreglerna. Innan banken avyttrades beslutade staten att ge SMC ett sista kapitaltillskott p(cid:229) 2,909 miljarder franska franc samt att bevilja en kompletterande garanti p(cid:229) 423 miljoner franska franc till k(cid:246)paren i syfte att t(cid:228)cka eventuella garanti- anspr(cid:229)k. Tabell 1 SMC: finansiella nyckeltal 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (miljoner FRF) Summa r(cid:246)relseint(cid:228)kter Kostnader och avskrivningar R(cid:246)relseresultat brutto (Netto)resultat f(cid:246)r r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1 240 1 344 ﬂ 104 ﬂ 451 1 353 1 334 18 1 023 1 262 ﬂ 239 ﬂ 317 ﬂ 1 257 977 1 204 ﬂ 228 ﬂ 952 1 442 1 170 272 ﬂ 22 1 211 1 158 53 ﬂ 3 100 Total balansomslutning 27 587 26 100 26 812 25 634 23 860 23 149 Eget kapital 1 106 1 300 (1) 2 147 (1) 1 755 (1) 835 797 (1) Inklusive de kapitaltillskott som genomf(cid:246)rdes 1993, 1994 och 1995. K(cid:228)lla: SMC:s f(cid:246)rvaltningsber(cid:228)ttelser 1992(cid:150)1997. 2. 2 Sk(cid:228)len till inledandet av f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget den 18 september 1996 och till utvidgan- det av f(cid:246)rfarandet den 14 juli 1998 Det var vidare inte fastst(cid:228)llt att kostnaderna f(cid:246)r en kontrollerad likvidation skulle ha varit st(cid:246)rre (cid:228)n kostnaderna f(cid:246)r kapitaltill- skottstransaktionerna, som de franska myndigheterna ans(cid:229)g. Det var heller inte fastst(cid:228)llt att kapitaltillskotten begr(cid:228)nsats till det strikt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. I sitt beslut av den 18 september 1996 om att inleda f(cid:246)rfaran- det ans(cid:229)g kommissionen att de kapitaltillskott p(cid:229) totalt 1,241 miljarder franska franc som genomf(cid:246)rdes 1994 och 1995 (b(cid:229)da bokf(cid:246)rdes f(cid:246)r (cid:229)r 1994) samt det kapitaltillskott p(cid:229) 858 miljoner franska franc som planerades f(cid:246)r (cid:229)r 1996 kunde inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen betonade att dessa kapitaltillskott p(cid:229) samman- lagt 2,099 miljarder franska franc var en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att SMC skulle kunna (cid:246)verleva eftersom (cid:229)tg(cid:228)rderna i saneringspla- nen fr(cid:229)n 1993 hade misslyckats. Kommissionen p(cid:229)pekade (cid:228)ven att det inte fanns tillg(cid:229)ng till en omstruktureringsplan som inom rimlig tid kunde (cid:229)terst(cid:228)lla bankens l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet. (5) ABN AMRO, Argentaria (Spanien), Banco de Santander (Spanien), Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, BBV (Spanien), BCH (Spanien), Caisse d’Epargne Provence-Alpes-Corse, Carron & Cie (Korkmaz Yigit Holding (cid:150) Turkiet), Cie FinanciŁre Edmond de Rot- schild, CrØdit Agricole, CrØdit Mutuel, Groupe Banques Populaires, La Caixa (Spanien), San Paolo (Italien) och SociØtØ GØnØrale. (6) Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, Caisse d’Epargne Pro- vence-Alpes-Corse och SociØtØ GØnØrale. ˜ven om kommissionen hade avgett ett positivt utl(cid:229)tande om de kapitaltillskott p(cid:229) 860 miljoner franska franc som den f(cid:246)rbeh(cid:246)ll den sig r(cid:228)tten att senare underr(cid:228)ttades om 1993, kontrollera om dess bed(cid:246)mning grundat sig p(cid:229) felaktiga eller ofullst(cid:228)ndiga uppgifter eller om det d(cid:228)refter skett f(cid:246)r(cid:228)ndringar av de faktiska omst(cid:228)ndigheter som ledde till kommissionens godk(cid:228)nnande. Om endera av dessa omst(cid:228)ndigheter f(cid:246)rel(cid:229)g skulle de kapitaltillskott p(cid:229) 860 miljoner franska franc som kommissionen underr(cid:228)ttades om 1993 likaledes kunna betrak- tas som statligt st(cid:246)d. Av samma sk(cid:228)l som vid inledandet av f(cid:246)rfarandet den 18 september 1996 beslutade kommissionen den 14 juli 1998 att de nya st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SMC, i form av ett kapitaltillskott p(cid:229) 2,909 miljarder franska franc och ett garanti- tak p(cid:229) ca 400 miljoner franska franc avsett att t(cid:228)cka eventuella garantianspr(cid:229)k, kunde inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d. Kom- missionen betonade (cid:228)ven att det inom ramen f(cid:246)r det f(cid:246)relig- gande f(cid:246)rfarandet var l(cid:228)mpligt att kontrollera dels om privati- seringsvillkoren kunde inneh(cid:229)lla ett inslag av st(cid:246)d till SMC och L 198/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 dels, mot bakgrund av det privatiseringsf(cid:246)rfarande som till(cid:228)m- pats, om f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset kunde inneh(cid:229)lla ett inslag av statligt st(cid:246)d till k(cid:246)paren. 3. SYNPUNKTER FR¯N DE BER(cid:214)RDA PARTERNA svar f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som omfattas av det f(cid:246)rfarande som inletts enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget. De har kompletterat dessa syn- punkter genom skrivelser av den 3 december 1996, den 7 april 1997, den 16 april 1997, den 21 april 1997, den 26 augusti 1997, den 10 december 1997, den 19 juni 1998 och den 25 juni 1998. Eftersom dessa skrivelser ledde till att kommis- sionen utvidgade f(cid:246)rfarandet l(cid:228)mnade de franska myndighe- terna till f(cid:246)ljd av detta in ytterligare synpunkter den 28 juli 1998, den 12 augusti 1998 och den 11 september 1998. Kommissionen har mottagit nedanst(cid:229)ende synpunkter efter det att beslutet att inleda f(cid:246)rfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 4. 1 Kapitaltillskotten Inom ramen f(cid:246)r det f(cid:246)rfarande som inleddes den 18 september 1996 har SociØtØ GØnØrale (SG) genom en skrivelse av den 25 februari 1997 specifikt kommenterat vad kommissionen h(cid:228)vdat i fr(cid:229)ga om de kostnader som aktie(cid:228)garen staten b(cid:246)r st(cid:229) f(cid:246)r vid en likvidation av SMC. SG h(cid:228)vdar att principen om en aktie(cid:228)gares begr(cid:228)nsade ansvar inte (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) huvud- aktie(cid:228)garen i en bank som dessutom har ansvar f(cid:246)r att uppr(cid:228)tt- h(cid:229)lla ins(cid:228)ttarnas och marknadernas f(cid:246)rtroende. SG h(cid:228)nvisar i detta avseende till artikel 52 f(cid:246)rsta stycket i den franska bank- lagen av den 24 januari 1984, enligt vilken chefen f(cid:246)r Frankri- kes centralbank skall uppmana aktie(cid:228)garna i en bank i sv(cid:229)rig- heter att ge banken det st(cid:246)d den beh(cid:246)ver. Enligt SG (cid:148)(cid:228)r det sj(cid:228)lvklart att majoritetsaktie(cid:228)garen, om det uppst(cid:229)r sv(cid:229)righeter, inte kan undg(cid:229) skyldigheten att garantera bankens nettoskuld(cid:148). Genom en skrivelse av den 5 mars 1997 har den franska bank- f(cid:246)reningen underst(cid:246)tt SG:s st(cid:229)ndpunkt genom att s(cid:228)rskilt fram- h(cid:229)lla att det begr(cid:228)nsade ansvaret f(cid:246)r en aktie(cid:228)gare i en bank modifieras h(cid:246)gst avsev(cid:228)rt genom artikel 52 f(cid:246)rsta stycket i den ovan n(cid:228)mnda franska banklagen. Om det godtas att aktie(cid:228)ga- ren inte ansvarar f(cid:246)r mer (cid:228)n sin (cid:228)garandel kommer (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att omstrukturera och sanera kreditinstitut att mista st(cid:246)rre delen av sin effektivitet. Detta kan enligt bankf(cid:246)reningen leda till v(cid:228)rdeminskningar och konkurser f(cid:246)r bankinstitut, vilket varken skapar f(cid:246)rtroende hos fordrings(cid:228)garna eller fr(cid:228)mjar eko- nomins goda funktion. (7). Kommissionen har inte mottagit n(cid:229)gra synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rd tredje part efter beslutet den 14 juli 1998 att utvidga detta f(cid:246)r- farande. 4. SYNPUNKTER FR¯N DE FRANSKA MYNDIGHETERNA I sin skrivelse av den 3 december 1996 uppgav de franska myndigheterna att den plan f(cid:246)r sanering av SMC som medde- lades i juli 1993 i huvudsak hade f(cid:246)ljts, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller minskningen av de sociala kostnaderna. SMC:s d(cid:229)liga resultat 1994 berodde p(cid:229) en mindre f(cid:246)rb(cid:228)ttring (cid:228)n v(cid:228)ntat av r(cid:246)relsein- t(cid:228)kterna samt p(cid:229) att avs(cid:228)ttningarna och kostnaderna f(cid:246)r de tvistiga fordringarna (cid:246)kade i st(cid:228)llet f(cid:246)r att minska. Genom en skrivelse av den 26 augusti 1997 f(cid:246)rklarade de franska myndigheterna att det inte f(cid:246)ref(cid:246)ll som om de kapital- tillskott som den franska staten genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SMC hade snedvridit eller hotat att snedvrida konkurrensen. SMC hade inte till(cid:228)mpat en prispolitik som snedvred konkurrensen mellan bankerna eftersom l(cid:229)ner(cid:228)ntorna till kunderna var h(cid:246)gre (cid:228)n vad konkurrenterna erbj(cid:246)d och avgifterna f(cid:246)r olika tj(cid:228)nster l(cid:229)g n(cid:229)got (cid:246)ver genomsnittet av vad de andra bankerna i omr(cid:229)- det tog ut. Dessutom h(cid:228)vdade myndigheterna att SMC inte hade f(cid:246)rst(cid:228)rkt sin konkurrensposition p(cid:229) bekostnad av de andra bankerna eftersom banken sedan 1994 f(cid:229)tt se sin mark- nadsandel l(cid:229)ngsamt minska och antalet kunder stagnera. I sina skrivelser av den 10 december 1997 samt den 18 juni och den 25 juni 1998 uppgav de franska myndigheterna att SMC trots saneringsanstr(cid:228)ngningarna, vilka innebar avyttring av icke-strategiska tillg(cid:229)ngar, ett b(cid:228)ttre kundurval och mins- kade kostnader, inte lyckats f(cid:229) sina finanser i balans det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1997. Efter den f(cid:246)rdjupade unders(cid:246)kning och den utt(cid:246)mmande revision som genomf(cid:246)rdes av den nya bankled- tillk(cid:228)nnagav de ningen och av oberoende revisionsbyr(cid:229)er franska myndigheterna att den enda l(cid:246)sning som kunde s(cid:228)kra SMC:s framtid var att f(cid:246)retaget fick en partner med den n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga f(cid:246)rm(cid:229)gan att genomf(cid:246)ra omstruktureringen av f(cid:246)reta- get. Beslutet att ge ett sista kapitaltillskott p(cid:229) 2,9 miljarder franska franc till SMC och att bevilja ett garantitak p(cid:229) ca 400 miljoner franska franc har enligt de franska myndighe- terna gjort det m(cid:246)jligt att avyttra banken till en privat k(cid:246)pare som (cid:229)tar sig att omstrukturera den. Genom en skrivelse av den 3 december 1996 meddelade de franska myndigheterna kommissionen sina synpunkter till f(cid:246)r- 4. 2 Likvidationskostnaderna (7) Chefen f(cid:246)r Frankrikes centralbank l(cid:228)mnade i b(cid:246)rjan av augusti 1997 ocks(cid:229) in en skrivelse, men efter det att de normala tidsfris- terna f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande g(cid:229)tt ut. Inom ramen f(cid:246)r det f(cid:246)rfarande som inleddes den 18 september 1996 och genom en skrivelse av den 16 april 1997 har de franska myndigheterna och den franska bankf(cid:246)reningen under- 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/5 st(cid:246)tt SG:s st(cid:229)ndpunkt genom att s(cid:228)rskilt framh(cid:229)lla att principen om begr(cid:228)nsat ansvar f(cid:246)r en aktie(cid:228)gare i en bank modifieras h(cid:246)gst avsev(cid:228)rt genom tre r(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser, n(cid:228)mligen artikel 52 f(cid:246)rsta stycket i den franska banklagen, artikel 180 i lagen av den 25 januari 1985 om sanering och likvidation av f(cid:246)retag, enligt vilken det (cid:228)r m(cid:246)jligt att (cid:229)l(cid:228)gga dem som juri- diskt eller de facto varit f(cid:246)retagsledare och (cid:228)r skyldiga till miss- sk(cid:246)tsel att ansvara f(cid:246)r samtliga eller en del av f(cid:246)retagets skul- der, samt artikel 1382 i civillagen, enligt vilken ansvar kan utkr(cid:228)vas av den vars skadar n(cid:229)gon annan (8). felaktiga handlande De franska myndigheterna l(cid:228)mnade i sin skrivelse av den 21 april 1997 in en bed(cid:246)mning av likvidationskostnaderna f(cid:246)r SMC under antagande om en likvidation i godo. De h(cid:228)vdade att om staten genomf(cid:246)rt en likvidation i godo av SMC i b(cid:246)rjan av 1995 i st(cid:228)llet f(cid:246)r att ge ett tillskott till det egna kapitalet skulle likvidationskostnaden ha uppg(cid:229)tt till ett belopp i stor- leksordningen 4,7 miljarder franska franc. statligt st(cid:246)d och som tidigare i h(cid:246)gre grad var begr(cid:228)nsade till medlemsstaternas nationella marknader nu f(cid:229)r st(cid:246)rre genom- slag. De st(cid:246)d som har till syfte att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r nationella kreditinstitut med ett regionalt verksamhetsomr(cid:229)de att (cid:246)verleva trots att de har otillr(cid:228)cklig l(cid:246)nsamhet och saknar f(cid:246)rm(cid:229)ga att klara konkurrensen, s(cid:229)som de som beviljats SMC, riskerar s(cid:229)le- des att snedvrida konkurrensen p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) eftersom de g(cid:246)r det sv(cid:229)rare f(cid:246)r utl(cid:228)ndska banker att komma in p(cid:229) de franska regionala bankmarknaderna. Om (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga inneh(cid:229)ller inslag av statligt st(cid:246)d m(cid:229)ste s(cid:229)ledes slutsatsen bli att de skall omfattas av artikel 92. 1 i f(cid:246)r- draget, eftersom de i s(cid:229) fall utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen i en utstr(cid:228)ckning som kan p(cid:229)verka handeln mel- lan medlemsstaterna. 5. 2 Inslag av st(cid:246)d i de (cid:229)tg(cid:228)rder som granskas inom ramen f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande 5. BED(cid:214)MNING AV ST(cid:214)D¯TG˜RDERNA 5. 2. 1 F(cid:246)rfarandet vid avyttringen av SMC 5. 1 Snedvridning av handeln mellan medlemsstaterna Liberaliseringen av de finansiella tj(cid:228)nsterna och utvecklingen av den gemensamma marknaden f(cid:246)r finansiella tj(cid:228)nster leder till att handeln mellan medlemsstaterna blir allt mer k(cid:228)nslig f(cid:246)r snedvridningar av konkurrensen. Bankerna kan i princip bedriva sin verksamhet, som huvudsakligen grundar sig p(cid:229) att ta emot ins(cid:228)ttningar och bevilja l(cid:229)n, (cid:246)ver gr(cid:228)nserna, men de st(cid:246)ter ofta p(cid:229) hinder f(cid:246)r sin expansion i utlandet (9). Dessa hin- der (cid:228)r ofta f(cid:246)rknippade med de inhemska bankernas lokala f(cid:246)r- ankring, som g(cid:246)r det dyrare att komma in p(cid:229) marknaden f(cid:246)r de utl(cid:228)ndska konkurrenterna. Eftersom kapitalr(cid:246)relsernas libe- ralisering ger bankerna allt st(cid:246)rre m(cid:246)jligheter att erbjuda sina tj(cid:228)nster i andra medlemsstater, vilket CrØdit Lyonnais, Deutsche Bank och Westdeutsche Landesbank redan gjort, kan varje st(cid:246)d som beviljas en lokal bank vara ett hinder f(cid:246)r denna utveck- ling. Dessutom sk(cid:228)rps konkurrensen mellan de finansiella f(cid:246)retagen inom gemenskapen betydligt i samband med den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen. Med inf(cid:246)randet av den gemensamma valutan kommer handeln inom gemenskapen att kunna utveck- las utan vare sig v(cid:228)xelkursrisker eller v(cid:228)xlingskostnader, vilket inneb(cid:228)r att de snedvridningar av konkurrensen som beror p(cid:229) (8) Chefen f(cid:246)r Frankrikes centralbank l(cid:228)mnade i b(cid:246)rjan av augusti 1997 ocks(cid:229) in en skrivelse, men efter det att de normala tidsfris- terna f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande g(cid:229)tt ut. (9) Utl(cid:228)ndska bankers intr(cid:228)de p(cid:229) den franska marknaden (cid:228)r ett relativt nytt fenomen. Deras totala marknadsandel hade (cid:246)kat till 8 % vid utg(cid:229)ngen av 1993, men den minskade till 7,7 % 1994. Vid utvidgandet av detta f(cid:246)rfarande den 14 juli 1998 framh(cid:246)ll kommissionen n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att kontrollera om villkoren f(cid:246)r privatiseringsf(cid:246)rfarandet innebar ett inslag av st(cid:246)d till SMC eller till k(cid:246)paren. Kommissionen har fastst(cid:228)llt sin st(cid:229)ndpunkt betr(cid:228)ffande privati- seringar i sin 23:e rapport om konkurrenspolitiken (10) fr(cid:229)n 1993. I rapporten anges de fall i vilka det kan anses att en pri- vatisering inte inneh(cid:229)ller inslag av statligt st(cid:246)d och de fall i vilka det kr(cid:228)vs en anm(cid:228)lan p(cid:229) grund av att det finns en pre- sumtion f(cid:246)r statligt st(cid:246)d i samband med privatiseringsf(cid:246)rfaran- det. Dessa principer inneb(cid:228)r s(cid:228)rskilt att st(cid:246)d inte f(cid:246)religger och att anm(cid:228)lan inte beh(cid:246)ver ske om (cid:151) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen genomf(cid:246)rs i form av en (cid:246)ppen anbudsinfor- dran, (cid:151) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen genomf(cid:246)rs p(cid:229) ett s(cid:228)tt och enligt villkor som (cid:228)r icke-diskriminerande och (cid:246)ppna f(cid:246)r insyn, (cid:151) f(cid:246)retaget avyttras till h(cid:246)gstbjudande, och (cid:151) de intresserade parterna f(cid:229)r tillr(cid:228)cklig tid f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda sitt anbud och f(cid:229)r all den information som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra en konkret bed(cid:246)mning. (10) Jfr punkt 403, s. 273. De franska myndigheterna hade informerats direkt och i f(cid:246)rv(cid:228)g om kommissionens st(cid:229)ndpunkt genom en skri- velse av den 14 juli 1993 fr(cid:229)n generaldirekt(cid:246)ren f(cid:246)r konkurrens. L 198/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 Enligt kommissionen kan d(cid:228)remot en avyttring inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d om den (cid:151) genomf(cid:246)rs genom ett begr(cid:228)nsat f(cid:246)rfarande eller genom en (cid:246)msesidig (cid:246)verenskommelse mellan parterna om f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning (i detta fall kan det f(cid:246)religga ett st(cid:246)d till k(cid:246)paren om det inte r(cid:246)r sig om ett marknadspris och om priset (cid:228)r underv(cid:228)rderat), eller (cid:151) f(cid:246)reg(cid:229)s av ett f(cid:246)rfarande med avskrivning av skulder till staten, offentliga f(cid:246)retag eller annat offentligt organ, varvid st(cid:246)det utg(cid:229)r till det f(cid:246)retag som mottar kapitaltillskottet, eller (cid:151) f(cid:246)reg(cid:229)s av en omvandling av skuld till kapital eller av ett kapitaltillskott, varvid st(cid:246)det utg(cid:229)r till det f(cid:246)retag som mot- tar kapitaltillskottet, eller (cid:151) genomf(cid:246)rs p(cid:229) villkor som inte skulle vara godtagbara f(cid:246)r en transaktion som genomf(cid:246)rs mellan investerare i en marknadsekonomi. Vid en f(cid:246)rsta anblick kan det f(cid:246)refalla som om avyttringen skulle kunna inneb(cid:228)ra ett st(cid:246)d till s(cid:229)v(cid:228)l k(cid:246)paren som till SMC eftersom den genomf(cid:246)rts i form av en (cid:246)msesidig (cid:246)verenskom- melse mellan parterna och f(cid:246)reg(cid:229)tts av ett kapitaltillskott. Vid en noggrannare granskning av avyttringsf(cid:246)rfarandet visar det sig dock att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:246)ppenheten och opartiskheten s(cid:228)kerst(cid:228)llts genom f(cid:246)rfarandet. Efter offentligg(cid:246)randet av pressmeddelandet fr(cid:229)n finansminister Dominique Strauss-Kahn den 21 april 1998 och offentligg(cid:246)- randet i Frankrikes officiella tidning den 22 april av meddelan- det om avyttring av SMC genom en (cid:246)msesidig (cid:246)verenskom- melse mellan de ber(cid:246)rda parterna utan n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda anbuds- villkor, kontaktades sexton s(cid:229)v(cid:228)l utl(cid:228)ndska som franska f(cid:246)retag av Lazard FrŁres et Compagnie, som (cid:228)r den statliga finansf(cid:246)r- valtningens r(cid:229)dgivande bank. F(cid:246)ljande f(cid:246)retag kontaktades: ABN AMRO, Argentaria (Spanien), Banco de Santander (Spa- nien), Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, BBV (Spanien), BCH (Spanien), Caisse Provence-Alpes-Corse, Carron & Cie (Korkmaz Yigit Holding (cid:150) Turkiet), Cie FinanciŁre Edmond de Rotschild, CrØdit Agricole, CrØdit Mutuel, Groupe Banques Populaires, La Caixa (Spanien), San Paolo (Italien) och SociØtØ GØnØrale. Fyra valde att ta del av dokumentationen, n(cid:228)mligen Banque Chaix, Banque Nationale de Paris, Caisse d’Epargne Provence-Alpes-Corse och SociØtØ GØnØrale. Endast Banque Chaix l(cid:228)mnade den 3 juni 1998 in ett definitivt anbud om att k(cid:246)pa SMC. d’Epargne Alla kontaktade banker som visade intresse f(cid:246)r att k(cid:246)pa SMC upplystes om att SMC f(cid:246)re avyttringen skulle f(cid:229) ett tillr(cid:228)ckligt stort kapitaltillskott f(cid:246)r att uppfylla EG:s kapitalt(cid:228)ckningskrav, efter det att h(cid:228)nsyn tagits till det konsoliderade nettoresultatet f(cid:246)r r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1997. De banker som tog del av dokumen- tationen fick ett utkast till kontrakt om avyttringen av SMC, med uppgift om kapitaltillskottets belopp och i vilket den potentiella k(cid:246)paren uppmanades att ange (cid:246)nskat garantibelopp f(cid:246)r eventuell skada till f(cid:246)ljd av skulder vars ursprung inte hade klarlagts eller identifierade men os(cid:228)kra skatteskulder. Garantin f(cid:246)r skatterisken v(cid:228)rderades till 123 miljoner franska franc av den oberoende revisorn och detta belopp ingick i informationen till dem som tog del av dokumentationen. f(cid:246)r Banque Chaix som var den enda bank som l(cid:228)mnade in ett defi- nitivt anbud beg(cid:228)rde 300 miljoner franska franc i garanti f(cid:246)r de (cid:148)icke klarlagda(cid:148) skulderna och de otillf(cid:246)rlitliga skatteredovis- ningarna. Den 12 juni 1998 undertecknade Banque Chaix kon- traktet om (cid:246)vertagande av SMC, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r kommissio- nens godk(cid:228)nnande av det st(cid:246)d som den franska staten beviljat SMC. Kommissionen har haft m(cid:246)jlighet att kontrollera de skrivelser som den r(cid:229)dgivande banken skickade till de banker som kon- taktades i samband med privatiseringen av SMC, dvs. svaren fr(cid:229)n dessa banker, den r(cid:229)dgivande bankens rapport om bed(cid:246)m- ningen av SMC som var tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r dem som tog del av dokumentationen, utkastet till kontrakt som l(cid:228)mnades till dem som tog del av dokumentationen samt avtalet om avyttring av aktierna i SMC undertecknat av k(cid:246)paren. P(cid:229) grundval av den tillg(cid:228)ngliga informationen kan kommissionen dra slutsatsen att det f(cid:246)rfarande som f(cid:246)ljts har s(cid:228)kerst(cid:228)llt att SMC avyttrats under de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:246)ppna och opartiska f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Dessutom har staten inte (cid:229)lagt k(cid:246)paren n(cid:229)gra f(cid:246)rpliktelser, ut(cid:246)ver dem som har samband med genomf(cid:246)randet av omstruk- tureringsplanen, som skulle kunna medf(cid:246)ra ytterligare kost- nader och leda till ett l(cid:228)gre f(cid:246)rs(cid:228)ljningspris. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att det inte f(cid:246)rekommit inslag av statligt st(cid:246)d till vare sig SMC eller k(cid:246)pa- ren inom ramen f(cid:246)r privatiseringsf(cid:246)rfarandet. 5. 2. 2 Kapitaltillskotten och den garanti som beviljats f(cid:246)r att t(cid:228)cka eventuella garantianspr(cid:229)k I enlighet med vad kommissionen betonade i sina beslut om att inleda och utvidga det f(cid:246)religgande f(cid:246)rfarandet kan kapital- tillskotten i st(cid:246)d enligt fr(cid:229)ga inneh(cid:229)lla inslag av statligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Eftersom SMC var en offentlig bank som bildats av staten och som kontrollerades av offentliga myndigheter utg(cid:246)r varje tillskott av kapital fr(cid:229)n den offentliga aktie(cid:228)garens sida till SMC f(cid:246)ljaktligen statligt st(cid:246)d, s(cid:229)vida inte en privat investerare under normala marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden hade genomf(cid:246)rt samma transaktion (11). Det ankommer p(cid:229) kommissionen att i f(cid:246)rekommande fall fastst(cid:228)lla om ett s(cid:229)dant st(cid:246)d kan anses vara f(cid:246)renligt med f(cid:246)rdraget. (11) I syfte att bed(cid:246)ma om offentliga kapitalskott till f(cid:246)retag utg(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d grundar sig kommissionen p(cid:229) principen om en aff(cid:228)rsm(cid:228)s- sig investerare i en marknadsekonomi, jfr kommissionens medde- lande till medlemsstaterna, EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3. 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/7 De (cid:229)tg(cid:228)rder som kan inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d i samband med kapitaltillskotten r(cid:246)r de kapitaltillskott som genomf(cid:246)rdes 1993 till ett belopp av 860 miljoner franska franc, det tillskott till det egna kapitalet som genomf(cid:246)rdes 1994 och 1995 till ett totalt belopp av 1,241 miljarder franska franc och avs(cid:229)g (cid:229)r till det egna kapitalet som genomf(cid:246)rdes 1994, det 1996 till ett belopp av 858 miljoner franska franc och avs(cid:229)g tillskott (cid:229)r 1995 samt det kapitaltillskott p(cid:229) 2,909 miljarder franska franc som aviserades 1998 och avs(cid:229)g (cid:229)r 1997. Det totala icke nuv(cid:228)rdesber(cid:228)knade beloppet f(cid:246)r dessa kapitaltillskott uppg(cid:229)r till 5,868 miljarder franska franc. Dessutom kan (cid:228)ven den garanti p(cid:229) 423 miljoner franska franc som beviljats av staten i syfte att t(cid:228)cka eventuella garantianspr(cid:229)k inneh(cid:229)lla inslag av statligt st(cid:246)d. Kapitaltillskott fr(cid:229)n den franska staten till SociØtØ Marseillaise de CrØdit vilka omfattas av granskningen inom ramen f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande Tabell 2 ¯r Kapitaltillskott (i miljoner FRF) Kommentarer 1993 1:a delen 2:a delen 1994 1:a delen (1) 2:a delen 1995 (1) 1996 (1) 1998 (1) 460 160 95 326 Den 13 oktober 1993 fann kommissionen att de kapitaltillskott som planerades f(cid:246)r (cid:229)r 1993(cid:150)1994 till ett totalt belopp av 860 miljoner franska franc inte omfattades av artikel 92. Den f(cid:246)rsta delen (95 miljoner franska franc) samt 145 miljoner franska franc av den andra delen, dvs. totalt 240 miljoner franska franc, skall betraktas som en del av de kapitaltillskott som planerades 1993 och som godk(cid:228)ndes av kommissionen den 13 oktober 1993. Det resterande belopp som kommissionen inte yttrat sig om uppg(cid:229)r till 181 miljoner franska franc. 1 060 Meddelat i slutet av april 1995. 858 Meddelat i b(cid:246)rjan av juni 1996. 2 909 Meddelat i juni 1998. Icke nuv(cid:228)rdes- ber(cid:228)knad summa 5 868 (1) Avser f(cid:246)reg(cid:229)ende r(cid:228)kenskaps(cid:229)r. Den 13 oktober 1993 fann kommissionen, p(cid:229) grundval av de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna, att de kapitaltillskott som planerades 1993 f(cid:246)r (cid:229)r 1993(cid:150)1994 till ett totalt belopp av 860 miljoner franska franc inte omfattades av artikel 92 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen har inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget f(cid:229)tt k(cid:228)nnedom om de synpunkter som bank- kommissionen framf(cid:246)rde i sin skrivelse av den 27 december 1994 till SMC:s styrelseordf(cid:246)rande. Med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n dessa synpunkter kan slutsatsen dras att det i omstrukturerings- planen fr(cid:229)n 1993 inte tagits h(cid:228)nsyn till rekommendationerna fr(cid:229)n bankkommissionen, som betonade svagheten i bankens system f(cid:246)r riskkontroll. Bankkommissionen understryker i detta sammanhang att utvecklingen av nya verksamheter, s(cid:229)som marknadstransaktioner, fastighetsfinansiering och specialiserade inte alltid (cid:229)tf(cid:246)ljts av utv(cid:228)rderings- och kontroll- dotterbolag, mekanismer, vilket inneburit att de styrande organen och bolagsstyrelsen ibland inte varit informerade eller endast har f(cid:229)tt en ofullst(cid:228)ndig bild av de risker som tagits. Bankkommis- sionen uppger att en del av dessa svagheter hade p(cid:229)pekats redan i en tidigare rapport fr(cid:229)n 1992 och att de fortfarande f(cid:246)rel(cid:229)g 1994. Enligt bankkommissionen hade kontrollen (cid:246)ver engagemanget fastighetsbranschen, kontrollen (cid:246)ver marknadstransaktionerna samt huvudkontorets kontroll f(cid:246)retagen i i (cid:246)ver n(cid:228)tet med lokalkontor och dotterbolag inte gjort n(cid:229)gra framsteg under 1993 och 1994. SMC:s d(cid:229)liga resultat beror s(cid:229)ledes (cid:228)ven p(cid:229) interna faktorer i banken, vilka skulle ha kunnat f(cid:246)rutses men som det uppen- barligen inte togs h(cid:228)nsyn till vid utarbetandet av omstrukture- ringsplanen 1993. Denna information hade inte framf(cid:246)rts till kommissionen d(cid:229) den yttrade sig (cid:246)ver det f(cid:246)rsta kapitaltillskot- tet p(cid:229) 860 miljoner franska franc f(cid:246)r (cid:229)r 1993. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen att det kapitaltillskott som den franska staten gjorde med avseende p(cid:229) (cid:229)r 1993 utg(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d enligt artikel 92 i f(cid:246)rdraget. Aktie(cid:228)garen staten borde ha varit medveten om att detta kapitaltillskott inte skulle ge en normal avkastning. I st(cid:228)llet f(cid:246)r att kunna se fram emot en rim- lig avkastning p(cid:229) den genomf(cid:246)rda investeringen utan att beh(cid:246)va skjuta till nytt kapital har staten i st(cid:228)llet sett sig tvungen att skjuta till ytterligare medel, till ett belopp som (cid:228)r (cid:228)nnu st(cid:246)rre (cid:228)n det som beslutades 1993. De (cid:229)terkommande kapitaltillskotten under 1994, 1995 och 1997 blev n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r SMC:s (cid:246)verlevnad eftersom de (cid:246)ver- gripande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att omstrukturera banken som genom- L 198/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 f(cid:246)rts sedan 1993 delvis misslyckats och inte hade varit tillr(cid:228)ck- liga f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla l(cid:246)nsamheten. Enligt omstruktureringspla- nen skulle banken ha gjort en f(cid:246)rlust p(cid:229) ca 190 miljoner franska franc 1993 och (cid:229)ter bli l(cid:246)nsam fr(cid:229)n och med 1994. F(cid:246)rlusten 1993 blev i sj(cid:228)lva verket h(cid:246)gre (ca 317 miljoner franska franc) (cid:228)n f(cid:246)rv(cid:228)ntat och bokslutet f(cid:246)r (cid:229)r 1994 visade en f(cid:246)rlust p(cid:229) 1,257 miljarder franska franc. SMC var f(cid:246)ljaktligen tvunget att be sin aktie(cid:228)gare om hj(cid:228)lp f(cid:246)r att kunna uppfylla kravet p(cid:229) en kapitalt(cid:228)ckningsgrad p(cid:229) minst 8 %. Samma sak intr(cid:228)ffade 1995. P(cid:229) grund av den f(cid:246)rs(cid:228)mrade finansiella situa- tionen f(cid:246)r banken under 1997 beslutade staten att s(cid:228)tta ig(cid:229)ng ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att avyttra SMC, eftersom det ans(cid:229)gs att det enda m(cid:246)jliga s(cid:228)ttet att ge banken en framtid var att hitta en stabil partner med f(cid:246)rm(cid:229)ga att genomf(cid:246)ra omstruktureringen av f(cid:246)retaget. Staten beslutade att ge f(cid:246)retaget ett sista kapital- tillskott f(cid:246)re avyttringen i syfte att t(cid:228)cka bankens tidigare f(cid:246)r- luster och kvarst(cid:229)ende riskexponering. sig att omstrukturera banken, Utan de statliga kapitaltillskotten skulle banken ha tvingats ans(cid:246)ka om konkurs. Avyttringen av SMC till en privat k(cid:246)pare, som (cid:229)tar till ett pris av 10 miljoner franska franc innebar inte att staten kunde f(cid:229) till- baka sitt satsade kapital med en avkastning som st(cid:229)r i propor- tion till den risk som tagits. Eftersom staten inte upptr(cid:228)tt som en privat investerare i en marknadsekonomi b(cid:246)r dess (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r SMC f(cid:246)ljaktligen betraktas som statligt st(cid:246)d. Vid uppskattningen av st(cid:246)dbeloppet b(cid:246)r det h(cid:229)llas i minnet att syftet med samtliga kapitaltillskott var att t(cid:228)cka gjorda f(cid:246)rlus- ter. F(cid:246)ljaktligen har i stort sett alla de medel som staten skjutit till f(cid:246)rbrukats. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r kapitaltillskotten p(cid:229) 5,868 miljarder franska franc i sin helhet betraktas som statligt st(cid:246)d. Det m(cid:229)ste (cid:228)ven g(cid:246)ras en bed(cid:246)mning av st(cid:246)dinslaget i den garanti p(cid:229) 423 miljoner franska franc som beviljats av staten f(cid:246)r att t(cid:228)cka eventuella garantianspr(cid:229)k. Garantin best(cid:229)r av sta- tens (cid:229)tagande att gottg(cid:246)ra k(cid:246)paren f(cid:246)r eventuell skada till f(cid:246)ljd av skulder vars ursprung inte hade klarlagts f(cid:246)r denne eller f(cid:246)r identifierade men os(cid:228)kra skatteskulder. Det (cid:228)r oklart huruvida denna garanti kommer att utnyttjas eftersom den huvudsakli- gen omfattar icke identifierade risker eller hypotetiska h(cid:228)ndel- ser inom SMC. Garantin f(cid:246)r skatterisken v(cid:228)rderades till 123 miljoner franska franc av den oberoende revisorn och detta belopp ingick i informationen till dem som tog del av dokumentationen. I det utkast till kontrakt som presenterades f(cid:246)r de banker som tog del av dokumentationen f(cid:246)rv(cid:228)ntades den potentiella k(cid:246)paren ange ett garantibelopp f(cid:246)r de (cid:148)icke klarlagda(cid:148) skulderna och de otillf(cid:246)rlitliga skatteredovisningarna. Den bank som l(cid:228)mnade in ett definitivt anbud beg(cid:228)rde 300 miljoner franska franc i garanti f(cid:246)r de (cid:148)icke klarlagda(cid:148) skulderna och de otillf(cid:246)rlitliga skatteredovisningarna. av vilken gen att garantin (cid:228)r ber(cid:228)ttigad och att st(cid:246)dinslaget (cid:228)r lika med garantibeloppet. P(cid:229) grund av sv(cid:229)righeten att exakt fastst(cid:228)lla skatterisken, till 123 miljoner franska franc, (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att r(cid:228)kna med en variationsmarginal p(cid:229) – 10 % av v(cid:228)rdet av den garanti som t(cid:228)cker denna risk. Kommissionen fastst(cid:228)ller d(cid:228)rf(cid:246)r det statliga st(cid:246)d som den kan godk(cid:228)nna inom ramen f(cid:246)r garantin till h(cid:246)gst 435,3 miljoner franska franc. revisionsbyr(cid:229)n uppskattades I sin skrivelse av den 21 april 1997 framh(cid:246)ll de franska myn- digheterna att de ovan n(cid:228)mnda kapitaltillskotten var den minst kostsamma l(cid:246)sningen f(cid:246)r aktie(cid:228)garen staten. Kommissionen medger och (cid:228)r (cid:246)vertygad om att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ins(cid:228)ttarnas och marknadernas f(cid:246)rtroende f(cid:246)r kreditinstitutens goda funktion och stabilitet. En grundl(cid:228)ggande faktor f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla detta f(cid:246)rtroende (cid:228)r respekten f(cid:246)r mark- nadsdisciplinen, vilket inkluderar m(cid:246)jligheten till sanktioner f(cid:246)r kreditinstitut som (cid:228)r strukturellt ol(cid:246)nsamma och i f(cid:246)rekom- mande fall att de sl(cid:229)s ut fr(cid:229)n marknaden. Att h(cid:229)lla kreditinsti- tut som saknar (cid:229)terh(cid:228)mtningsm(cid:246)jligheter vid liv ger d(cid:228)remot upphov till betydande snedvridningar av konkurrensen, inneb(cid:228)r en moralisk risk och leder slutligen till att den (cid:246)vriga delen av banksystemet f(cid:246)rsvagas. Dessutom orsakar det allvarliga felallo- keringar av resurser och s(cid:229)ledes en snedvridning av ekonomin i sin helhet. I en marknadsekonomi beslutar aktie(cid:228)garna normalt sett att st(cid:246)dja en ekonomisk verksamhet om den har tillr(cid:228)ckliga utsik- ter till l(cid:246)nsamhet p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. Ett s(cid:229)dant upptr(cid:228)dande (cid:228)r i f(cid:246)re- kommande fall f(cid:246)renligt med principen om en privat investe- rare i en marknadsekonomi. I exceptionella fall kan en aktie(cid:228)gare i syfte att skydda sitt eget rykte k(cid:228)nna sig f(cid:246)ranledd att ge sitt st(cid:246)d (cid:228)ven om det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhetsutsikter (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga. F(cid:246)r att fastst(cid:228)lla att aktie(cid:228)garen statens upptr(cid:228)dande inte utgjorde statligt st(cid:246)d m(cid:229)ste det f(cid:246)rst l(cid:228)ggas fram bevis f(cid:246)r att statens rykte stod p(cid:229) spel p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r en privat aktie(cid:228)gare. ˜ven om detta kan fastst(cid:228)llas inneb(cid:228)r det inte att staten kan undandra sig till(cid:228)mpningen av artikel 92 i f(cid:246)rdraget utan att handla i strid mot artikel 222 i f(cid:246)rdraget. Om s(cid:229) vore fallet skulle de offentliga f(cid:246)retag som har en aktie(cid:228)gare med obegr(cid:228)nsade resurser sig till(cid:228)mpningen av artikel 92 i f(cid:246)rdraget. Ett bidrag fr(cid:229)n en statlig aktie(cid:228)gare som g(cid:229)r ut(cid:246)ver vad en privat aktie(cid:228)gare normalt skulle ha gett under liknande omst(cid:228)ndigheter kan d(cid:228)rf(cid:246)r betraktas som ett statligt st(cid:246)d som kan leda till snedvridning av konkurrensen. samtliga kunna undandra Med tanke p(cid:229) SMC:s finansiella st(cid:228)llning och de tidigare under- skattningarna av det faktiska behovet av avs(cid:228)ttningar (cid:228)r det rimligt att k(cid:246)paren (cid:228)r extra f(cid:246)rsiktig vid ber(cid:228)kningen av det belopp som garantin skall t(cid:228)cka. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktli- Kommissionen anser att en aktie(cid:228)gares bidrag till ett f(cid:246)retag som befinner sig i likvidation endast i exceptionella fall kan (cid:246)verstiga dennes andel av aktiekapitalet. Aktie(cid:228)garen kan ha ett s(cid:228)rskilt ansvar i fall av bedr(cid:228)geri eller i s(cid:229)dana fall av missk(cid:246)tsel eller felaktigt handlande som de franska myndigheterna anf(cid:246)rt, om dessa handlingar kan bel(cid:228)ggas och enbart i en omfattning 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/9 finansiella konsekvenser (12). som motsvarar handlingarnas ˜ven om det skulle kunna fastst(cid:228)llas att staten som aktie(cid:228)gare juridiskt eller de facto var likst(cid:228)lld med en f(cid:246)retagsledare eller att staten (cid:228)r skyldig till missk(cid:246)tsel eller felaktiga handlingar som skadat n(cid:229)gon annan och de finansiella konsekvenserna av detta eventuella ansvar motsvarade st(cid:246)dbeloppet, kan s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser inte inneb(cid:228)ra att staten kan undandra sig till(cid:228)mp- ningen av artikel 92 i f(cid:246)rdraget utan att bryta mot den r(cid:228)ttsliga principen om att ingen kan grunda sin argumentation p(cid:229) de fel denne sj(cid:228)lv beg(cid:229)tt (nemo auditur propriam turpitudinem allegans). Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen att den allm(cid:228)nna principen om en aktie(cid:228)gares begr(cid:228)nsade ansvar i ett aktiebolag f(cid:246)rblir till- l(cid:228)mplig (cid:228)ven i f(cid:246)religgande (cid:228)rende. i den Vad g(cid:228)ller h(cid:228)nvisningen till artikel 52 f(cid:246)rsta stycket franska banklagen ifr(cid:229)gas(cid:228)tter inte kommissionen dess giltighet i f(cid:246)rh(cid:229)llande till EG-direktiven p(cid:229) bankomr(cid:229)det. Kommissionen konstaterar dock att det i detta stycke talas om att uppmana aktie(cid:228)garna, och inte om en skyldighet f(cid:246)r dem, att ge sitt st(cid:246)d till ett kreditinstitut i sv(cid:229)righeter. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan det konsta- teras att varken de franska myndigheterna eller ber(cid:246)rd tredje part n(cid:228)mner aktie(cid:228)garnas skyldighet att ge st(cid:246)d. Det kan likale- des konstateras att aktie(cid:228)garna vid vissa franska bankkonkurser nyligen har v(cid:228)grat att h(cid:246)rsamma s(cid:229)dana uppmaningar fr(cid:229)n Frankrikes centralbankschef och att Paris appellationsdomstol i ett (cid:228)rende nyligen (i m(cid:229)let Compagnie du BPT (13)) bekr(cid:228)ftade att artikel 52 i banklagen b(cid:246)r tolkas p(cid:229) ett s(cid:228)tt som inte (cid:228)r tvingande f(cid:246)r aktie(cid:228)garna. Om huvudaktie(cid:228)garna i en bank i andra fall beslutat att ge sitt st(cid:246)d har de gjort detta antingen f(cid:246)r att skydda sina (cid:228)garintressen p(cid:229) andra omr(cid:229)den eller f(cid:246)r att undvika allvarligare r(cid:228)ttsliga konsekvenser. Det inneb(cid:228)r dock inte att en aktie(cid:228)gare i en bank har en allm(cid:228)n r(cid:228)ttslig skyldig- het att under alla omst(cid:228)ndigheter ansvara f(cid:246)r bankens skulder. En s(cid:229)dan f(cid:246)rmodad skyldighet att ansvara f(cid:246)r skulderna skulle i sj(cid:228)lva verket i praktiken kunna betraktas som ett brott mot principen om att aktie(cid:228)garnas ansvar (cid:228)r begr(cid:228)nsat till det kapi- tal de satsat i aktiebolaget. En s(cid:229)dan skyldighet skulle med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n konkurrensreglerna inneb(cid:228)ra en diskrimine- ring mellan privata och offentliga banker eftersom en privat investerare inte har tillg(cid:229)ng till statens obegr(cid:228)nsade resurser. I praktiken skulle en s(cid:229)dan regel g(cid:246)ra det n(cid:228)stan om(cid:246)jligt f(cid:246)r en privat aktie(cid:228)gare att ha majoritetskontrollen (cid:246)ver en privat bank som (cid:246)verstiger en viss storlek mot bakgrund av de enorma summor som skulle kunna beh(cid:246)va mobiliseras, vilket skulle inneb(cid:228)ra en ytterligare diskriminering mellan privata och offentliga banker. ger staten i form av aktie(cid:228)gare och de kostnader som staten kan beh(cid:246)va st(cid:229) f(cid:246)r av andra sk(cid:228)l, framf(cid:246)r allt i egenskap av myndighet med ansvar f(cid:246)r den monet(cid:228)ra och finansiella stabili- teten. Kommissionen och Europeiska gemenskapernas domstol har redan avvisat argumentet om att en statlig aktie(cid:228)gare i samband med en likvidation har ett ansvar f(cid:246)r skulderna som g(cid:229)r ut(cid:246)ver dennes andel av aktiekapitalet, med motiveringen att ett s(cid:229)dant utvidgat ansvar inneb(cid:228)r en sammanblandning av statens roll som aktie(cid:228)gare och som f(cid:246)rsvarare av v(cid:228)l- f(cid:228)rden (14). Det (cid:228)r endast kostnaderna f(cid:246)r staten i egenskap av aktie(cid:228)gare som (cid:228)r relevanta vid j(cid:228)mf(cid:246)relsen mellan kostnaderna f(cid:246)r den valda l(cid:246)sningen och f(cid:246)r de alternativa l(cid:246)sningarna, eftersom inslaget av statligt st(cid:246)d i transaktionen avg(cid:246)rs av hur staten agerat i f(cid:246)rh(cid:229)llande till hur en privat investerare skulle ha agerat. I detta sammanhang (cid:228)r det uppenbart att icke rele- vanta kostnader som sociala kostnader eller skattekostnader inte heller skall j(cid:228)mf(cid:246)relsen, eftersom f(cid:246)retaget eller dess aktie(cid:228)gare normalt skall betala dessa ur sina egna medel, och f(cid:246)ljaktligen kan inte aktie(cid:228)garna vid en likvidation ansvara f(cid:246)r dem i en utstr(cid:228)ckning som (cid:246)verstiger v(cid:228)rdet av aktiekapitalet samt de garantier de tecknat (15). inkluderas i I SMC:s fall vill kommissionen f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst betona att kost- naden f(cid:246)r statens saneringsaktion skulle ha varit mindre omfat- tande om det hade genomf(cid:246)rts en f(cid:246)rdjupad analys och dras- tiska omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) ett tidigare stadium, senast vid tiden f(cid:246)r bankkommissionens f(cid:246)rsta rapport 1992. En pri- vat investerare skulle normalt ha ingripit d(cid:229) resultatet b(cid:246)rjade f(cid:246)rs(cid:228)mras i b(cid:246)rjan av 90-talet i st(cid:228)llet f(cid:246)r att v(cid:228)nta tills f(cid:246)reta- get hade visat f(cid:246)rlust under sju (cid:229)r i rad innan de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna vidtogs. Staten har genom sitt pas- siva agerande inte upptr(cid:228)tt som en f(cid:246)rnuftig aktie(cid:228)gare. F(cid:246)ljakt- ligen kan de franska myndigheternas argument om att kost- naderna f(cid:246)r en likvidation skulle ha varit h(cid:246)gre (cid:228)n om kost- naderna f(cid:246)r kapitaltillskotten inte godtas. F(cid:246)r det andra avvisar kommissionen av nedanst(cid:229)ende sk(cid:228)l det argument som syftar till att utvidga aktie(cid:228)garen statens ansvar f(cid:246)r likvidationsskulderna till ett belopp som g(cid:229)r ut(cid:246)ver dess andel av aktiekapitalet: Vad g(cid:228)ller argumentet om att aktie(cid:228)garen staten b(cid:246)r ta ansvaret f(cid:246)r skulderna p(cid:229) grund av sitt ansvar f(cid:246)r en bristande kontroll eller (cid:246)vervakning av detta slag av f(cid:246)retag, p(cid:229)minner kommis- sionen om att det vid bed(cid:246)mningen av st(cid:246)dinslaget i en statlig transaktion (cid:228)r l(cid:228)mpligt att skilja mellan de kostnader som (cid:229)lig- (12) Se artiklarna 179 och 180 i lagen av den 25 januari 1985 om sanering och likvidation av f(cid:246)retag, Frankrikes officiella tidning, 26. 1. 1985. (13) Dom av den 13 januari 1998. (cid:151) Argumentet om utvidgat ansvar skiljer inte mellan statens skyldigheter i egenskap av aktie(cid:228)gare och de skyldigheter den anser sig ha i egenskap av v(cid:228)lf(cid:228)rdsstat, ansvarig f(cid:246)r den sociala stabiliteten, eller i egenskap av monet(cid:228)r myn- dighet. (14) Se s(cid:228)rskilt kommissionens beslut i (cid:228)rendena Bull (EGT L 386, 31. 12. 1994, s. 1), CrØdit Lyonnais (EGT L 308, 21. 12. 1995, s. 92), Efim (EGT C 349, 29. 12. 1993, s. 2) och EG-domstolens dom av den 14 september 1994 i m(cid:229)let Hytasa (De f(cid:246)renade m(cid:229)len C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Rec. 1994, s. 1). (15) F(cid:246)rutsatt att det r(cid:246)r sig om garantier som tecknats p(cid:229) aff(cid:228)rsm(cid:228)s- siga villkor och som inte utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d. L 198/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 (cid:151) Argumentet om utvidgat ansvar har presenterats som om det skulle r(cid:246)ra sig om ett ovillkorligt och obegr(cid:228)nsat ansvar, och inte om ett ansvar inom ramen f(cid:246)r lagen fr(cid:229)n 1985. De franska myndigheterna har i synnerhet inte lagt fram bevis f(cid:246)r att aktie(cid:228)garen staten juridiskt eller de facto var f(cid:246)retagsledare f(cid:246)r SMC och i kraft av denna st(cid:228)llning var f(cid:246)rpliktigad att bevilja de ber(cid:246)rda st(cid:246)den p(cid:229) grund av att den hade ett ansvar f(cid:246)r bedr(cid:228)geri, missk(cid:246)tsel eller fel- aktiga handlingar som skadat n(cid:229)gon annan. De franska myndigheterna har inte heller visat att de finansiella kon- sekvenserna av ett s(cid:229)dant ansvar skulle motsvara st(cid:246)dbe- loppen. (cid:151) ˜ven om samtliga dessa icke belagda faktorer skulle kunna p(cid:229)visas kan de inte inneb(cid:228)ra att staten kan undandra sig till(cid:228)mpningen av artikel 92 i f(cid:246)rdraget utan att bryta mot den r(cid:228)ttsliga principen om att ingen kan grunda sin argu- mentation p(cid:229) de fel denne sj(cid:228)lv beg(cid:229)tt. (cid:151) Myndigheterna har inte framh(cid:229)llit att statens rykte skulle ha st(cid:229)tt p(cid:229) spel p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r en privat aktie- (cid:228)gare. ˜ven om staten skulle ha (cid:229)beropat detta argument inneb(cid:228)r det inte att den kan undandra sig till(cid:228)mpningen av artikel 92 i f(cid:246)rdraget utan att hamna i konflikt med artikel 222 i f(cid:246)rdraget. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende framg(cid:229)r det att en privat inve- sterare inte skulle ha genomf(cid:246)rt de n(cid:228)mnda kapitaltillskotten eller beviljat garantin i fr(cid:229)ga. Eftersom dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kan p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstaterna inneh(cid:229)ller de s(cid:229)ledes inslag av statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. I enlighet med vad som angavs vid inledandet av f(cid:246)rfarandet kan (cid:229)tg(cid:228)r- dernas f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden endast granskas enligt artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget, p(cid:229) grundval av den fram och som nya omstruktureringsplan som k(cid:246)paren lagt framf(cid:246)r allt m(cid:229)ste visa att f(cid:246)retaget har m(cid:246)jligheter att bli l(cid:246)n- samt. 5. 2. 3 M(cid:246)jligheten av att f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset innebar ett st(cid:246)d till k(cid:246)paren Vid utvidgandet av f(cid:246)rfarandet den 14 juli 1998 angav kom- missionen att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kontrollera, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till det privatiseringsf(cid:246)rfarande som till(cid:228)mpats, huru- vida f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset kunde inneb(cid:228)ra ett inslag av st(cid:246)d till k(cid:246)paren. Kommissionen har under punkt 5. 2. 1 dragit slutsatsen att det genom privatiseringsf(cid:246)rfarandet s(cid:228)kerst(cid:228)llts att aktierna i SMC avyttrats under de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:246)ppna och opartiska f(cid:246)rh(cid:229)llan- dena. Med tanke p(cid:229) v(cid:228)rdet av f(cid:246)retaget enligt den bed(cid:246)mning som gjordes av den statliga finansf(cid:246)rvaltningens r(cid:229)dgivande bank skulle det kunna f(cid:246)religga en presumtion om st(cid:246)d till k(cid:246)paren (Banque Chaix), om denne betalat ett pris f(cid:246)r aktierna som understeg deras v(cid:228)rde. V(cid:228)rdet av SMC enligt den r(cid:229)dgivande bankens uppskattning, efter de statliga kapitaltillskotten och utan h(cid:228)nsyn till de kost- nader som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n genomf(cid:246)randet av den sociala planen, varierar mellan 50 miljoner franska franc och 250 miljoner franska franc. V(cid:228)rderingen tog h(cid:228)nsyn till ett flertal metoder som allm(cid:228)nt anv(cid:228)nds vid detta slag av analys av ett f(cid:246)retags v(cid:228)rde, n(cid:228)mligen metoden med uppskrivna nettotillg(cid:229)ngar, metoden med nuvarande b(cid:246)rsv(cid:228)rde och metoden med nuva- rande transaktionsv(cid:228)rde f(cid:246)r det egna kapitalet. Det anges klart i detta dokument att v(cid:228)rderingen av f(cid:246)retaget genomf(cid:246)rts utan h(cid:228)nsyn till de omstruktureringskostnader som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n en minskning av personalstyrkan. Det har ansetts n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att genomf(cid:246)ra en omstruktureringsplan p(cid:229) k(cid:246)parens bekostnad, vars kostnad ber(cid:228)knas till mellan [(cid:133)] (*) miljoner franska franc. P(cid:229) grundval av denna v(cid:228)rdering (cid:228)r bankens bokf(cid:246)ringsm(cid:228)ssiga v(cid:228)rde negativt om h(cid:228)nsyn tas till de omstruktureringskostnader som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n en minskning av personalstyrkan. Kommissionen konstaterar att det inom ramen f(cid:246)r privatise- ringsf(cid:246)rfarandet, vilket anses ha genomf(cid:246)rts p(cid:229) ett opartiskt och (cid:246)ppet s(cid:228)tt, endast har l(cid:228)mnats in ett definitivt anbud om att k(cid:246)pa SMC, vilket (cid:228)r anbudet fr(cid:229)n Banque Chaix p(cid:229) 10 miljoner franska franc. Dessutom inneb(cid:228)r den saneringsplan som skall genomf(cid:246)ras p(cid:229) k(cid:246)parens bekostnad en total finansiell insats p(cid:229) ca 950 miljoner franska franc f(cid:246)r Banque Chaix, vil- ket motsvarar de ber(cid:228)knade ackumulerade f(cid:246)rlusterna f(cid:246)r de tre r(cid:228)kenskaps(cid:229)ren 1998/1999/2000 som k(cid:246)paren m(cid:229)ste kom- pensera f(cid:246)r att SMC skall uppfylla de f(cid:246)reskrivna kapitalt(cid:228)ck- ningskraven. K(cid:246)parens totala finansiella insats inkluderar kostnaderna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av den sociala planen, vilka uppskattats till ca [(cid:133)] (*) miljoner franska franc. ˜ven om h(cid:228)nsyn tas till k(cid:246)pa- rens m(cid:246)jlighet att utnyttja den statliga garantin p(cid:229) 423 miljoner franska franc f(cid:246)r eventuella icke identifierade risker, r(cid:246)r det sig fortfarande om ett positivt pris som (cid:246)verstiger revisonsbyr(cid:229)ns v(cid:228)rdering. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende drar kommissionen slutsatsen att f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset inte innebar ett st(cid:246)d till k(cid:246)paren och att det (cid:246)verenskomna priset (cid:228)r ett marknadspris. 5. 3 Granskning av de beviljade st(cid:246)dens f(cid:246)renlighet Vid granskningen av de ber(cid:246)rda st(cid:246)dens f(cid:246)renlighet f(cid:246)ljer kom- missionen de allm(cid:228)nna principer som anges i gemenskapens (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakparentes och (cid:228)r mar- kerade med en asterisk. 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/11 riktlinjer f(cid:246)r statligt unds(cid:228)ttnings- och omstruktureringsst(cid:246)d till f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (16). I riktlinjerna anges de villkor som skall iakttas f(cid:246)r att ett st(cid:246)d av detta slag skall kunna betraktas som f(cid:246)renligt med f(cid:246)rdraget. De ber(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r inte unds(cid:228)ttningsst(cid:246)d i den mening som avses i riktlinjerna efter- som de inte (cid:228)r tillf(cid:228)lliga (cid:229)tg(cid:228)rder i avvaktan p(cid:229) omstrukture- rings(cid:229)tg(cid:228)rder. Deras f(cid:246)renlighet med f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r fastst(cid:228)llas genom att unders(cid:246)ka om de kan betraktas som omstruktureringsst(cid:246)d och om de i s(cid:229) fall uppfyller villkoren f(cid:246)r den typen av st(cid:246)d. Kommissionen anser att omstruktureringsst(cid:246)d kan bidra till att utveckla n(cid:228)ringsverksamheter utan att p(cid:229)verka handelsutbytet i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om f(cid:246)ljande villkor (cid:228)r uppfyllda: 1) Det finns en omstruktureringsplan som genomf(cid:246)rs fullt ut och som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att inom rimlig tid (cid:229)terst(cid:228)lla den minsta l(cid:246)nsamhet som kr(cid:228)vs p(cid:229) de investerade medlen och d(cid:228)rigenom (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets b(cid:228)rkraft p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. 2) Det l(cid:228)mnas motprestationer f(cid:246)r att kompensera st(cid:246)dets snedvridande effekter p(cid:229) konkurrensen som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt omfattande f(cid:246)r att st(cid:246)det inte skall anses strida mot det gemensamma intresset. 3) St(cid:246)det st(cid:229)r i proportion till de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len och (cid:228)r begr(cid:228)nsat f(cid:246)r omstruktureringen, s(cid:229) att f(cid:246)retaget sj(cid:228)lvt st(cid:229)r f(cid:246)r st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga del av insatserna f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla l(cid:246)nsamheten. till det absoluta minimum som kr(cid:228)vs Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen att det inom ramen f(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en samlad granskning av f(cid:246)r- enligheten med f(cid:246)rdraget f(cid:246)r alla de (cid:229)tg(cid:228)rder som inneb(cid:228)r stat- ligt st(cid:246)d till SMC mot bakgrund av k(cid:246)parens senaste omstruk- tureringsplan. 5. 3. 1 Granskning av (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att omstrukturera SMC och (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:229)ngsiktiga l(cid:246)nsamhet Den omstruktureringsplan som lagts fram grundar sig i f(cid:246)rsta hand p(cid:229) en forts(cid:228)ttning av de rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder som inleddes redan f(cid:246)r flera (cid:229)r sedan. Under perioden 1994(cid:150)1996 har det bl. a. r(cid:246)rt sig om en avyttring av icke strategiska inne- hav f(cid:246)r 221 miljoner franska franc. Till detta skall l(cid:228)ggas (cid:229)tg(cid:228)r- der f(cid:246)r att minska r(cid:246)relsekostnaderna, s(cid:229)som minskningen av personalstyrkan med ca 1 000 personer (772 mellan 1990 och 1994 samt 210 mellan 1994 och 1997), samt (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att l(cid:228)gga ut specialiserad finansiell och administrativ kompetens inom sj(cid:228)lva aff(cid:228)rsbanksverksamheten p(cid:229) entreprenad. Detta har medf(cid:246)rt att SMC:s aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning f(cid:246)rs(cid:228)mrades med 20 % mellan 1995 och 1997. Inom SMC:s utbredningsomr(cid:229)de minskade s(cid:229)ledes dess andel av den totala utl(cid:229)ningen med 20 %, fr(cid:229)n 2,55 % i december 1995 till 2,02 % under andra halv(cid:229)ret 1997. Banque Chaixs m(cid:229)l (cid:228)r att f(cid:229) SMC p(cid:229) f(cid:246)tter s(cid:229) att den blir en l(cid:246)nsam regional bank med f(cid:246)rm(cid:229)ga att sj(cid:228)lv finansiera sin utveckling. Detta kr(cid:228)ver ytterligare anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att 4) Omstruktureringsplanen genomf(cid:246)rs i sin helhet, enligt kommissionens annan skyldighet varje beslut. (cid:151) omedelbart avveckla samtliga kvarvarande diversifierade verksamheter genom likvidation eller avyttring, liksom slutliga (cid:151) v(cid:228)sentligt och varaktigt minska dess r(cid:246)relsekostnader, samt 5) Det inr(cid:228)ttas ett system f(cid:246)r (cid:246)vervakning av det f(cid:246)reg(cid:229)ende villkoret. (cid:151) modernisera och f(cid:246)renkla dess organisation och arbets- metoder. De uppgifter som de franska myndigheterna l(cid:228)mnade in vid tiden f(cid:246)r kapitaltillskotten till SMC f(cid:246)r (cid:229)ren 1993, 1994 och 1995 var inte tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att kommissionen p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt l(cid:246)nsamhet s(cid:228)tt skulle kunna granska bankens m(cid:246)jligheter till p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. Den nya statliga (cid:229)tg(cid:228)rden med avseende p(cid:229) (cid:229)r 1997 (cid:228)r s(cid:229)ledes delvis f(cid:246)rknippad med att de f(cid:246)rs(cid:246)k till (cid:246)vergripande omstruk- turering som gjorts alltsedan 1993 misslyckats. (16) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. Den plan som k(cid:246)paren lagt fram avser perioden 1997(cid:150)2002 och huvudpunkterna (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) En (cid:229)terg(cid:229)ng f(cid:246)r SMC till att bedriva aff(cid:228)rsbanksverksamhet i n(cid:228)romr(cid:229)det. Det inneb(cid:228)r en minskning av SMC:s balans- omslutning med 2,91 miljarder franska franc, dvs. 12,6 % av balansomslutningen f(cid:246)r 1997, genom att verksamheten f(cid:246)r dotterbanken SOFICIM (som motsvarar 5 % av balans- omslutningen f(cid:246)r 1997) helt upph(cid:246)r, genom att engage- manget i f(cid:246)retagen i fastighetsbranschen upph(cid:246)r (2 % av balansomslutningen f(cid:246)r 1997), genom att (cid:246)vrig fastighets- verksamhet upph(cid:246)r (3 % av balansomslutningen f(cid:246)r 1997), L 198/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 genom att verksamheten med (cid:148)riskkapital(cid:148) upph(cid:246)r (0,7 % av balansomslutningen f(cid:246)r 1997), genom att GP Banque avyttras samt genom att l(cid:229)nen till offentliga myndigheter upph(cid:246)r. [(cid:133)] (*) personer j(cid:228)mf(cid:246)rt med [(cid:133)] (*) 1997. Denna sociala plan skall l(cid:228)ggas till de tv(cid:229) ovan n(cid:228)mnda planerna, vilka till en total kostnad av 256 miljoner franska franc redan inne- b(cid:228)r minskade personalkostnader p(cid:229) 10 %. b) Genomf(cid:246)randet av social plan om ca [(cid:133)] (*) miljoner franska franc p(cid:229) k(cid:246)parens bekostnad som inneb(cid:228)r mins- kade personalutgifter p(cid:229) 28 % (cid:229)r 2002 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1997. Enligt planen skall antalet anst(cid:228)llda (cid:229)r 2002 uppg(cid:229) till c) En minskning av r(cid:246)relsekostnaderna, exklusive personal- kostnader, med 26 % fram till (cid:229)r 2002 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1997, genom rationalisering av administrationen samt enklare och smidigare strukturer. Tabell 3 Den aff(cid:228)rsplan f(cid:246)r SMC som lagts fram av k(cid:246)paren 1997 1998 1999 2000 2001 2002 (miljoner FRF) Summa r(cid:246)relseint(cid:228)kter Personalkostnader Avg(cid:229)ngsvederlag 1 211 ﬂ 691 ﬂ30 947 907 948 ﬂ 676 ﬂ 684 ﬂ 595 ﬂ30 0 (cid:214)vriga r(cid:246)relsekostnader samt avskrivningar ﬂ 437 ﬂ 390 ﬂ 347 Summa kostnader R(cid:246)relseresultat brutto ﬂ 1 158 ﬂ 1 096 ﬂ 1 031 53 ﬂ 149 ﬂ 124 1 004 ﬂ 510 0 ﬂ 338 ﬂ 848 156 1 083 ﬂ 520 0 ﬂ 325 ﬂ 845 238 0 ﬂ 342 ﬂ 937 11 (summa kostnader K/I-tal r(cid:246)relseint(cid:228)kter) i procent av summa 95,6 % 115,7 % 113,7 % 98,8 % 84,5 % 78,0 % Avs(cid:228)ttningar ﬂ 3 153 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Resultat efter avs(cid:228)ttningar ﬂ 3 100 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Kostnad f(cid:246)r omstruktureringsplanen (1) 0 [(cid:133)] (*) 0 0 0 0 Resultat ﬂ 3 100 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) Ackumulerat resultat 1998(cid:150)1999(cid:150)2000 ﬂ 950 Eget kapital efter kapitaltillskott 487 [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) [(cid:133)] (*) (1) Kostnad f(cid:246)r den sociala omstruktureringen inklusive samtliga direkta och indirekta kostnader i samband med omstrukturerings- planen. De ovan n(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rderna b(cid:246)r g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att bryta ned- g(cid:229)ngen f(cid:246)r f(cid:246)retagets verksamhet under (cid:229)r 2000. Under omstruktureringsplanens f(cid:246)rsta fas (1998(cid:150)2000) f(cid:246)rv(cid:228)ntas en fortsatt markerad f(cid:246)rs(cid:228)mring av r(cid:246)relseresultatet. Den plane- rade avvecklingen av tillg(cid:229)ngar och minskningen av utest(cid:229)ende fordringar leder till en kraftig nedg(cid:229)ng f(cid:246)r r(cid:246)relseint(cid:228)kterna. Samtidigt orsakar (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att omorganisera och trimma banken betydande extra kostnader. De sammanlagda f(cid:246)rlus- terna ca f(cid:246)r perioden 1998(cid:150)2000 ber(cid:228)knas uppg(cid:229) 950 miljoner franska franc. till De nya r(cid:246)relsef(cid:246)rlusterna st(cid:228)ller krav p(cid:229) ett eller flera kapital- tillskott fr(cid:229)n k(cid:246)parens sida p(cid:229) ca 950 miljoner franska franc. K(cid:246)parens kapitaltillskott motsvarar endast de nya r(cid:246)relsef(cid:246)rlus- terna f(cid:246)r perioden 1998(cid:150)2000 och inneb(cid:228)r varken att SMC:s egna kapital (cid:246)kar efter det att h(cid:228)nsyn tagits till verksamhets- resultatet eller att dess totala finansiella kapacitet (cid:246)kar. Banque Chaixs avsikt (cid:228)r att SMC:s egna kapital skall uppg(cid:229) till den minsta f(cid:246)reskrivna niv(cid:229)n p(cid:229) 4 %. Mot bakgrund av den utveck- ling f(cid:246)r de v(cid:228)gda utest(cid:229)ende fordringarna som (cid:228)r f(cid:246)rknippad med strategin om (cid:229)terg(cid:229)ng till k(cid:228)rnverksamheten och minsk- ning av kapaciteten kommer SMC:s egna kapital att understiga 500 miljoner franska franc under hela perioden 1998(cid:150)2001. Banken f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli l(cid:246)nsam igen fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2002, med en avkastning p(cid:229) eget kapital p(cid:229) ca 20 % och en avkastning p(cid:229) det kapital som k(cid:246)paren investerat (ROI) p(cid:229) ca 11 %. Detta skulle vara resultatet av dels en betydande f(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:246)ljd av effekterna av genomf(cid:246)randet av den K/I-talet, sociala planen och av synergieffekter fr(cid:229)n samarbetet med k(cid:246)parens f(cid:246)retagsgrupp, och dels av (cid:229)terg(cid:229)ngen till ett normalt m(cid:246)nster vad g(cid:228)ller riskkostnader. till Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende drar kommissionen slutsatsen att det f(cid:246)rsta villkoret f(cid:246)r att st(cid:246)det skall betraktas som f(cid:246)r- enligt enligt de ovan n(cid:228)mnda riktlinjerna, n(cid:228)mligen att l(cid:246)nsam- heten skall (cid:229)terst(cid:228)llas inom rimlig tid, (cid:228)r uppfyllt. 5. 3. 2 Motprestationerna F(cid:246)r att undvika att st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna leder till att de f(cid:246)retag som saneras blir alltf(cid:246)r starka, vilket skulle kunna leda till att de 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 198/13 beter sig alltf(cid:246)r aggressivt, skall det f(cid:246)retag som f(cid:229)r st(cid:246)d finan- siera en betydande del av omstruktureringskostnaderna med sina egna medel. I detta sammanhang kan det vara l(cid:228)mpligt att erinra om den princip i riktlinjerna, enligt vilken det f(cid:246)retag som f(cid:229)r st(cid:246)d inte skall begr(cid:228)nsa sig till att avyttra de dotterbo- lag eller verksamheter som belastar dess resultat utan (cid:228)ven skall avyttra de tillg(cid:229)ngar som (cid:228)r av god kvalitet och de dotterbolag som kan ge f(cid:246)retaget de resurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att finansiera omstruktureringen samtidigt som anspr(cid:229)ken p(cid:229) offentliga medel minimeras. H(cid:228)rigenom begr(cid:228)nsas det nya st(cid:246)det till det i absoluta minimum som kr(cid:228)vs och f(cid:246)retaget v(cid:228)sentlig utstr(cid:228)ckning bidra till sina egna omstruktureringskost- nader. tvingas att kontinuerligt SMC:s balansomslutning har minskat fr(cid:229)n 24,597 miljarder franska franc 1992 till 23,149 miljarder franska franc 1997, dvs. en minskning med 16 %. Denna utveckling har huvudsakligen berott p(cid:229) en minskning av de utest(cid:229)ende kundfordringarna, vilket avspeglar den minskade utl(cid:229)ningen (en minskning med 18,9 % mellan 1994 och 1997), och p(cid:229) att leasingtransaktionerna minskat med 40 % genom att dotterbolaget PBS successivt minskat sin verksamhet. Dessa minskningar beror dock delvis helt enkelt p(cid:229) d(cid:229)lig led- ning av f(cid:246)retaget. De (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder som SMC inlett och den aff(cid:228)rsplan som k(cid:246)paren lagt fram inneh(cid:229)ller ytterligare motprestationer av f(cid:246)l- jande tre slag: i) Att omedelbart och definitivt upph(cid:246)ra med verksamheten p(cid:229) f(cid:246)ljande fem omr(cid:229)den: (cid:151) Nedl(cid:228)ggning av Soficim, ett av de sista franska f(cid:246)retag som (cid:228)r specialiserat p(cid:229) hypoteksl(cid:229)n direkt till sin egen kundkrets (som skiljer sig fr(cid:229)n bankens kundkrets). (cid:151) Avyttring av GP Banque, genom vilken SMC t(cid:228)nkte utveckla sin internationella verksamhet. ii) Minskning av volymen p(cid:229) sj(cid:228)lva bankverksamheten Under de tv(cid:229) (cid:229)ren 1998 och 1999 kommer SMC:s r(cid:246)relse- int(cid:228)kter att minska med ca 25 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med niv(cid:229)n 1997, som redan l(cid:229)g 15 % under 1996 (cid:229)rs niv(cid:229). Utl(cid:229)nings- och v(cid:228)rdepappersverksamheten kommer under samma period att proportionellt sett minska lika mycket. Denna minsk- ning av bankverksamhetens volym kommer att vara en f(cid:246)ljd av medvetna (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas dels som ett led i att (cid:229)terta kontrollen (cid:246)ver kreditpolitiken och dels som en funktion av m(cid:229)lgruppsalternativen i k(cid:246)parens plan. iii) Utl(cid:228)ggning av specialiserad finansiell och administrativ kompetens p(cid:229) entreprenad Inom ramen f(cid:246)r aff(cid:228)rsbanksverksamheten avser SMC att l(cid:228)gga ut f(cid:246)ljande specialiserade tj(cid:228)nster p(cid:229) entreprenad: framf(cid:246)r allt (cid:151) F(cid:246)rvaring av v(cid:228)rdepapper. (cid:151) F(cid:246)rvaltning f(cid:246)r tredje mans r(cid:228)kning. SMC kommer att upph(cid:246)ra att sj(cid:228)lvt producera vissa finansiella produkter som den s(cid:228)ljer till sina kunder. Det utest(cid:229)ende beloppet f(cid:246)r dessa produkter uppgick till (cid:246)ver 5,5 miljarder franska franc den 31 december 1997. (cid:151) Likviditetshantering och d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippad marknads- verksamhet. (cid:151) Checkhantering. Mot bakgrund av vad som framkommit ovan inom ramen f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av SMC:s l(cid:246)nsamhet och de motprestatio- ner som kr(cid:228)vs, s(cid:228)rskilt under punkt 5. 3. 2 i, (cid:228)r kommissio- nens (cid:229)sikt att villkoret i riktlinjerna om omstrukturerings- st(cid:246)d om att konkurrensen inte f(cid:229)r snedvridas (cid:228)r uppfyllt. (cid:151) Avveckling av verksamheten med fastighetsleasing som var koncentrerad kring dotterbolaget PBS, vilket skall avyttras. 5. 3. 3 (cid:214)vriga villkor (cid:151) L(cid:229)nen till lokala myndigheter skall upph(cid:246)ra och l(cid:229)ne- portf(cid:246)ljen avyttras. Kommissionen anser likaledes att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att de (cid:246)vriga villkoren i riktlinjerna om omstruktureringsst(cid:246)d upp- fylls. (cid:151) Riskkapitalverksamheten, som utvecklats genom flera specialiserade dotterbolag, skall upph(cid:246)ra. Detta inneb(cid:228)r att SMC:s balansomslutning minskar med ytterligare 2,910 miljarder franska franc, vilket motsvarar 12,6 % av 1997 (cid:229)rs balansomslutning och 10 % av r(cid:246)relse- int(cid:228)kterna f(cid:246)r 1997. Principen om att st(cid:246)det skall begr(cid:228)nsas till det absoluta mini- mum som kr(cid:228)vs inneb(cid:228)r att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att tillse att SMC dels har ett eget kapital som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att uppfylla de f(cid:246)reskrivna kraven och dels att f(cid:246)retaget inte f(cid:229)r ett st(cid:246)rre eget kapital (cid:228)n vad som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Kommis- sionen konstaterar i detta avseende att det statliga kapitaltill- iaktta skottet motsvarar den skyldighet aktie(cid:228)garen har att L 198/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 reglerna om en minsta niv(cid:229) f(cid:246)r det egna kapitalet, s(cid:229)vida han inte v(cid:228)ljer att likvidera banken. M(cid:246)jligheten att ge ytterligare kapitaltillskott, som eventuellt bed(cid:246)ms n(cid:246)dv(cid:228)ndiga mot bak- grund av karakt(cid:228)ren p(cid:229) SMC:s verksamhet och dess portf(cid:246)lj, (cid:246)verl(cid:228)mnas (cid:229)t k(cid:246)paren. Det g(cid:229)r s(cid:229)ledes att dra slutsatsen att niv(cid:229)n p(cid:229) SMC:s egna kapital efter det statliga st(cid:246)det i fr(cid:229)ga inte kommer att inneb(cid:228)ra att f(cid:246)retaget st(cid:228)rks ut(cid:246)ver vad som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r dess omstrukturering. I enlighet med riktlinjerna f(cid:246)r omstruktureringsst(cid:246)d b(cid:246)r m(cid:246)jlig- heten f(cid:246)r SMC att f(cid:246)ra (cid:246)ver skattem(cid:228)ssiga underskott till kom- mande r(cid:228)kenskaps(cid:229)r upph(cid:228)vas f(cid:246)r ett belopp som motsvarar de f(cid:246)rluster som kompenserats med kapitaltillskotten. Slutligen (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kontrollera att omstrukture- ringsplanen genomf(cid:246)rs v(cid:228)l. I detta syfte b(cid:246)r de franska myndig- heterna (cid:246)verl(cid:228)mna rapporter sj(cid:228)tte m(cid:229)nad fr(cid:229)n och med dagen f(cid:246)r kommissionens beslut och till och med den dag d(cid:229) (cid:229)tagandena i omstruktureringsplanen full- gjorts. till kommissionen var 6. SLUTSATSER Kommissionens slutsats (cid:228)r att s(cid:229)v(cid:228)l de kapitaltillskott som genomf(cid:246)rdes under (cid:229)ren 1993, 1994, 1995 och 1997 till ett belopp av 5,868 miljarder franska franc som garantin p(cid:229) 423 miljoner franska franc inneh(cid:229)ller inslag av statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. P(cid:229) grund av sv(cid:229)righeten att exakt fastst(cid:228)lla skatterisken, vilken av revisionsbyr(cid:229)n uppskattades till 123 miljoner franska franc, (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att r(cid:228)kna med en variationsmarginal p(cid:229) – 10 % av v(cid:228)rdet av den garanti som t(cid:228)cker denna risk. Storleken p(cid:229) det statliga st(cid:246)d som kan god- k(cid:228)nnas uppskattas s(cid:229)ledes till h(cid:246)gst 6,3033 miljarder franska franc. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har granskats mot bakgrund av artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget i syfte att fastst(cid:228)lla om de kan betraktas som f(cid:246)r- enliga med den gemensamma marknaden. P(cid:229) grundval av vad som n(cid:228)mns ovan kan det st(cid:246)d som beviljats SMC anses upp- fylla villkoren i statligt unds(cid:228)ttnings- och omstruktureringsst(cid:246)d till f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter. De ber(cid:246)rda st(cid:246)- den kan s(cid:229)ledes ges undantag fr(cid:229)n det f(cid:246)rbud som avses i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget och i artikel 61. 1 i EES-avtalet, eftersom de kan betraktas som f(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. riktlinjerna f(cid:246)r H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 i Frankrikes (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r SociØtØ Marseillaise de CrØdit (SMC) form av kapitaltillskott p(cid:229) 5,868 miljarder franska franc samt den garanti p(cid:229) 423 miljoner franska franc som den franska staten beviljat utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rklaras f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden och med EES-avtalet enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet, p(cid:229) de villkor som anges i artikel 2. Det godk(cid:228)nda st(cid:246)det skall begr(cid:228)nsas till 6,3033 miljarder franska franc. Artikel 2 1. Frankrike skall bekr(cid:228)fta att f(cid:246)retaget fullt ut kommer att genomf(cid:246)ra den omstruktureringsplan som lagts fram f(cid:246)r kom- missionen, inklusive den f(cid:246)reslagna minskningen av verksam- heten. Frankrike skall l(cid:228)mna in utf(cid:246)rliga sexm(cid:229)nadersrapporter till kommissionen, som skall inneh(cid:229)lla alla de uppgifter som kom- missionen beh(cid:246)ver f(cid:246)r att kunna kontrollera att omstrukture- ringsplanen genomf(cid:246)rs och att den f(cid:246)rl(cid:246)per korrekt. Frankrike skall upph(cid:228)va m(cid:246)jligheten f(cid:246)r SMC att f(cid:246)ra 2. (cid:246)ver skattem(cid:228)ssiga underskott till kommande r(cid:228)kenskaps(cid:229)r f(cid:246)r ett belopp som motsvarar de f(cid:246)rluster som kompenserats med kapitaltillskotten. Artikel 3 Frankrike skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader, r(cid:228)knat fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r delgiv- ningen av detta beslut, underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)r- der som vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 14 oktober 1998. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 2203/98 van de Commissie van 14 oktober 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de elfde deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 15. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 278/7 VERORDENING (EG) Nr. 2203/98 VAN DE COMMISSIE van 14 oktober 1998 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie b¶ uitvoer van witte suiker voor de elfde deelinschr¶ving in het kader van de inschr¶ving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1574/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1148/98 (2), met name op artikel 17, lid 5, tweede alinea, onder b), ling van de suikermarkt in de Gemeenschap en daar- buiten; Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastgesteld voor de elfde deelinschr¶ving; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor suiker, Overwegende dat krachtens Verordening (EG) nr. 1574/98 van de Commissie van 22 juli 1998 betreffende een permanente van heffingen en/of restituties b¶ uitvoer van witte suiker (3) deelinschr¶vingen worden gehouden voor de uitvoer van deze suiker; inschr¶ving vaststelling voor de Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1574/98 naar gelang van het geval, een maximumbedrag van de resti- tutie b¶ uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken deelinschr¶ving, waarb¶ met name rekening wordt gehouden met de situatie en de te verwachten ontwikke- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de elfde deelinschr¶ving voor witte suiker, gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1574/98, wordt het maxi- mumbedrag van de restitutie b¶ uitvoer vastgesteld op 51,771 ecu per 100 kg. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 15 oktober 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 14 oktober 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 206 van 23. 7. 1998, blz. 7