title: Protokol o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području energetike – Protokol o energetici

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

text: L_2005337HR. 01003601. xml 11/Sv. 37 HR Službeni list Europske unije 184 22005A1222(02) L 337/36 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE PROTOKOL o provedbi Alpske konvencije iz 1991. u području energetike Protokol o energetici Preambula SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, FRANCUSKA REPUBLIKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA i EUROPSKA ZAJEDNICA, U SKLADU sa svojom zadaćom provođenja sveobuhvatne politike za zaštitu i održivi razvoj alpske regije koja proizlazi iz Konvencije o zaštiti Alpa (Alpska konvencija) od 7. studenoga 1991. ; U SKLADU sa svojim obvezama na temelju članka 2. stavka 2. i 3. Alpske konvencije; SVJESNE važnosti uspostave oblika proizvodnje, distribucije i uporabe energije koji nisu štetni za prirodu i krajolik, koji su ekološki prihvatljivi i spojivi s promicanjem mjera za štednju energije; VODEĆI RAČUNA o potrebi smanjenja emisija stakleničkih plinova u alpskoj regiji u svrhu ispunjenja obveza na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime; UVJERENE da je potrebno uskladiti gospodarske interese i ekološke zahtjeve; SVJESNE da alpska regija ima posebnu važnost u Europi i da je ona u smislu geomorfologije, klime, voda, vegetacije, faune, krajolika i kulture kako jedinstvena tako i raznolika baština te da njezine visoke planine, doline i predalpski predjeli predstavljaju ekološke cjeline koje su dužne zaštititi sve, a ne samo alpske države; SVJESNE da Alpe nisu samo mjesto života i rada lokalnog stanovništva, već da su vrlo važne i za izvanalpske regije, posebno jer se radi o tranzitnom području s visokom razinom transeuropskog prometa ljudi i roba, ali i međunarodnim mrežama za distribuciju energije; VODEĆI RAČUNA o ekološkoj osjetljivosti alpske regije, posebno s obzirom na proizvodnju, promet i uporabu energije i njihovu interakciju s ključnim aspektima zaštite prirode, urbanističkog i prostornog planiranja i uporabe zemljišta; VODEĆI RAČUNA o činjenici da je zbog rizika koji prijete zaštiti okoliša, posebno zbog moguće promjene klime izazvane ljudskom djelatnošću, nužno posvetiti osobitu pozornost uskoj sprezi između društvene i gospodarske djelatnosti čovjeka i zaštite ekosustava te da je stoga posebno u alpskoj regiji potrebno donijeti primjerene i diversificirane mjere u dogovoru s lokalnim stanovništvom, političkim institucijama i gospodarskim i socijalnim organizacijama; UVJERENE da lokalnom stanovništvu treba omogućiti da definira vlastiti plan socijalnog, kulturnog i gospodarskog razvoja i sudjeluje u njegovoj provedbi u okviru postojećeg institucionalnog okvira; UVJERENE da se određeni problemi mogu riješiti samo u prekograničnom okviru, što zahtijeva poduzimanje zajedničkih mjera alpskih država i izravno zainteresiranih lokalnih zajednica; UVJERENE da je zadovoljenje energetskih potreba važan čimbenik gospodarskog i socijalnog razvoja, kako u alpskoj regiji tako i izvan nje; SVJESNE važnosti uporabe i daljnjeg razvoja ekonomskih instrumenata koji bi omogućili da se u cijenu energije točnije uračunaju njezini stvarni troškovi; UVJERENE da će alpska regija dugoročno doprinijeti zadovoljenju europskih energetskih potreba, ali da su i njoj samoj uz dovoljnu količinu vode za piće nužni energetski resursi za poboljšanje lokalnih životnih uvjeta i gospodarske produktivnosti; UVJERENE da alpska regija igra posebno važnu ulogu u povezivanju energetskih sustava europskih zemalja; UVJERENE da mjere za racionalnu uporabu energije i održivu uporabu vodnih i drvnih resursa u alpskoj regiji doprinose zadovoljenju nacionalnih energetskih potreba te da korištenje biomase i solarne energije sve više dobiva na važnosti; SPORAZUMJELE SU SE: POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Ciljevi Ugovorne se stranke obvezuju stvoriti okvirne uvjete i donijeti mjere za štednju, proizvodnju, promet, distribuciju i korištenje energije unutar teritorijalnog područja primjene Alpske konvencije kako bi uspostavile održivi razvoj u energetskom sektoru sukladno granicama tolerancije alpske regije. Ugovorne će stranke pritom dati važan doprinos zaštiti lokalnih zajednica i okoliša te zaštiti resursa i klime. Članak 2. Osnovne obveze 1. U skladu s Protokolom, ugovorne će stranke: (a) uskladiti svoje planove štednje energije sa svojim planovima općeg razvoja alpske regije; (b) prilagoditi proizvodne i prometne sustave te sustave za distribuciju energije kako bi u cjelini optimalno iskoristile infrastrukturni sustav alpske regije, vodeći računa o potrebi zaštite okoliša; (c) ograničiti utjecaj energetike na okoliš optimiziranjem pružanja usluga krajnjim korisnicima energije, između ostalog – i ako je to moguće – donošenjem sljedećih mjera: — smanjenje energetskih potreba uporabom učinkovitijih tehnologija, — šira uporaba obnovljivih izvora energije kako bi se zadovoljile preostale energetske potrebe, — optimiziranje postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz neobnovljivih izvora; (d) ograničiti negativne učinke energetskih postrojenja na okoliš i krajolik, uključujući učinke vezane uz gospodarenje otpadom koji ona proizvode, donošenjem preventivnih mjera za nova postrojenja te, prema potrebi, poboljšanjem postojećih. 2. U slučaju izgradnje novih velikih energetskih postrojenja i značajnog povećanja kapaciteta postojećih, ugovorne će stranke u skladu s važećim zakonom ocijeniti utjecaj na alpski okoliš kao i teritorijalne i socioekonomske učinke koji su s time povezani, u skladu s člankom 12. Stranke potvrđuju pravo na međunarodno savjetovanje o projektima koji imaju prekogranične učinke. 3. Ugovorne će stranke kod izrade politika u području energetike voditi računa o činjenici da je alpska regija pogodna za uporabu obnovljivih izvora energije i poticat će međusobnu suradnju na razvojnim programima u tom području. 4. Ugovorne će stranke očuvati zaštićena područja i njihove tampon-zone, ostale zaštićene i tihe zone te područja netaknute prirode i krajolik; one će optimizirati energetske infrastrukture u skladu sa stupnjem ranjivosti, tolerancije i postojećeg oštećenja alpskog ekosustava. 5. Ugovorne stranke moraju biti svjesne da se odgovarajućom politikom istraživanja i razvoja koja potiče preventivne mjere i mjere za poboljšanje može značajno doprinijeti zaštiti Alpa od utjecaja energetskih infrastruktura na okoliš. One će poticati istraživačke i razvojne aktivnosti o tom pitanju i razmjenjivati glavne rezultate. 6. Ugovorne će stranke surađivati na razvoju metoda koje će omogućiti da se u energetici vodi više računa o stvarnim troškovima. Članak 3. Sukladnost s međunarodnim pravom i drugim politikama 1. Ovaj će se Protokol provesti u skladu s međunarodnim pravnim normama, posebno onima iz Alpske konvencije i njezinih Protokola, te u skladu s važećim međunarodnim sporazumima. 2. Ugovorne će stranke kod izrade drugih politika voditi računa o ciljevima ovog Protokola, posebno u području urbanističkog i prostornog planiranja i regionalnog razvoja, prometa, poljoprivrede i šumarstva te turizma kako bi izbjegle negativne i suprotne učinke u alpskoj regiji. Članak 4. Sudjelovanje regionalnih i lokalnih tijela 1. Svaka će ugovorna stranka unutar svog institucionalnog okvira definirati najbolju razinu koordinacije i suradnje između institucija i izravno zainteresiranih regionalnih tijela kako bi se potaknula solidarna odgovornost, a posebno kako bi se kod primjene energetskih politika u alpskoj regiji i provedbe mjera na temelju tih politika iskoristile i razvile sinergije. 2. Izravno zainteresirana regionalna i lokalna tijela će u okviru svojih nadležnosti i postojećeg institucionalnog okvira sudjelovati u raznim fazama pripreme i provedbe tih politika i mjera. 3. Ugovorne će stranke poticati međunarodnu suradnju institucija izravno zainteresiranih za probleme vezane uz energetiku i okoliš kako bi potaknule sporazum o rješenjima zajedničkih problema. POGLAVLJE II. POSEBNE MJERE Članak 5. Štednja i racionalna uporaba energije 1. U alpskoj su regiji potrebne posebne mjere za štednju, distribuciju i racionalnu uporabu energije. Kod tih mjera treba voditi računa o: (a) činjenici da su energetske potrebe raspršene na velikom prostoru i da su vrlo promjenljive ovisno o visini, sezoni i zahtjevima turizma; (b) lokalnoj raspoloživosti obnovljivih izvora energije; (c) posebnom utjecaju atmosferskih emisija u bazenima i dolinama zbog njihove geomorfološke konfiguracije. 2. Ugovorne će stranke nastojati postići ekološki prihvatljiviju uporabu energije te će kao prioritetno pitanje poticati štednju i racionalnu uporabu energije, posebno s obzirom na proizvodne procese, javne usluge i velike hotelske komplekse te prometne objekte i objekte za sport i slobodno vrijeme. 3. One će donijeti mjere i odredbe posebno u sljedećim područjima: (a) poboljšanje izolacije zgrada i učinkovitosti sustava grijanja; (b) optimiziranje karakteristika sustava za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju; (c) periodičko praćenje i prema potrebi smanjivanje onečišćujućih emisija iz termoelektrana; (d) štednja energije putem modernih tehnoloških postupaka za uporabu i pretvorbu energije; (e) pojedinačno obračunavanje troškova grijanja i tople vode; (f) planiranje i promicanje novih zgrada koje koriste niskoenergetske tehnologije; (g) promicanje i provedba općinskih i lokalnih energetskih i klimatoloških projekata u skladu s mjerama predviđenim u članku 2. stavku 1. točki (c); (h) poboljšavanje energetskih karakteristika zgrada prilikom adaptacije i poticanje uporabe ekološki prihvatljivih sustava grijanja. Članak 6. Obnovljivi izvori energije 1. Ugovorne će stranke u okviru svojih financijskih sredstava promicati i dati prednost uporabi obnovljivih i ekološki prihvatljivih izvora energije koji nisu štetni za krajolik. 2. One će također poticati uporabu decentraliziranih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije kao što je voda, sunce i biomasa. 3. Ugovorne će stranke poticati uporabu obnovljivih izvora energije, također i u kombinaciji s postojećim konvencionalnim oblicima opskrbe energijom. 4. Ugovorne će stranke posebno poticati proizvodnju energije racionalnom uporabom vode i drva iz planinskih šuma kojima se gospodari na održiv način. Članak 7. Hidroelektrična energija 1. Ugovorne će se stranke pobrinuti da se putem odgovarajućih mjera održe ekološke funkcije vodotokova i cjelovitost krajolika, primjerice utvrđivanjem minimalnih protoka i provedbom normi za smanjenje umjetnih oscilacija vodostaja, i osigurat će migraciju životinja oko novih hidroelektrana, a po mogućnosti i oko postojećih hidroelektrana. 2. Ugovorne stranke mogu donijeti mjere za poboljšanje konkurentnosti postojećih hidroelektrana uz poštovanje njihovih sigurnosnih i ekoloških normi. 3. One se također obvezuju zaštititi vodne resurse u zonama sanitarne zaštite izvorišta vode za piće, u zaštićenim područjima i njihovim tampon-zonama, ostalim zaštićenim i tihim zonama te područjima netaknute prirode i krajolicima. 4. Ugovorne će stranke preporučiti da se umjesto izgradnje novih hidroelektrana ponovno otvore postojeće zatvorene elektrane. Odredba stavka 1. o zaštiti vodnih ekosustava i drugih povezanih sustava također se primjenjuje na ponovno otvaranje postojećih hidroelektrana. 5. Ugovorne stranke mogu u okviru svoga nacionalnog zakonodavstva ispitati mogućnost da se krajnjim korisnicima alpskih resursa zaračunaju tržišno formirane cijene kao i da se za lokalno stanovništvo predvidi naknada za usluge pružene u općem interesu. Članak 8. Energija fosilnih goriva 1. Ugovorne će se stranke pobrinuti da se u postrojenjima za proizvodnju električne struje i topline na fosilna goriva primjenjuju najbolje raspoložive tehnike. Ugovorne stranke će uporabom odgovarajućih tehnologija i/ili vrsta goriva što je više moguće ograničiti emisije iz postojećih postrojenja u alpskoj regiji. 2. Ugovorne će stranke ispitati tehničku i ekonomsku izvedivost te ekološku prihvatljivost zamjene termoelektrana na fosilna goriva postrojenjima koja koriste obnovljive izvore energije ili decentraliziranim postrojenjima. 3. Ugovorne će stranke donijeti mjere u korist kogeneracije u svrhu racionalnije uporabe energije. 4. Ugovorne će stranke u graničnim regijama u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti i povezati svoje sustave za nadzor emisija i imisija. Članak 9. Nuklearna energija 1. Ugovorne se stranke obvezuju da će u okviru međunarodnih konvencija razmjenjivati sveobuhvatne informacije o nuklearnim elektranama i drugim nuklearnim postrojenjima koja imaju ili bi mogla imati posljedice za alpsku regiju, s ciljem osiguravanja dugoročne zaštite zdravlja ljudi, flore i faune i njihovih biocenoza, staništa i njihovih interakcija. 2. Ugovorne će stranke nadalje u najvećoj mogućoj mjeri osigurati usklađivanje i povezivanje sustava za nadzor radioaktivnosti okoliša. Članak 10. Promet i distribucija energije 1. Ugovorne će stranke nastaviti racionalizirati i optimizirati sve postojeće infrastrukture, uzimajući u obzir zahtjeve zaštite okoliša, a posebno potrebu očuvanja jako osjetljivih ekosustava i krajolika, te će istovremeno poduzeti korake radi zaštite lokalnog stanovništva i alpskog okoliša gdje god je to potrebno. 2. Ugovorne će stranke kod izgradnje elektroenergetskih vodova i s njima povezanih transformatorskih stanica te kod izgradnje naftovoda i plinovoda, uključujući crpne i kompresorske stanice i ostala postrojenja sa značajnim utjecajem na okoliš, provesti sve potrebne mjere kako bi izbjegle poremećaje za lokalno stanovništvo i okoliš, uključujući uporabu postojećih objekata i mreža tamo gdje je to moguće. 3. Ugovorne će stranke kad su u pitanju elektroenergetski vodovi posebno voditi računa o važnosti zaštićenih područja i njihovih tampon-zona, ostalih zaštićenih i tihih zona, područja netaknute prirode i krajolika te zaštiti ptica. Članak 11. Renaturalizacija i ekološko inženjerstvo Ugovorne će stranke putem pilot projekata i studija utjecaja na okoliš predviđenih važećim zakonodavstvom utvrditi rješenja za obnovu vodnih lokaliteta i okoliša nakon dovršetka javnih i privatnih radova u energetici koji utječu na alpski okoliš i ekosustave. One će pritom što je više moguće primjenjivati tehnike ekološkog inženjerstva. Članak 12. Analiza utjecaja na okoliš 1. Ugovorne će stranke u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i međunarodnim konvencijama i sporazumima obaviti početnu ocjenu utjecaja na okoliš svakog planiranog energetskog postrojenja iz članka 7. , 8. , 9. i 10. ovog Protokola te svake značajne izmjene tih postrojenja. 2. Ugovorne stranke potvrđuju važnost što šire primjene najboljih raspoloživih tehnika radi uklanjanja odnosno ograničavanja utjecaja na okoliš te će u tom smislu predvidjeti razgradnju zatvorenih postrojenja koja su štetna za okoliš. Članak 13. Dijalog 1. Ugovorne će se stranke međusobno savjetovati prije pokretanja bilo kakvog projekta koji može imati prekogranične učinke. 2. Kod projekata koji mogu imati prekogranične učinke zainteresiranim ugovornim strankama treba omogućiti da pravovremeno iznesu svoje primjedbe i te primjedbe treba uzeti u obzir kod izdavanja dozvola. Članak 14. Dodatne mjere Ugovorne stranke mogu poduzeti dodatne mjere uz mjere vezane uz energetiku i održivi razvoj predviđene ovim Protokolom. POGLAVLJE III. ISTRAŽIVANJE, OSPOSOBLJAVANJE I OBAVJEŠĆIVANJE Članak 15. Istraživanje i motrenje 1. Vodeći računa o već postignutim rezultatima na različitim nacionalnim i međunarodnim razinama, ugovorne će stranke usko surađivati kako bi potaknule i uskladile istraživanje i sustavno motrenje u svrhu ostvarivanja ciljeva utvrđenih u ovom Protokolu, posebno u pogledu metoda i kriterija analize i ocjenjivanja utjecaja na okoliš i klimu te posebnih tehnologija za štednju i racionalno korištenje energije u alpskoj regiji. 2. One će voditi računa o rezultatima tih istraživanja i u postupku definiranja i preispitivanja ciljeva i mjera energetske politike te kod izvođenja obuke i pružanja tehničke pomoći na lokalnoj razini za potrebe lokalnog stanovništva, gospodarskih subjekata i regionalnih i lokalnih tijela. 3. Ugovorne stranke će se pobrinuti da se nacionalni rezultati istraživanja i sustavnog motrenja integriraju u zajednički sustav za trajno motrenje i obavješćivanje i da se učine dostupnima javnosti unutar postojećeg institucionalnog okvira. Članak 16. Osposobljavanje i obavješćivanje 1. Ugovorne će stranke poticati osposobljavanje i usavršavanje kao i obavješćivanje javnosti o ciljevima, mjerama i provedbi ovog Protokola. 2. One će posebno poticati daljnji razvoj osposobljavanja, kontinuiranog osposobljavanja i tehničke pomoći u području energetike, uzimajući u obzir zaštitu okoliša, prirode i klime. POGLAVLJE IV. PROVEDBA, PRAĆENJE I OCJENJIVANJE Članak 17. Provedba Ugovorne će stranke poduzeti sve potrebne mjere unutar postojećeg institucionalnog okvira kako bi osigurale provedbu ovog Protokola. Članak 18. Praćenje poštovanja obveza 1. Ugovorne će stranke redovito izvješćivati Stalni odbor o mjerama koje su poduzele na temelju ovog Protokola. U izvješćima treba pružiti informacije o učinkovitosti poduzetih mjera. Alpska će konferencija odrediti dinamiku dostave tih izvješća. 2. Stalni će odbor ispitati ta izvješća kako bi provjerio jesu li ugovorne stranke ispunile svoje obveze na temelju ovog Protokola. On od ugovornih stranaka također može zatražiti dodatne informacije ili se poslužiti drugim izvorima informacija. 3. Stalni odbor sastavlja izvješće o poštovanju obveza iz Protokola i dostavlja ga Alpskoj konferenciji. 4. Alpska konferencija prima izvješće na znanje. Ona može donijeti odgovarajuće preporuke ako smatra da obveze nisu ispunjene. Članak 19. Ocjenjivanje učinkovitosti odredaba 1. Ugovorne će stranke redovito ispitivati i ocjenjivati učinkovitost odredaba ovog Protokola. One će razmotriti donošenje odgovarajućih izmjena Protokola ako je to potrebno kako bi se ostvarili ciljevi. 2. Regionalna i lokalna tijela sudjeluju u tom ocjenjivanju unutar postojećeg institucionalnog okvira. Također se može obaviti savjetovanje s nevladinim organizacijama koje djeluju u tom području. POGLAVLJE V. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 20. Odnos između Alpske konvencije i Protokola 1. Ovaj Protokol predstavlja protokol Alpske konvencije u smislu njezinoga članka 2. i svih ostalih relevantnih članaka Konvencije. 2. Samo ugovorne stranke Alpske konvencije mogu postati stranke ovog Protokola. Svako otkazivanje Alpske konvencije povlači za sobom otkazivanje ovog Protokola. 3. Ako Alpska konferencija raspravlja o pitanjima koja se tiču ovog Protokola, samo ugovorne stranke Protokola mogu sudjelovati u glasovanju. Članak 21. Potpisivanje i ratifikacija 1. Ovaj je Protokol otvoren za potpisivanje državama potpisnicama Alpske konvencije i Europskoj zajednici 16. listopada 1998. te od 16. studenoga 1998. u Republici Austriji kao depozitaru. 2. Ovaj Protokol stupa na snagu za ugovorne stranke koje su dale suglasnost da ih se njime obveže tri mjeseca nakon što tri države polože svoje instrumente ratifikacije, prihvaćanja ili odobravanja. 3. Za stranke koje svoju suglasnost da ih se obveže Protokolom daju nakon toga, Protokol stupa na snagu tri mjeseca nakon polaganja instrumenta ratifikacije, prihvaćanja odnosno odobravanja. U slučaju izmjena Protokola, sve nove ugovorne stranke koje pristupe Protokolu nakon njihovoga stupanja na snagu postaju ugovorne stranke Protokola, kako je izmijenjen. Članak 22. Pisane obavijesti Depozitar će u vezi s ovim Protokolom obavijestiti svaku državu iz preambule i Europsku zajednicu o: (a) svim potpisima; (b) polaganju svih instrumenata ratifikacije, prihvaćanja i odobravanja; (c) svim datumima stupanja na snagu; (d) svim izjavama ugovornih stranaka i potpisnica; (e) svim otkazima ugovornih stranaka, uključujući dan stupanja na snagu. U potvrdu toga dolje potpisani, koji su za to valjano ovlašteni, potpisali su ovaj Protokol. Sastavljeno u Bledu 16. listopada 1998. na francuskom, njemačkom, talijanskom i slovenskom jeziku, s tim da su sva četiri teksta jednako obvezujuća i da je jedan primjerak pohranjen u Austrijskom državnom arhivu. Depozitar će poslati ovjerovljeni primjerak svakoj državi potpisnici


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3095/98 dell'on. André SAINJON alla Commissione. Aiuti accordati dall' FMI alla Corea del Sud e loro ripercussioni sui cantieri navali

eurovoc_concepts:
International Monetary Fund
South Korea
aid to undertakings
banking
financial aid
monetary crisis
shipbuilding
use of aid

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 118/179 (1999/C 118/229) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3095/98 di AndrØ Sainjon (ARE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Aiuti accordati dall(cid:146) FMI alla Corea del Sud e loro ripercussioni sui cantieri navali Nella sua lettera del 3 marzo 1998 Sir Leon Brittan affermava che la Commissione si sarebbe mostrata vigilante, vegliando a che gli aiuti accordati dal Fondo monetario internazionale alla Corea del Sud non venissero utilizzati per salvare cantieri navali in fallimento. La Commissione potrebbe fornire informazioni sullo stato attuale di tale verifica nonchØ sui suoi primi risultati? Risposta di Sir Leon Brittan a nome della Commissione (5 novembre 1998) La Commissione segue con attenzione gli sviluppi della crisi finanziaria in Corea e il suo impatto sul settore della costruzione navale europea. Nella riunione ASEM II di aprile 1998, la questione della costruzione navale Ł stata posta al ministro degli Affari esteri e del commercio. Quest(cid:146)ultimo ha riconosciuto che l(cid:146)eccesso di capacit(cid:224) del settore era il risultato di una non corretta assegnazione degli aiuti e ha affermato che l(cid:146)attuale politica del suo governo intendeva applicare in maniera piø vincolante le regole di mercato, evitando di sostenere le imprese in fallimento del settore. Egli ha dichiarato che non si prevedevano pertanto aiuti del Fondo monetario internazionale (FMI) destinati ai cantieri navali in difficolt(cid:224). Il piano del FMI, accettato dalla Corea, Ł soltanto destinato a rendere stabile il sistema finanziario e bancario e non intende assolutamente procurare fondi ai settori industriali. La Commissione, che non Ł ammessa alle riunioni del FMI, controlla nondimeno con la massima attenzione l(cid:146)evoluzione della situazione. Essa ha piø volte sottoposto alle autorit(cid:224) coreane una serie di questioni relative all(cid:146)impiego dell(cid:146)aiuto finanziario del FMI. Queste questioni hanno formato oggetto di incontri bilaterali, quali le consultazioni ad alto livello organizzate nel maggio 1998 fra la Commissione e le autorit(cid:224) coreane. In merito sono state fornite garanzie. La Commissione ha chiesto tuttavia nuove precisazioni sulla ristrutturazione del settore, i sostegni concessi dalla Korea Eximbank per l(cid:146)esportazione di navi nonchØ le allegazioni di sovvenzioni locali a subappaltatori di cantieri navali. La Commissione intende continuare ad esaminare il dossier con la massima attenzione. Tuttavia, a tutt(cid:146)oggi, la Commissione non dispone di informazioni che le consentano di affermare che la Corea non ha rispettato i suoi obblighi internazionali in questo settore. (1999/C 118/230) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3096/98 di Umberto Bossi (NI) al Consiglio (19 ottobre 1998) Oggetto: Monopolio italiano del CONI › societ(cid:224) di calcio e libera concorrenza Il monopolio nel settore delle attivit(cid:224) sportive agonistiche professionistiche e dilettantistiche, program- mate con la legge italiana n. 426 del 16 febbraio 1942, non Ł piø sostenibile, anche in relazione ai notevoli contributi che lo Stato italiano elargisce annualmente al CONI. L(cid:146)autorit(cid:224) garante per la concorrenza e il mercato, piø volte sollecitata con interrogazioni parlamentari nazionali, non si Ł mai attivata al fine di affermare il principio che il legislatore «deve creare vantaggi per i competitori e spezzare le posizioni dominanti». In particolare, risulta essere inefficiente l(cid:146)azione dell(cid:146)autorit(cid:224) nei confronti della Lega delle societ(cid:224) di calcio di serie A e B sull(cid:146)annosa questione contrattuale per i diritti televisivi pay per view in quanto si rivolge ad un organo della Federazione italiana gioco calcio (art. 6, comma II dello Statuto) che detiene, di fatto, il monopolio del settore calcistico (artt. 1 e 2 dello Statuto). L(cid:146)azione dell(cid:146)autorit(cid:224) prescinde dall(cid:146)affermazione del principio della libera concorrenza a vantaggio di pochi gruppi di operatori nel settore economico sportivo


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3200/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Resíduos radioactivos na Bulgária

eurovoc_concepts:
Bulgaria
mushroom-growing
nuclear power station
nuclear reactor
nuclear safety
public health
radioactive pollution
radioactive waste
radioactivity

formats: html print


title: Decisão nº 1/98 do Comité de Cooperação Aduaneira ACP-CE de 16 de Outubro de 1998 que concede uma derrogação à definição da noção de «produtos originários» para ter em conta a situação especial de Fiji no que respeita à sua produção de conservas de atum (posição SH ex 16.04) [notificada com o número C(1998) 2708]

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Fiji
customs cooperation
originating product
preserved product
sea fish

text: 10. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 299/27 II (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) COMISS(cid:212)O DECIS(cid:212)O Nº 1/98 DO COMIT(cid:144) DE COOPERAÇ(cid:212)O ADUANEIRA ACP-CE de 16 de Outubro de 1998 que concede uma derroga(cid:135)(cid:209)o (cid:133) defini(cid:135)(cid:209)o da no(cid:135)(cid:209)o de «produtos origin(cid:145)rios» para ter em conta a situa(cid:135)(cid:209)o especial de Fiji no que respeita (cid:133) sua produ(cid:135)(cid:209)o de conservas de atum (posi(cid:135)(cid:209)o SH ex 16. 04) [notificada com o n(cid:156)mero C(1998) 2708] (98/624/CE) O COMIT(cid:144) DE COOPERAÇ(cid:212)O ADUANEIRA ACP-CE, Tendo em conta a Quarta Conven(cid:135)(cid:209)o ACP-CEE, assinada em Lom(cid:130) em 15 de Dezembro de 1989, revista pelo acordo assinado na Rep(cid:156)blica da Maur(cid:146)cia em 4 de Novembro de 1995 e, nomeadamente, os n(cid:16) 1 a 10 do artigo 31º do seu protocolo nº 1, Considerando que as derroga(cid:135)(cid:210)es (cid:133)s regras de origem definidas no referido protocolo podem ser concedidas quando o desenvolvimento de uma ind(cid:156)stria existente ou a implanta(cid:135)(cid:209)o de uma ind(cid:156)stria nova o justifiquem; Considerando que os Estados da (cid:214)frica, Cara(cid:146)bas e Pac(cid:146)- fico (Estados ACP) beneficiam j(cid:145) de uma derroga(cid:135)(cid:209)o concedida de modo autom(cid:145)tico, nos limites de contin- gente anual de 4 000 toneladas, para conservas de atum; que este contingente foi concedido integralmente, tendo sido atribu(cid:146)da (cid:133)s Ilhas Fiji uma quantidade anual de 2 600 toneladas at(cid:130) ao ano 2000; Considerando que em 23 de Junho de 1998, os Estados ACP, em nome do governo de Fiji, apresentaram um pedido tendo em vista a obten(cid:135)(cid:209)o, para o per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Maio de 1998 e 29 de Fevereiro de 2000, de uma derroga(cid:135)(cid:209)o (cid:133) regra de origem que figura no protocolo para 8 250 toneladas de conservas de atum produzidas por este pa(cid:146)s; Considerando que (cid:130) aplic(cid:145)vel o procedimento definido nos n(cid:16) 1 a 7 do artigo 31º acima referido; que, de acordo com o pedido apresentado, o valor acrescentado (cid:133)s mat(cid:130)- rias n(cid:209)o origin(cid:145)rias utilizadas nas Ilhas Fiji (cid:130) inferior a 45 % do valor do produtor acabado; Considerando que o sector conserveiro da Comunidade Europeia se encontra j(cid:145) sujeito a uma forte press(cid:209)o da concorr(cid:136)ncia; que, em especial, os custos salariais s(cid:209)o um elemento decisivo na fixa(cid:135)(cid:209)o dos pre(cid:135)os; que uma even- tual nova abertura do mercado para al(cid:130)m da j(cid:145) concedida pela presente decis(cid:209)o a produtos importados de pa(cid:146)ses de m(cid:209)o-de-obra barata falsearia a concorr(cid:136)ncia e prejudicaria ind(cid:156)strias comunit(cid:145)rias produtoras de gravemente as conservas de atum; que tal (cid:130) o caso, em especial, no per(cid:146)odo actual, caracterizado por uma estagna(cid:135)(cid:209)o do mercado comunit(cid:145)rio, estando certos Estados-membros a ser mais afectados do que outros; Considerando que esta derroga(cid:135)(cid:209)o (cid:130) solicitada ao abrigo das disposi(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis do protocolo nº 1 e, em espe- cial, do nº 5 do artigo 31º relativo aos Estados ACP insulares; Considerando que a derroga(cid:135)(cid:209)o pretendida, limitada em termos quantitativos, n(cid:209)o (cid:130) suscept(cid:146)vel de causar um preju(cid:146)zo grave a uma ind(cid:156)stria comunit(cid:145)ria estabelecida, tendo em conta os volumes de importa(cid:135)(cid:209)o previstos, desde que sejam respeitadas certas condi(cid:135)(cid:210)es relativas (cid:133)s quantidades, (cid:133) fiscaliza(cid:135)(cid:209)o e (cid:133) dura(cid:135)(cid:209)o; Considerando que, nestas circunst(cid:131)ncias e para efeitos de aplica(cid:135)(cid:209)o do nº 1 do artigo 31º, (cid:130) conveniente conceder (cid:133)s Ilhas Fiji uma derroga(cid:135)(cid:209)o para 950 toneladas para 1998, para 1 700 toneladas para 1999 e para 200 toneladas para o per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Janeiro de 2000 e 29 de Fevereiro de 2000, L 299/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 11. 98 DECIDE: Artigo 1º Em derroga(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es espec(cid:146)ficas da lista do anexo II do protocolo nº 1 da Quarta Conven(cid:135)(cid:209)o ACP-CEE, consideram-se como origin(cid:145)rias das Ilhas Fiji as conservas de atum classificadas na posi(cid:135)(cid:209)o SH ex 1604, produzidas nas Ilhas Fiji a partir de peixe n(cid:209)o origin(cid:145)rio, de acordo com as condi(cid:135)(cid:210)es estipuladas na presente decis(cid:209)o. Artigo 2º A derroga(cid:135)(cid:209)o prevista no artigo 1º diz respeito (cid:133)s quanti- dades indicadas no anexo da presente decis(cid:209)o e expor- tadas pelas Ilhas Fiji durante o per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Junho de 1998 e 29 de Fevereiro de 2000. Artigo 3º As quantidades referidas no artigo 2º s(cid:209)o geridas pela Comiss(cid:209)o que pode tomar todas as medidas administra- tivas (cid:156)teis com vista a assegurar a sua gest(cid:209)o eficaz. Se, num Estado-membro, um importador apresentar uma declara(cid:135)(cid:209)o de introdu(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica, incluindo um pedido para beneficiar do disposto na presente decis(cid:209)o, e se essa declara(cid:135)(cid:209)o for aceite pelas autoridades aduaneiras, o Estado-membro em causa notifica a Comiss(cid:209)o da sua inten(cid:135)(cid:209)o de efectuar um saque de uma quantidade corres- pondente (cid:133)s suas necessidades. Os pedidos de saque, com indica(cid:135)(cid:209)o da data de aceita(cid:135)(cid:209)o das declara(cid:135)(cid:210)es, devem ser transmitidos sem demora (cid:133) Comiss(cid:209)o. Os saques s(cid:209)o aprovados pela Comiss(cid:209)o em fun(cid:135)(cid:209)o da data de aceita(cid:135)(cid:209)o das declara(cid:135)(cid:210)es de introdu(cid:135)(cid:209)o em livre pr(cid:145)tica pelas autoridades aduaneiras do Estado-membro em causa, na medida em que o saldo dispon(cid:146)vel o permitir. Quando um Estado-membro n(cid:209)o utilizar as quantidades sacadas, transferi-las-(cid:145), logo que poss(cid:146)vel, para o volume correspondente. Se as quantidades dos pedidos forem superiores ao saldo dispon(cid:146)vel do volume em causa, a atribui(cid:135)(cid:209)o far-se-(cid:145) proporcionalmente aos pedidos. A Comiss(cid:209)o informar(cid:145) os Estados-membros sobre os saques efectuados. Os Estados-membros garantem aos importadores dos produtos em causa um acesso igual e cont(cid:146)nuo aos refe- ridos volumes, na medida em que o saldo o permitir. Artigo 4º Os certificados EUR. 1, emitidos em aplica(cid:135)(cid:209)o da presente decis(cid:209)o, devem conter, na casa nº 7, a seguinte men(cid:135)(cid:209)o: «Derroga(cid:135)(cid:209)o — Decis(cid:209)o nº 1/98». Artigo 5º As autoridades aduaneiras das Ilhas Fiji devem adoptar as medidas necess(cid:145)rias para assegurar os controlos quantita- tivos aplic(cid:145)veis (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es dos produtos referidos no artigo 1º Para o efeito, todos os certificados emitidos em conformidade com a presente decis(cid:209)o devem conter uma refer(cid:136)ncia a esta (cid:156)ltima. As autoridades competentes das Ilhas Fiji enviam trimestralmente (cid:133) Comiss(cid:209)o uma rela(cid:135)(cid:209)o das quantidades para as quais tenham sido emitidos certi- ficados de circula(cid:135)(cid:209)o EUR. 1 ao abrigo da presente decis(cid:209)o, bem como os n(cid:156)meros de s(cid:130)rie destes certificados. Artigo 6º Os Estados de (cid:214)frica, das Cara(cid:146)bas e do Pac(cid:146)fico (Estados ACP), os Estados-membros e a Comunidade Europeia devem, no (cid:131)mbito das respectivas compet(cid:136)ncias, adoptar as medidas necess(cid:145)rias para a execu(cid:135)(cid:209)o da presente decis(cid:209)o. Artigo 7º A presente decis(cid:209)o entra em vigor no dia da sua adop(cid:135)(cid:209)o. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Junho de 1998. Feito em Bruxelas, em 16 de Outubro de 1998. Pelo Comit(cid:130) de Coopera(cid:135)(cid:209)o Aduaneira ACP-CE M. VANDEN ABEELE P. MAINGI MWANZIA Os Presidentes 10. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 299/29 ANEXO ILHAS FIJI N(cid:156)mero de ordem Posi(cid:135)(cid:209)o SH Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Per(cid:146)odo Quantidades (em toneladas) 09. 1661 ex 16. 04 Conservas de atum de 1. 6. 1998 a 31. 12. 1998 de 1. 1. 1999 a 31. 12. 1999 de 1. 1. 2000 a 29. 2. 2000 950 1 700 200


title: QUESTION ECRITE no 3112/98 de Thomas MANN à la Commission. Modalités d'exécution du programme LEONARDO

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
competence of the Member States
financing
school-industry relations
school-working life relations
traineeship
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: WRITTEN QUESTION No. 3089/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Turkish military blockade of Orthodox Monastery

eurovoc_concepts:
Orthodoxy
Türkiye
human rights
protection of minorities
religious group
religious institution
vocational education

text: C 96/160 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 Komission j(cid:228)senen Manuel Mar(cid:237)nin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1998) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Fordin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-2191/98 (1). (1) EYVL C 13, 18. 1. 1999, s. 152. (1999/C 96/233) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3089/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Turkin armeijan tiesulku ortodoksiluostariin johtavalla tiell(cid:228) Turkissa sijaitseva ortodoksiluostari Mor Gabriel on maailman vanhimpia: luostarilla on jo yli 1600 vuoden historia takanaan. Meid(cid:228)n p(cid:228)iviimme asti siell(cid:228) on opetettu ortodoksiuskontoa ja aramean kielt(cid:228), ja samalla luostari on kolmen miljoonan ortodoksiuskoa tunnustavan syyrialaisen hengellinen koti. Viime kuukausina suuret amerikkalaislehdet (esimerkiksi Los Angeles Times 21. elokuuta 1998 ja my(cid:246)s muut lehdet) ovat kertoneet, ett(cid:228) islamistinen aluehallinnon johtaja Fikret G(cid:252)ven on erilaisin tempuin yritt(cid:228)nyt lopettaa opetus- toiminnan luostarissa, jossa on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 30 opiskelijaa. My(cid:246)s tunnettu rasistinen laki, joka kielt(cid:228)(cid:228) ei-turkkilaisten Turkin kansalaisten pappisvihkimyksen, on pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, ja nyt Turkin viranomaiset pyrkiv(cid:228)t tyhjent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n luostarin kristinuskon opettajista. Kaiken lis(cid:228)ksi sijoitettiin hiljattain Hamberlin kyl(cid:228)(cid:228)n, luostarin l(cid:228)helle, Turkin armeijan valvontapiste (jota vartioidaan tankein), ja t(cid:228)ss(cid:228) valvontapisteess(cid:228) merkit(cid:228)(cid:228)n muistiin kaikkien niiden uskovaisten nimet, jotka haluavat vierailla luostarissa. Voiko komissio ilmoittaa, mik(cid:228) on sen kanta t(cid:228)ss(cid:228) asiassa, ja kertoa, miten se aikoo reagoida? Onhan k(cid:228)ynyt toimettomana aina kun Turkin alueelle j(cid:228)(cid:228)neiden ei-islamilaisten selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) koska EU on pysytellyt v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksia on loukattu, Turkki on tullut yh(cid:228) r(cid:246)yhke(cid:228)mm(cid:228)ksi ja on alkanut k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yh(cid:228) kovempia terrori- ja vainoamismenetelmi(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228) kohtaan. Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Katerina Daskalakin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-2159/98 (1). (1) EYVL C 31, 5. 2. 1999, s. 128. (1999/C 96/234) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3092/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: LEADER 1 -ohjelman mukaisen tuen maksujen my(cid:246)h(cid:228)styminen Maaseudun kehitt(cid:228)miskeskus (cid:148)La Montaæa(cid:148) on Cocentainan kunnassa (Alicante, Espanja) perustettu yksikk(cid:246), joka on osallistunut ponnekkaasti LEADER 1 -ohjelman kehitt(cid:228)miseen. Se on onnistunut saamaan erilaisia avustuksia naapurikunnissa toteutettuihin hankkeisiin. Kuitenkin vaikka sek(cid:228) avustusten my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) La Montaæalle vuonna 1994 ett(cid:228) avustettavien hankkeiden valmistumisesta on kulunut aikaa, edunsaajille ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n maksettu kokonaisuudessaan my(cid:246)nnettyj(cid:228) avustuksia. La Montaæa on selitt(cid:228)nyt edunsaajille, ett(cid:228) viiv(cid:228)stymisen syyn(cid:228) on se, ett(cid:228) se ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n saanut koko sit(cid:228) raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), joka sen piti saada Euroopan unionilta


title: Protokol o vykonávaní Alpského dohovoru z roku 1991 v oblasti ochrany pôdy

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
conservation of resources
environmental protection
international convention
soil protection
soil resources
the EU's international role

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005 SK Úradný vestník Európskej únie L 337/29 PREKLAD PROTOKOL o vykonávaní Alpského dohovoru z roku 1991 v oblasti ochrany pôdy Protokol o ochrane pôdy Preambula NEMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA, RAKÚSKA REPUBLIKA, FRANCÚZSKA REPUBLIKA, TALIANSKA REPUBLIKA, LICHTENŠTAJNSKÉ KNIEŽATSTVO, MONACKÉ KNIEŽATSTVO, SLOVINSKÁ REPUBLIKA, ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA a EURÓPSKE SPOLOČENSTVO, V SÚLADE so svojou úlohou uskutočňovať komplexnú politiku ochrany a trvalo udržateľného rozvoja alpského regiónu vyplývajúcou z Dohovoru o ochrane Álp (Alpský dohovor) zo 7. novembra 1991, V RÁMCI plnenia svojich povinností vyplývajúcich z odsekov 2 a 3 článku 2 Alpského dohovoru, S CIEĽOM znížiť kvantitatívne a kvalitatívne poškodzovanie pôdy najmä používaním poľnohospodárskych a lesníckych výrobných metód šetrných voči pôde, hospodárnym využívaním pôdy, spomalením erózie a obmedzením nepriepustnosti pôdy, UZNÁVAJÚC, že ochrana alpskej pôdy, v narušených oblastiach sú vo všeobecnom záujme, jej trvalo udržateľné obhospodarovanie a obnovenie jej prirodzených funkcií UZNÁVAJÚC, že Alpy ako jedna z najväčších súvislých prírodných oblastí v Európe sa vyznačujú ekologickou rozma- nitosťou a extrémne citlivými ekosystémami, ktorých funkčnú spôsobilosť je potrebné zachovať, SÚC PRESVEDČENÉ, že miestne obyvateľstvo musí byť schopné definovať svoj vlastný projekt sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho rozvoja a zúčastniť sa na jeho realizácii v existujúcom inštitucionálnom rámci, SÚC SI VEDOMÉ, že na jednej strane predstavuje alpský región dôležité životné a hospodárske prostredie pre miestne obyvateľstvo a oddychové prostredie pre obyvateľov iných regiónov, a na druhej strane môže byť zachovanie funkcií pôdy ohrozené jednotlivými požiadavkami na jej využitie sústredenými v úzkom alpskom regióne, a že z tohto dôvodu bude potrebné zosúladiť hospodárske záujmy s ekologickými požiadavkami, L 337/30 SK Úradný vestník Európskej únie 22. 12. 2005 UZNÁVAJÚC skutočnosť, že pôda má vo vnútri ekosystémov osobitné postavenie, že jej obnova ako aj regenerácia narušenej pôdy sú veľmi pomalé, že erózia by sa mohla zrýchliť v dôsledku topografických zvláštností alpského regiónu, že na jednej strane pôda zachytáva znečisťujúce látky a na druhej strane môže byť kontaminovaná pôda zdrojom znečistenia susedných ekosystémov a môže predstavovať riziko pre človeka, zvieratá a rastliny; SÚC SI VEDOMÉ, že využívanie pôdy, a to najmä v súvislosti s urbanizáciou, rozvojom priemyslu a remeselnej výroby, infraštruktúr, banskej ťažby, cestovného ruchu, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a takisto dopravy, môže viesť ku kvalitatívnemu a kvantitatívnemu poškodzovaniu pôdy, a preto by sa na ochranu pôdy mali navrhnúť vhodné a integrované opatrenia na prevenciu ako aj obmedzenie a nápravu škôd; DOMNIEVAJÚC SA, že ochrana pôdy má mnohonásobný dopad na ďalšie politiky v alpskom regióne a že musí byť – v dôsledku toho – koordinovaná s ostatnými odbormi a odvetviami; SÚC PRESVEDČENÉ, že isté problémy je možné vyriešiť len na cezhraničnej úrovni a vyžadujú spoločné opatrenia alpských štátov, ktoré musia zmluvné strany uskutočniť s použitím existujúcich prostriedkov, SA DOHODLI TAKTO: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Ciele a) priestoru pre poľnohospodárstvo vrátane pastvinového a lesného hospodárstva; b) plochy pre urbanizáciu a turistické aktivity; Tento protokol slúži na uskutočnenie záväzkov prijatých 1. zmluvnými stranami Alpského dohovoru v oblasti ochrany pôdy. c) priestoru pre ďalšie hospodárske využitie, dopravu, záso- bovanie a distribúciu, odvod vôd a vyvážanie odpadu; 2. Pôdu: 1. v jej prirodzených funkciách: a) životnej základne a životného prostredia pre človeka, zvieratá, rastliny a mikroorganizmy; b) významného prvku prírody a krajiny; c) časti ekosystémov, najmä pokiaľ ide o obeh vody a živín; d) prostredia premeny a regulácie nánosov látok, a to najmä vďaka jej filtračnej, pufračnej a zásobovacej schopnosti, najmä pre ochranu podzemných vôd; e) genetickej zásobárne; d) ložiska prírodných zdrojov; je potrebné trvalo zachovať vo všetkých jej zložkách. Najmä funkcie pôdy musia byť dlhodobo zaručené ekologické a zachované z kvalitatívneho a kvantitatívneho hľadiska ako základný prvok ekosystémov. Je potrebné podporiť renaturali- záciu narušenej pôdy. Cieľom potrebných opatrení je najmä prispôsobenie využí- 3. vania pôdy miestu, hospodárne využívanie plôch, prevencia erózie a škodlivých zmien štruktúry pôdy, ako aj minimalizácia nánosov látok znečisťujúcich pôdu. Obzvlášť je potrebné zachovávať a podporovať rozmani- 4. tosť pôdy typickú pre alpský región a charakteristické miesta. 2. v jej funkcii archívu prírodnej a kultúrnej histórie; a 3. s cieľom zachovať jej využitie ako: V tomto ohľade je obzvlášť dôležitá zásada prevencie, 5. ktorá zahŕňa záruku funkčnej spôsobilosti a možností využí- vania pôdy na rozličné účely, ako aj jej zachovanie pre budúce generácie so zreteľom na trvalo udržateľný rozvoj. 22. 12. 2005 SK Úradný vestník Európskej únie L 337/31 Článok 2 Základné záväzky strany Zmluvné administratívne opatrenia nevyhnutné na 1. právne zabezpečenie a ochrany pôdy v alpskom regióne. Za dohľad nad týmito opatre- niami budú zodpovedať vnútroštátne orgány. zaväzujú sa prijať V prípade rizika závažného a trvalého narušenia funkčnej 2. spôsobilosti pôdy musia byť aspekty ochrany spravidla upred- nostnené pred aspektmi využívania. Zmluvné strany zvážia možnosti podporiť opatrenia na 3. ochranu pôdy v alpskom regióne v zmysle tohto protokolu daňovými a/alebo finančnými opatreniami. Opatrenia zlučiteľné s ochranou pôdy a s cieľmi hospodárneho a ekologického využitia pôdy by mali získať osobitnú podporu. Článok 3 Zohľadnenie cieľov v ďalších politikách Zmluvné strany sa tiež zaväzujú zohľadniť ciele tohto protokolu vo svojich ďalších politikách. V Alpách sa to vzťahuje najmä na sektor územného plánovania, urbanizmu a dopravy, energetiky, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ťažby surovín, prie- myslu, remeselnej výroby, cestovného ruchu, ochrany prírody a udržiavania krajiny, vodného a odpadového hospodárstva a udržovania kvality ovzdušia. najmä pokiaľ ide o vytvorenie katastrov pôdy, pozorovanie pôdy, vymedzenie oblastí chránenej pôdy, oblastí znečistenej pôdy ako aj rizikových oblastí a dohľad nad nimi, sprístupnenie a harmonizáciu databáz, koordináciu výskumu o ochrane alpskej pôdy ako aj vzájomné poskytovanie informácií. strany Zmluvné prekážky 2. v medzinárodnej spolupráci medzi jednotkami územnej samo- správy v alpskom regióne a podporovať riešenie spoločných problémov na najvhodnejšej úrovni. odstrániť zaväzujú sa V prípade, že je definovanie opatrení 3. týkajúcich sa ochrany pôdy v právomoci národných alebo medzinárodných jednotky územnej samosprávy musia mať možnosť orgánov, účinným spôsobom prezentovať záujmy obyvateľstva. KAPITOLA II ŠPECIFICKÉ OPATRENIA Článok 6 Vymedzenie oblastí Zmluvné strany dbajú na to, aby bola pri vymedzovaní chráne- ných oblastí zahrnutá pôda, ktorá si zasluhuje ochranu. Je potrebné ochraňovať najmä pôdne a skalné útvary, ktoré sú charakteristické alebo majú osobitný význam pre poznanie vývoja zeme. Článok 4 Účasť jednotiek územnej samosprávy Každá zmluvná strana stanoví najlepšiu úroveň koordi- 1. inštitúciami a priamo dotknutými nácie a spolupráce medzi samosprávy v existujúcom inštitucio- jednotkami územnej nálnom rámci s cieľom podporiť solidaritu v zodpovednosti, najmä pri využívaní a rozvoji súčinnosti v uplatňovaní politík ochrany pôdy v alpskom regióne, ako aj vo vykonávaní opatrení, ktoré z nich vyplývajú. Článok 7 Hospodárne a obozretné využívanie pôdy 1. Pri zostavovaní a realizácii plánov a/alebo programov uvedených v treťom pododseku článku 9 protokolu Územné je potrebné zohľadniť plánovanie a trvalo udržateľný rozvoj potreby spojené s ochranou pôdy, najmä hospodárne využívanie pôdy a plochy. V existujúcom inštitucionálnom rámci sa priamo dotknuté 2. samosprávy zúčastňujú na jednotky územnej jednotlivých štádiách prípravy a realizácie týchto politík a opatrení pri zacho- vaní svojich právomocí. S cieľom obmedziť nepriepustnosť a zaberanie pôdy doze- 2. rajú zmluvné strany na používanie stavebných postupov, ktoré hospodária s plochou a sú šetrné voči pôde. Pokiaľ ide o urbanizáciu, zamerajú sa prednostne na vnútorné oblasti, pričom obmedzia rozširovanie aglomerácií. Článok 5 Medzinárodná spolupráca Zmluvné 1. spolupráce medzi príslušnými kompetentnými strany podporujú posilnenie medzinárodnej inštitúciami, Pri štúdiách dopadu veľkých projektov v oblasti priemyslu, 3. stavebníctva a najmä dopravných, energetických a turistických infraštruktúr na životné prostredie a priestor je potrebné v rámci vnútroštátnych procedúr zohľadniť ochranu pôdy a nižšiu ponuku plochy v alpskom regióne. L 337/32 SK Úradný vestník Európskej únie 22. 12. 2005 Keď to prírodné podmienky dovoľujú, je potrebné oživiť 4. alebo rekultivovať pôdu, ktorá sa už nevyužíva alebo je naru- šená, najmä skládky, haldy, infraštruktúry, lyžiarske trate. bených podmienkam krajiny. Tieto opatrenia je nutné podporiť vhodnými lesníckymi opatreniami. Článok 8 Článok 11 Hospodárne využívanie a ťažba surovín šetrná voči pôde Zmluvné strany dbajú na hospodárne využívanie surovín 1. vyťažených z pôdy. Dbajú na prednostné využívanie náhrad- ných produktov a na vyčerpanie možností recyklovania, prípadne podporu ich rozvoja. Vymedzenie alpských oblastí ohrozených eróziou a postup pri ich ochrane 1. Zmluvné strany sa dohodli na zmapovaní oblastí Álp zasiahnutých plošnou eróziou a ich zapísaní do pôdneho katastra na základe porovnateľných kritérií pre kvantifikáciu erózie pôdy, ak je to nevyhnutné na ochranu hmotného majetku. Pri ťažbe, spracovaní a využití surovín vyťažených z pôdy 2. je potrebné čo najviac obmedziť narušenie ostatných funkcií pôdy. V oblastiach, ktoré predstavujú osobitný význam pre ochranu funkcií pôdy a v oblastiach určených na zachytávanie pitnej vody by sa malo upustiť od ťažby surovín. Článok 9 Ochrana pôdy vo vlhkých oblastiach a rašeliniskách Zmluvné strany sa zaväzujú ochraňovať vysoké a nízke 1. rašeliniská. V tomto ohľade je potrebné v strednodobom hori- zonte naplánovať úplný prechod na používanie náhrady raše- liny. Vo vlhkých oblastiach a rašeliniskách bude potrebné 2. obmedziť odvodňovacie opatrenia na údržbu existujúcich sietí okrem odôvodnených výnimočných prípadov. Bolo by potrebné podporiť opatrenia smerujúce k návratu k prirodzenému stavu v už odvodnených oblastiach. 3. Močaristá pôda by sa spravidla nemala využívať, a ak sa využíva v poľnohospodárstve, je potrebné dbať na zachovanie jej špecifík. Článok 10 Vymedzenie rizikových oblastí a postup pri ich ochrane geologickými, Zmluvné strany sa dohodli na zmapovaní oblastí Álp 1. ohrozených hydrolo- gickými rizikami, najmä pohybom pôdy (zosuvy, nánosy lávy, poklesy), lavínami a záplavami, ich zaznamenaním do katastra a v prípade potreby vymedzením rizikových oblastí. Zohľadniť treba aj prípadné seizmické riziká. hydrogeologickými a Eróziu pôdy je potrebné obmedziť na prísne minimum. 2. Plochy poškodené eróziou pôdy a zosuvmi pôdy by mali byť asanované tak, ako to vyžaduje ochrana človeka a hmotného majetku. Pre ochranu človeka a hmotného majetku je potrebné 3. prednostne využívať techniky blízke prírode v oblasti hydrau- liky, inžinierstva a lesnej ťažby s cieľom spomaliť vodnú eróziu a znížiť dopad odtoku povrchových vôd. Článok 12 Poľnohospodárstvo, pastvinové hospodárstvo a lesné hospodárstvo S cieľom zabezpečiť ochranu proti erózii a škodlivému 1. zhutňovaniu pôdy sa zmluvné strany zaväzujú používať dobré praktiky súvisiace s poľnohospodárstvom, pastvinovým hospo- dárstvom a lesným hospodárstvom, prispôsobené miestnym podmienkam. Pokiaľ ide o nános látok pochádzajúcich z používania 2. hnojív alebo fytosanitárnych výrobkov, majú zmluvné strany v úmysle vypracovať a uplatňovať spoločné kritériá pre dobré technické praktiky. Povaha a množstvo hnojív a načasovanie ich aplikovania musia byť prispôsobené potrebám rastlín, pričom je potrebné zohľadniť živiny dostupné v pôde a organické látky, ako aj pestovateľským a pôdnym podmienkam. Prispieva k tomu uplatňovanie integrovaných ekologických/biologických výrobných metód a stanovenie hornej hranice zaťaženia zviera- tami v závislosti od prírodných podmienok prostredia a rastu rastlín. 2. Zmluvné strany dbajú na to, aby sa v rizikových obla- stiach uplatňovali v rámci možností inžinierske techniky blízke prírode s využitím miestnych a tradičných materiálov prispôso- Na alpských pastvinách je potrebné minimalizovať najmä 3. používanie minerálnych hnojív a syntetických fytosanitárnych výrobkov. Bolo by potrebné upustiť od používania čistiaceho bahna. 22. 12. 2005 SK Úradný vestník Európskej únie L 337/33 Článok 13 Lesnícke a iné opatrenia V horských lesoch, ktoré do veľkej miery chránia svoje 1. vlastné územie, alebo najmä aglomerácie, dopravné infraštruk- túry, obrábané plochy a iné, sa zmluvné strany zaväzujú uznať prioritné postavenie tejto ochrannej funkcie a zamerať obhospo- darovanie lesov na tento cieľ ochrany. Horské lesy musia byť zachované na mieste. Najmä lesy je potrebné využívať a udržiavať tak, aby sa 2. zabránilo erózii pôdy a škodlivému zhutňovaniu pôdy. V tomto zmysle treba podporiť lokálne adaptované lesné hospodárstvo a prirodzenú obnovu lesov. Článok 14 Dopady turistickej infraštruktúry Zmluvné strany sa čo najprimeranejším spôsobom budú 1. usilovať: — zabrániť negatívnym dopadom činností v oblasti cestovného ruchu na pôdu v Alpách, — stabilizovať pôdu narušenú intenzívnym cestovným ruchom, najmä a pokiaľ je to možné, obnovením rastlinnej pokrývky a využívaním inžinierskych techník blízkych prírode. Ďalšie využitie by malo byť nasmerované tak, aby sa takéto zásahy neopakovali, S cieľom zabrániť kontaminácii pôdy používaním nebez- 2. pečných látok prijmú zmluvné strany technické ustanovenia, uskutočnia zavedú programy a informačné aktivity. výskumné kontroly a Článok 16 Ekologické využitie na výrobkov a posýpanie pieskom rozmrazovanie Zmluvné strany sa zaväzujú minimalizovať používanie rozmra- zovacích solí a v čo najväčšej miere využívať menej znečisťujúce protišmykové výrobky ako štrk a piesok. Článok 17 Kontaminovaná pôda, v minulosti znečistené územia, programy nakladania s odpadom Zmluvné strany sa zaväzujú inventarizovať a popísať svoje 1. v minulosti znečistené územia a plochy, pri ktorých pretrvávajú podozrenia zo znečistenia (inventár v minulosti znečistených území), s cieľom preskúmať stav týchto plôch a s použitím porovnateľných metód zhodnotiť riziká, ktoré predstavujú. S cieľom zabrániť spojenej 2. s predspracovaním, skladovaním odpadu spracovaním a a zvyškov zlučiteľných so životným prostredím je potrebné vypracovať a uskutočniť programy nakladania s odpadom. kontaminácii pôdy — len výnimočne udeľovať povolenia na výstavbu a nivelizáciu lyžiarskych tratí v lesoch s ochrannou funkciou a tam, kde boli prijaté kompenzačné opatrenia, a neudeľovať žiadne povolenia v nestabilných oblastiach. Článok 18 Doplnkové opatrenia Zmluvné strany môžu pre ochranu pôdy prijať doplnkové opatrenia k opatreniam uvedeným v tomto protokole. Chemické a biologické prípravky používané na prípravu 2. tratí budú tolerované len v prípade, že majú osvedčenie o zlučiteľnosti so životným prostredím. V prípade, že by boli zistené závažné poškodenia pôdy 3. a vegetácie, zmluvné strany čo najrýchlejšie prijmú opatrenia nevyhnutné na ich odstránenie. Článok 15 Obmedzenie znečisťovania Zmluvné strany vydajú maximálne úsilie s cieľom čo 1. najvýraznejšie preventívne znížiť znečisťovanie pôdy atmos- férou, vodami, odpadom a látkami škodlivými pre životné prostredie. Zvýhodnené budú opatrenia obmedzujúce emisie pri zdroji. KAPITOLA III VÝSKUM, VZDELÁVANIE A POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ Článok 19 Výskum a pozorovanie Zmluvné 1. podpore a harmonizácii systematického výskumu a pozorovania, ktoré môže pomôcť dosiahnuť ciele tohto protokolu. spolupracujú strany úzko pri Zmluvné strany dbajú na to, aby výsledky systematického integro- pozorovania verejnosti 2. výskumu a pozorovania na vnútroštátnej úrovni boli vané a v existujúcom inštitucionálnom rámci. stáleho sprístupnené spoločného poskytovania informácií systému do a L 337/34 SK Úradný vestník Európskej únie 22. 12. 2005 strany Zmluvné sa dohodli na koordinácii svojich 3. alpských výskumných projektov týkajúcich sa ochrany pôdy, pričom budú národných a medzinárodných výskumných aktivít, a majú v úmysle usku- točniť spoločné výskumné aktivity. zohľadňovať ostatných vývoj Osobitná pozornosť bude venovaná hodnoteniu zraniteľ- 4. nosti pôdy voči rozličným činnostiam človeka, hodnoteniu jej schopnosti obnovy a štúdiu najvhodnejších zodpovedajúcich techník. KAPITOLA IV VYKONÁVANIE, KONTROLA A HODNOTENIE Článok 23 Vykonávanie Zmluvné strany sa zaväzujú dohliadať na vykonávanie tohto protokolu, opatrenia v existujúcom inštitucionálnom rámci. pričom prijmú všetky vhodné Článok 20 Článok 24 Vytvorenie harmonizovaných databáz Kontrola dodržiavania záväzkov Zmluvné strany sa dohodli na vytvorení porovnateľných 1. databáz (parametre pôdy, vzorky, analytické metódy, hodno- tenie) v rámci Systému informácií a pozorovania Álp, pričom bude možná vzájomná výmena údajov. Zmluvné strany predkladajú stálemu výboru pravidelné 1. správy o opatreniach prijatých v zmysle tohto protokolu. Správy sa zaoberajú aj otázkou účinnosti prijatých opatrení. Alpská konferencia stanovuje periodicitu správ. Zmluvné strany sa zhodli na tom, ktoré látky nebezpečné 2. pre pôdu je potrebné prednostne analyzovať, a majú v úmysle nájsť porovnateľné hodnotiace kritériá. Zmluvné strany majú v úmysle spísať reprezentatívny 3. inventár pôdy v alpskom regióne na základe rovnakých hodno- tiacich kritérií a s použitím harmonizovaných metód, pričom zohľadnia geologickú a hydrogeologickú situáciu. Článok 21 Zriadenie stálych pozorovateľských postov a koordinácia pozorovania životného prostredia Zmluvné strany sa zaväzujú zriadiť v alpskom regióne technický dozor) (kontrola 1. stále pozorovateľské posty a začleniť ich do celoalpskej siete pozorovania pôdy. a Zmluvné strany sa dohodli, že budú koordinovať vnútro- inštitúciami 2. štátne pozorovanie pôdy s environmentálnymi v sektore ovzdušia, vody, flóry a fauny. V rámci 3. pôdnych vzoriek podľa porovnateľných kritérií. týchto štúdií zriadia zmluvné strany banky Stály výbor preskúma tieto správy s cieľom overenia, či 2. zmluvné strany splnili svoje záväzky vyplývajúce z tohto proto- kolu. Môže si takisto vyžiadať od príslušných zmluvných strán doplňujúce informácie alebo použiť iné zdroje informácií. 3. Stály výbor vypracuje pre Alpskú konferenciu správu o dodržiavaní záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu zmluv- nými stranami. Alpská konferencia sa oboznámi s touto správou. Ak zistí 4. nedodržanie záväzkov, môže prijať odporúčania. Článok 25 Hodnotenie účinnosti ustanovení Zmluvné strany pravidelne preskúmajú a vyhodnotia účin- 1. nosť ustanovení tohto protokolu. Ak je to nevyhnuté pre reali- záciu cieľov, pristúpia k prijatiu náležitých pozmeňovacích návrhov tohto protokolu. Článok 22 Vzdelávanie a poskytovanie informácií Zmluvné strany podporujú počiatočné a celoživotné vzdelá- vanie, ako aj poskytovanie informácií verejnosti, a to pokiaľ ide o ciele, opatrenia a vykonávanie tohto protokolu. V existujúcom inštitucionálnom rámci 2. sa na tomto hodnotení podieľajú jednotky územnej samosprávy. Je možné konzultovať aj s mimovládnymi organizáciami činnými v tejto oblasti. 22. 12. 2005 SK Úradný vestník Európskej únie L 337/35 KAPITOLA V ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 26 Vzťahy medzi Alpským dohovorom a protokolom Tento protokol 1. v zmysle článku 2 a ďalších náležitých článkov dohovoru. je protokolom Alpského dohovoru Nikto sa nemôže stať zmluvnou stranou tohto protokolu, 2. ak nie je zmluvnou stranou Alpského dohovoru. Odstúpenie od Alpského dohovoru znamená zároveň odstúpenie od tohto protokolu. Keď Alpská konferencia rozhoduje o otázkach týkajúcich 3. sa tohto protokolu, hlasovacie právo majú len zmluvné strany tohto protokolu. Článok 27 Podpis a ratifikácia Tento protokol signatárskym 1. štátom Alpského spoločenstva 16. októbra 1998 a v Rakúskej republike, ktorá je depozitárom, od 16. novembra 1998. je otvorený na podpis Európskeho dohovoru a Tento protokol nadobúda platnosť pre zmluvné strany, 2. ktoré vyjadrili vôľu byť viazané týmto protokolom, tri mesiace odo dňa, keď tri štáty uložia ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo listinu o schválení. Pre zmluvné strany, ktoré vyjadria vôľu byť viazané týmto 3. protokolom neskôr, nadobúda protokol platnosť tri mesiace odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení. Po nadobudnutí platnosti pozmeňovacieho návrhu protokolu sa každá nová zmluvná strana daného protokolu stáva zmluvnou stranou zmeneného protokolu. Článok 28 Oznámenia Depozitár oznámi každému štátu uvedenému v preambule a Európskemu spoločenstvu: a) každý podpis tohto protokolu; b) uloženie každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení; c) každý dátum nadobudnutia platnosti; d) každé vyhlásenie predložené zmluvnou stranou alebo signa- tárom; e) každé odstúpenie oznámené zmluvnou stranou, vrátane dátumu jeho účinnosti. Na dôkaz toho nižšie podpísaní zástupcovia, náležite oprávnení na tento účel, podpísali tento protokol. verziách Vyhotovené v Blede 16. októbra 1998, v štyroch rovnako plat- ných talianskom a slovinskom jazyku, v jedinom exemplári, ktorý sa uloží v Štátnom archíve Rakúskej republiky. Depozitár poskytne overenú kópiu všetkým signatárskym stranám. francúzskom, nemeckom, vo


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3149/98 do Deputado Rainer WIELAND à Comissão. Proposta de directiva relativa à proibição de publicidade a automóveis ou outros bens

eurovoc_concepts:
advertising
motor car


title: WRITTEN QUESTION No. 3131/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Use of illegal driftnets to catch bonito

eurovoc_concepts:
Ireland
Spain
fishing industry
fishing net
fishing regulations
infringement of EU law
offence
sea fish

text: C 320/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (1999/C 320/034) SKRIFTLIG FRÅGA E-3116/98 från Graham Watson (ELDR) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Växthuseffekten Om vi vill förhindra en global kris förorsakad av klimatförändringar måste vi bygga på de första steg som regeringarna för medlemsstaterna tog i Kyoto i december förra året. Vad tänker kommissionen göra för att övertyga medlemsstaterna om att kraftfullare handling krävs när de i november möts i Buenos Aires för att följa upp besluten från Kyotokonferensen? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (18 december 1998) Kommissionen håller med parlamentsledamoten om att besluten i Kyoto endast är en första etapp och att man måste arbeta vidare för att förhindra en global klimatkris. Enligt Kyotoprotokollet skall i-länderna endast minska sina utsläpp med 5,2 %, medan den mellanstatliga panelen för klimatförändringar har beräknat att utsläppen över hela världen måste minskas med mellan 50 % och 70 % om de nuvarande koncentrationerna av växthusgaser (som är den främsta orsaken till klimatförändringarna i atmosfären) skall kunna stabiliseras. Oavsett Kyotoprotokollets begränsningar är kommissionens främsta mål att detta protokoll skall ratificeras och träda i kraft. Det är dessutom viktigt att se till att de bestämmelser och förfaranden som gäller för de olika delarna i protokollet, framför allt de flexibla instrumenten, fastställs på ett sådant sätt att miljömålen i både konventionen och protokollet uppnås på det mest kostnadseffektiva sättet. Med utgångspunkt i det arbets- program som godkändes i Buenos Aires kommer kommissionen inom den närmsta framtiden att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att dessa mål uppnås. Man bör också vara medveten om att gemenskapen inte kan bekämpa klimatförändringarna på egen hand eftersom den endast står för ungefär 25 % av i-ländernas utsläpp. Utsläppen i u-länderna ökar dessutom snabbare än i i-länderna. Kommissionen anser att i-länderna måste ta det första steget, men att det på lång sikt krävs ett globalt deltagande. Under dessa förhållanden kommer det att bli lättare för gemenskapen och alla andra parter att göra de ytterligare åtaganden som krävs, om den dynamik som skapades i Kyoto och Buenos Aires kan bevaras och om gemenskapen genomför politik och åtgärder för att stoppa utsläppen både nationellt och på gemenskapsnivå. (1999/C 320/035) SKRIFTLIG FRÅGA E-3131/98 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen Angående: Användning av olagliga drivgarn vid pelamidfiske (16 oktober 1998) Fiskare från Burela i Lugo i Spanien har anmält att fiskeflottor från andra medlemsstater, särskilt Irland, vid fiske av ryggstrimmig pelamid använder olagliga drivgarn som är längre än 2,5 kilometer och därigenom står i strid med gemenskapslagstiftningen. Kan kommissionen omedelbart informera om huruvida den är medveten om att fiskare använder drivgarn vars längd överskrider den enligt lagen tillåtna? Kan kommissionen informera om vilka flottor och fartyg som använt sig av sådana olagliga nät? Vilka åtgärder har kommissionen vidtagit och vilka avser den att vidta mot sådana olagliga aktiviteter?


title: Commission Regulation (EC) No 2243/98 of 16 October 1998 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
advance payment
aid system
cotton
world market price

text: 17. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 281/29 COMMISSION REGULATION (EC) No 2243/98 of 16 October 1998 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, whereas these adjustments are specified in Article 2 of Regulation (EEC) No 1201/89; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Whereas application of the above rules gives the world market price for unginned cotton indicated hereunder; Having regard to the Act of Accession of Greece, and in particular paragraphs 3 and 10 of Protocol 4 on cotton, as last amended by Council Regulation (EC) No 1553/95 (1), Having regard to Council Regulation (EC) No 1554/95 of 29 June 1995 (2) laying down general rules for the system of aid for cotton and repealing Regulation (EEC) No 2169/81, as last amended by Regulation (EC) No 1419/ 98 (3), and in particular Articles 3, 4 and 5 thereof, Whereas Article 3 of Regulation (EC) No 1554/95 requires a world market price for unginned cotton to be periodically determined from the world market price determined for ginned cotton, using the historical rela- tionship between the two prices as specified in Article 1 (2) of Commission Regulation (EEC) No 1201/89 of 3 May 1989 laying down rules for implementing the system of aid for cotton (4), as last amended by Regulation (EC) No 1664/98 (5); whereas if it cannot be determined in this way it is to be based on the last price determined; Whereas Article 4 of Regulation (EC) No 1554/95 requires the world market price for ginned cotton to be determined for a product of specific characteristics using the most favourable offers and quotations on the world market of the real those considered representative of market trend; whereas to this end an average is to be calculated of offers and quotations on one or more Euro- pean exchanges for a cif product to a North European port from the supplier countries considered most repres- entative as regards international trade; whereas these rules for determination of the world market price for ginned cotton provide for adjustments to reflect differences in product quality and the nature of offers and quotations; Whereas Article 5 (3a), first sentence, of Regulation (EC) No 1554/95 stipulates that the advance payment rate for the aid is to be the guide price less the world market price and less a further amount calculated by the formula applicable when the guaranteed maximum quantity is overun but with a 15 % increase in the estimate for unginned cotton production; whereas Commission Regu- lation (EC) No 1844/98 (6) determined estimated produc- tion for the 1998/99 marketing year; whereas application of these rules gives the advance payment rates for each Member State indicated hereunder, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. The world market price for unginned cotton as indi- cated in Article 3 of Regulation (EC) No 1554/95 is set at ECU 25,440 per 100 kilograms. 2. Advance payment of the aid as indicated in Article 5 (3a), first sentence, of Regulation (EC) No 1554/95 shall be at the rate of: — ECU 45,143 per 100 kilograms in Spain, — ECU 44,080 per 100 kilograms in Greece, — ECU 80,860 per 100 kilograms in other Member States. Article 2 (1) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 45. (2) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 48. (3) OJ L 190, 4. 7. 1998, p. 4. (4) OJ L 123, 4. 5. 1989, p. 23. (5) OJ L 211, 29. 7. 1998, p. 9. This Regulation shall enter into force on 17 October 1998. (6) OJ L 240, 28. 8. 1998, p. 3. L 281/30 EN Official Journal of the European Communities 17. 10. 98 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 16 October 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3089/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Τουρκικός στρατιωτικός αποκλεισμός σε Ορθόδοξο Μοναστήρι

text: C 96/160 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 8. 4. 1999 Apa· nthsh toy k. Mar(cid:237)n ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Oktvbri·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-2191/98 toy k. Ford (1). (1) EE C 13 thw 18. 1. 1999, sel. 152. (1999/C 96/233) GRAPTH ERVTHSH E-3089/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (16 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Toyrkiko·w strativtiko·w apokleismo·w se Oruo·dojo Monasth·ri To Oruo·dojo Monasth·ri toy Mor Gka·mpriel sthn Toyrki·a ei·nai e·na apo· ta palaio·tera toy ko·smoy, me istori·a poy jeperna· ta 1600 xro·nia. Me·xri tiw me·rew maw dida·sketai se ayto· h Oruo·dojh pi·sth kai h Aramai¤kh· glv· ssa, env· apotelei· kai thn pneymatikh· esti·a gia 3 ekatommy·ria Oruo·dojoyw Sy·royw. Toyw teleytai·oyw mh·new mega·lew amerikanike·w efhmeri·dew (o·pvw p. x. oi «Los Angeles Times» stiw 21 Aygoy·stoy 1998, kai a·llew) ane·feran o·ti o Islamisth·w Perifereiako·w Dioikhth·w thw perioxh·w poy bri·sketai to Monasth·ri k. Fikre·t Gkioybe·n prospauei· › me dia·fora texna·smata › na stamath·sei tiw drasthrio·thtew didaskali·aw gia toyw 30 mauhte·w poy foitoy·n se ayto·. (cid:201)xontaw ue·sei se efarmogh· kai to gnvsto· toyrkiko· ratsistiko· no·mo poy apagorey·ei se mh Toy·rkoyw yphko·oyw na xeirotonoy·ntai ierei·w, oi toyrkike·w arxe·w epidiv· koyn thn plh·rh apoci·lvsh toy Monasthrioy· apo· toyw didaska·loyw thw Xristianikh·w pi·shw. Teleytai·a, ma·lista, egkatasta·uhke sto xvrio· Xamperli·, di·pla sto Monasth·ri, shmei·o ele·gxoy toy toyrkikoy· stratoy· (to opoi·o froyrei·tai apo· tankw) sto opoi·o katagra·fontai ta ono·mata o·svn pistv· n epiuymoy·n na episkefuoy·n to Monasth·ri. Ua h·uela na ma·uv th ue·sh thw Epitroph·w kauv· w kai to pv· w skopey·ei na antidra·sei, afoy· kaui·statai safe·w o·ti h Toyrki·a apourasy·netai apo· thn adra·neia poy epideikny·ei h E. E. osa·kiw parabia·zontai ta dikaiv· mata tvn mh moysoylmanikv· n meionoth·tvn poy e·xoyn apomei·nei sto e·dafo·w thw, kai proxvrei· se ako·mh sklhro·terew praktike·w tromokra·thshw kai di·vjh·w toyw. Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Noembri·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-2159/98 thw kaw Daskalaki (1). (1) EE C 31 thw 5. 2. 1999, sel. 128. (1999/C 96/234) GRAPTH ERVTHSH E-3092/98 ypobolh· : Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (16 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Kauyste·rhsh sthn ejo·flhsh tvn po·rvn toy progra·mmatow LEADER 1 To Ke·ntro Agrotikh·w Ana·ptyjhw (CEDER) «La Montaæa» ei·nai e·naw fore·aw toy dh·moy Cocentaina (Alika·nte- Ispani·a) o opoi·ow e·labe energo· me·row sthn ylopoi·hsh toy progra·mmatow LEADER 1. Me th mesola·bhsh toy en lo·gv fore·a epidoth·uhkan dia·fora e·rga stoyw geitonikoy·w agrotikoy·w dh·moyw, ta opoi·a e·xoyn h·dh oloklhrvuei·. Para· to gegono·w o·ti e·xei pare·luei arketo·w xro·now apo· thn e·gkrish tvn epidoth·sevn ek me·royw toy CEDER «La Montaæa» to 1994, kauv· w kai apo· thn oristikh· oloklh·rvsh tvn epidothue·ntvn e·rgvn, den e·xei ako·mh katablhuei· stoyw dikaioy·xoyw to synoliko· poso· tvn epidoth·sevn poy egkri·uhkan. H dikaiologi·a poy proba·llei stoyw dikaioy·xoyw forei·w to CEDER «La Montaæa» ei·nai o·ti h kauyste·rhsh ayth· ofei·letai sto o·ti den toy e·xei ako·mh ektamieyuei· apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh sto sy·nolo· toy to poso· tvn epidoth·sevn


title: QUESTION ECRITE no 3108/98 de Hilde HAWLICEK à la Commission. Tourisme dans les pays en voie de développement - garantie d'une importante source de revenus

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
developing countries
economic development
environmental protection
market access
social development
sustainable development
tourism

text: C 118/180 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 4. 1999 Le Conseil juge-t-il par consØquent Øquitable de permettre (cid:224) tout un chacun d(cid:146)organiser des activitØs sportives, que ce soit sur le plan professionnel ou amateur, rØguliŁrement et occasionnellement, dans le cadre d(cid:146)un marchØ libre, donc (cid:224) l(cid:146)opposØ du systŁme monopolistique dont le systŁme italien, dominØ par le CONI, est un exemple, compte tenu notamment des montants, s(cid:146)Ølevant (cid:224) plusieurs milliards, attribuØs (cid:224) cet organisme? RØponse (7 dØcembre 1998) Eu Øgard au partage des compØtences entre institutions prØvu par le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, le Conseil ne peut qu(cid:146)informer l(cid:146)Honorable Parlementaire que cette question relŁve des compØtences de la Commission, en vertu notamment des dispositions des articles 89 et 90 du traitØ CE. (1999/C 118/231) QUESTION (cid:201)CRITE P-3103/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (8 octobre 1998) Objet: Achat du club de football de Manchester United Eu Øgard (cid:224) l(cid:146)achat du club de football de Manchester United par Rupert Murdoch, la Commission voudrait-elle confirmer que toute dØmarche visant (cid:224) empŒcher des cha(cid:238)nes de tØlØvision (autres que celles faisant partie de l(cid:146)empire de M. Murdoch) d(cid:146)acquØrir des droits de retransmission de rencontres constituerait une violation de l(cid:146)article 86? RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (28 octobre 1998) L(cid:146)article 86 du traitØ CE interdit aux entreprises d(cid:146)exploiter de fa(cid:231)on abusive une position dominante sur le marchØ commun ou dans une partie substantielle de celui-ci dans la mesure oø le commerce entre (cid:201)tats membres est susceptible d(cid:146)en Œtre affectØ. Cependant, l(cid:146)application de l(cid:146)article 86 (cid:224) chaque cas particulier dØpend d(cid:146)une Øvaluation des aspects juridiques et Øconomiques du cas en question afin de dØterminer, notamment, si l(cid:146)entreprise occupe effectivement une position dominante et si son comportement Øquivaut (cid:224) une exploitation abusive de cette position dominante. Il n(cid:146)est dŁs lors pas possible, (cid:224) ce stade, de dØterminer si BSKyB, au cas oø son offre de rachat du club de football de Manchester United est acceptØe et obtient les autorisations nØcessaires, adoptera (cid:224) l(cid:146)avenir un comportement susceptible d(cid:146)enfreindre l(cid:146)article 86 du traitØ CE. (1999/C 118/232) QUESTION (cid:201)CRITE E-3108/98 posØe par Hilde Hawlicek (PSE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: Tourisme dans les pays en voie de dØveloppement › garantie d(cid:146)une importante source de revenus Le tourisme reprØsente pour de nombreux pays en voie de dØveloppement une source de revenus essentielle. Dans le mŒme temps, certains projets touristiques mal con(cid:231)us entra(cid:238)nent souvent des consØquences nØfastes dans le domaine social et Øcologique pour les pays en voie de dØveloppement. L(cid:146)Union europØenne rØflØchit-elle aux moyens de contribuer (cid:224) un tourisme judicieux sur le plan social et Øcologique dans le tiers monde?


title: QUESTION ECRITE no 3099/98 de Umberto BOSSI à la Commission. Liens professionnels entre footballeurs professionnels

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

text: 14. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 135/167 (1999/C 135/207) QUESTION ÉCRITE E-3098/98 posée par Umberto Bossi (NI) au Conseil (19 octobre 1998) Objet: Liens professionnels entre footballeurs professionnels Dans le domaine des liens professionnels entre joueurs et organisateurs d’événements sportifs, ou organisateurs au sens large du terme, il est inadmissible de dresser des obstacles freinant la libre concurrence dans un secteur complexe et en évolution permanente comme celui du football. Le système adopté par la FIGC (Fédération italienne de football), qui a établi une liste spéciale, ne peut pas être avalisé par les instances juridiques italiennes, car il est dépourvu des qualités nécessaires pour une réglementation professionnelle. L’on ne peut empêcher les initiatives privées d’épanouir leurs capacités d’innovation, de créativité, de recherche, d’initiative et de fantaisie même dans le domaine des activités sportives athlétiques, lorsque celles-ci se révèlent en fait être des activités véritablement industrielles et commerciales. Le Conseil, 1. 2. estime-t-il que la fonction d’organisateur sportif, telle que l’a instituée la FIGC, est en contradiction avec l’évolution de la jurisprudence communautaire en matière d’activité professionnelle? ne juge-t-il pas que la réglementation de la FIGC en matière d’organisateur sportif entrave la liberté de circulation des services, notamment à la lumière de l’exercice en commun d’activités professionnelles dans le cadre de l’application des dispositions de la loi italienne 287/90? Réponse (20/21 décembre 1998) Le Conseil rappelle à l’Honorable Parlementaire qu’aux termes du traité c’est la Commission qui est compétente pour veiller à l’application des dispositions dudit traité. Par conséquent, dans la mesure où les questions soulevées par l’Honorable Parlementaire au sujet des liens professionnels entre joueurs et organisations d’événements sportifs touchent des aspects relatifs au libre exercice de professions et à la liberté de concurrence, elles se situent dans des domaines qui relèvent de la compétence de la Commission. (1999/C 135/208) QUESTION ÉCRITE E-3099/98 posée par Umberto Bossi (NI) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Liens professionnels entre footballeurs professionnels Dans le domaine des liens professionnels entre joueurs et organisateurs d’événements sportifs, ou organisateurs au sens large du terme, il est inadmissible de dresser des obstacles freinant la libre concurrence dans un secteur complexe et en évolution permanente comme celui du football. Le système adopté par la FIGC (Fédération italienne de football), qui a établi une liste spéciale, ne peut pas être avalisé par les instances juridiques italiennes, car il est dépourvu des qualités nécessaires pour une réglementation professionnelle. L’on ne peut empêcher les initiatives privées d’épanouir leurs capacités d’innovation, de créativité, de recherche, d’initiative et de fantaisie même dans le domaine des activités sportives athlétiques, lorsque celles-ci se révèlent en fait être des activités véritablement industrielles et commerciales