title: Reglamento (CE) n° 2239/98 de la Comisión de 16 de octubre de 1998 por el que se fijan las restituciones por exportación en el sector de la carne de vacuno

eurovoc_concepts:
beef
customs formalities
export
export refund
health certificate
third country

text: 17. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 281/17 REGLAMENTO (CE) No 2239/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de octubre de 1998 por el que se fijan las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de la carne de vacuno LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, carnes o despojos del c(cid:155)digo NC 1602 50 10 indicados en el Anexo; Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1633/98 (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 805/68, la diferencia entre los precios de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento, en el mercado mundial y en la Comunidad, puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n por exportaci(cid:155)n; Considerando que los Reglamentos (CEE) no 32/82 (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2326/97 (4), (CEE) no 1964/82 (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2469/ 97 (6), y (CEE) no 2388/84 (7), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CEE) no 3661/92 (8), establecen las condiciones de concesi(cid:155)n de restituciones especiales por exportaci(cid:155)n de carne de vacuno y conservas; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas normas y crite- rios a la situaci(cid:155)n previsible de los mercados en el sector de la carne de vacuno conduce a fijar la restituci(cid:155)n tal como se expone a continuaci(cid:155)n; Considerando que la situaci(cid:155)n actual del mercado en la Comunidad y las posibilidades de comercializaci(cid:155)n, en particular en algunos terceros pa(cid:146)ses, conducen a conceder restituciones por exportaci(cid:155)n de bovinos destinados al matadero, de peso vivo superior a 220 kilogramos sin exceder 300 kilogramos, por un lado, y, por otro, de bovinos pesados de peso vivo igual o superior a 300 kilogramos; Considerando que es conveniente conceder restituciones por exportaci(cid:155)n a determinados destinos de carne fresca o refrigerada del c(cid:155)digo NC 0201 mencionada en el Anexo, de carne congelada del c(cid:155)digo NC 0202 mencionada en el Anexo, de despojos del c(cid:155)digo NC 0206 indicados en el Anexo, y de algunos otros preparados y conservas de (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) DO L 4 de 8. 1. 1982, p. 11. (4) DO L 323 de 26. 11. 1997, p. 1. (5) DO L 212 de 21. 7. 1982, p. 48. (6) DO L 341 de 12. 12. 1997, p. 8. (7) DO L 221 de 18. 8. 1984, p. 28. (8) DO L 370 de 19. 12. 1992, p. 16. Considerando que, habida cuenta de las diferentes carac- ter(cid:146)sticas de los productos de los c(cid:155)digos NC 0201 20 90 700 y 0202 20 90 100 utilizados en materia de restitu- ciones, procede conceder la restituci(cid:155)n (cid:156)nicamente por los trozos cuyo peso en huesos no represente m(cid:145)s de la tercera parte; y seca, salada Considerando que, en lo que se refiere a la carne de la especie bovina deshuesada, existen corrientes comerciales tradicionales con destino a Suiza; que es conveniente, en la medida necesaria para el mante- nimiento de tales intercambios, fijar la restituci(cid:155)n en un importe que cubra la diferencia entre los precios del mercado suizo y los precios de exportaci(cid:155)n de los Estados miembros; que existen posibilidades de exportaci(cid:155)n de dicha carne y de carne salada, seca y ahumada a algunos terceros pa(cid:146)ses de (cid:214)frica y del pr(cid:155)ximo y medio Oriente; que procede tener en cuenta dicha situaci(cid:155)n y fijar una restituci(cid:155)n en consecuencia; Considerando que, para algunas otras presentaciones y conservas de carne o de despojos de los c(cid:155)digos NC 1602 50 31 a 1602 50 80 recogidas en el Anexo, la partici- paci(cid:155)n de la Comunidad en el comercio internacional puede mantenerse concediendo una restituci(cid:155)n de un importe establecido teniendo en cuenta la concedida hasta la fecha a los exportadores; Considerando que, dada la escasa importancia de la parti- cipaci(cid:155)n de la Comunidad en el comercio mundial de los dem(cid:145)s productos del sector de la carne de vacuno, resulta inoportuno fijar una restituci(cid:155)n; Considerando que el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n (9), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2138/98 (10), establece la nomencla- tura de los productos agrarios para las restituciones por exportaci(cid:155)n; que, en un intento de precisi(cid:155)n, conviene determinar los destinos en un Anexo aparte; Considerando que, para simplificar los tr(cid:145)mites aduaneros de exportaci(cid:155)n que deben realizar los agentes, es conve- niente ajustar los importes de las restituciones de la tota- lidad de la carne congelada con los de las que se conceden para la carne fresca o refrigerada distinta de la procedente de bovinos machos pesados; (9) DO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1. (10) DO L 270 de 7. 10. 1998, p. 4. L 281/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 10. 98 Considerando que la experiencia ha demostrado que a menudo resulta dif(cid:146)cil cuantificar la carne que no procede (cid:156)nicamente de la especie bovina, contenida en las prepa- raciones y conservas del c(cid:155)digo NC 1602 50; que, por consiguiente, procede agrupar aparte los productos que sean (cid:156)nicamente de la especie bovina y crear una nueva partida para las mezclas de carne o de despojos; que, con objeto de controlar m(cid:145)s exhaustivamente los productos distintos de las mezclas de carne o de despojos, es nece- sario establecer que algunos de dichos productos puedan beneficiarse de una restituci(cid:155)n (cid:156)nicamente si se fabrican de acuerdo con el r(cid:130)gimen previsto en el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CEE) no 565/80 del Consejo, de 4 de marzo de 1980, relativo al pago por anticipado de las restitu- ciones a la exportaci(cid:155)n para los productos agr(cid:146)colas (1), modificado por el Reglamento (CEE) no 2026/83 (2); Considerando que para evitar posibles abusos en la expor- taci(cid:155)n de algunos reproductores de raza pura, conviene introducir en la restituci(cid:155)n correspondiente a las hembras una diferenciaci(cid:155)n en funci(cid:155)n de la edad de los animales; Considerando que existen posibilidades de exportaci(cid:155)n a determinados terceros pa(cid:146)ses de novillas distintas de las de engorde pero que, para evitar abusos, procede fijar crite- rios de control que permitan garantizar que se trate de animales de 36 meses de edad o menos; Considerando que, a pesar de la subdivisi(cid:155)n de la nomen- clatura combinada para las conservas y preparaciones, distintas de las que se presentan sin cocer, correspon- dientes al c(cid:155)digo NC 1602 50, la experiencia ha demos- trado que es posible suprimir en la nomenclatura de las restituciones varios productos del c(cid:155)digo NC 1602 50 31 la lista de los productos del c(cid:155)digo NC y adaptar 1602 50 80; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El Anexo I del presente Reglamento recoge la lista 1. de los productos por cuya exportaci(cid:155)n se concede la resti- tuci(cid:155)n contemplada en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 805/68 y los importes de la misma. Los destinos se determinan en el Anexo II del 2. presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 la concesi(cid:155)n de restituci(cid:155)n correspondiente a La productos del c(cid:155)digo 0102 90 59 9000 de la nomenclatura de restituciones y a exportaciones a los terceros pa(cid:146)ses de la zona 10 que figuran en el Anexo II del presente Regla- mento estar(cid:145) supeditada a la presentaci(cid:155)n, al efectuar los tr(cid:145)mites aduaneros de exportaci(cid:155)n, del original y de una copia del certificado veterinario firmado por un veteri- nario oficial en el que (cid:130)ste certifique que se trata real- mente de novillas de 36 meses o menos. El certificado original se devolver(cid:145) al exportador y la copia, compulsada por las autoridades aduaneras, se adjuntar(cid:145) a la solicitud de pago de la restituci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 17 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de octubre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 62 de 7. 3. 1980, p. 5. (2) DO L 199 de 22. 7. 1983, p. 12. 17. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 281/19 ANEXO I del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 16 de octubre de 1998, por el que se fijan las restituciones por exportaci(cid:155)n en el sector de la carne de vacuno C(cid:155)digo de producto Destino (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso vivo – C(cid:155)digo de producto Destino (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso neto – 0102 10 10 9120 0102 10 10 9130 0102 10 30 9120 0102 10 30 9130 0102 10 90 9120 0102 90 41 9100 0102 90 51 9000 0102 90 59 9000 0102 90 61 9000 0102 90 69 9000 0102 90 71 9000 0102 90 79 9000 0201 10 00 9110 (1) 0201 10 00 9120 0201 10 00 9130 (1) 0201 10 00 9140 0201 20 20 9110 (1) 01 02 03 04 01 02 03 04 01 02 02 03 04 02 03 04 10 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 0201 20 20 9120 0201 20 30 9110 (1) 0201 20 30 9120 0201 20 50 9110 (1) 0201 20 50 9120 0201 20 50 9130 (1) 0201 20 50 9140 0201 20 90 9700 0201 30 00 9050 0201 30 00 9100 (2) 0201 30 00 9120 (2) 0201 30 00 9150 (6) 0201 30 00 9190 (6) 63,00 24,50 16,50 8,50 63,00 24,50 16,50 8,50 63,00 60,50 24,50 16,50 8,50 24,50 16,50 8,50 60,50 (9) 24,50 16,50 8,50 24,50 16,50 8,50 60,50 39,50 20,00 60,50 39,50 20,00 – Peso neto – 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 129,00 86,50 43,50 51,00 35,00 18,00 129,00 86,50 43,50 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 02 03 04 06 08 09 03 04 06 08 09 03 04 06 02 03 04 06 51,00 35,00 18,00 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 163,00 109,00 54,00 65,00 44,50 22,00 94,00 65,00 31,50 36,50 26,00 13,00 36,50 26,00 13,00 53,00 53,00 227,50 156,00 78,50 201,00 125,50 116,50 86,00 43,00 110,00 33,00 30,00 26,00 13,50 29,50 51,00 33,50 16,00 41,00 L 281/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C(cid:155)digo de producto Destino (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso neto – C(cid:155)digo de producto Destino 17. 10. 98 (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso neto – 0202 10 00 9100 0202 10 00 9900 0202 20 10 9000 0202 20 30 9000 0202 20 50 9100 0202 20 50 9900 0202 20 90 9100 0202 30 90 9100 0202 30 90 9400 (6) 0202 30 90 9500 (6) 0206 10 95 9000 0206 29 91 9000 0210 20 90 9100 0210 20 90 9300 0210 20 90 9500 (3) 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 05 (4) 07 (4a) 08 09 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 03 04 06 02 04 02 02 36,50 26,00 13,00 51,00 35,00 18,00 51,00 35,00 18,00 36,50 26,00 13,00 65,00 44,50 22,00 36,50 26,00 13,00 36,50 26,00 13,00 53,00 53,00 33,00 30,00 26,00 13,50 29,50 51,00 33,50 16,00 41,00 51,00 33,50 16,00 41,00 51,00 33,50 16,00 41,00 42,50 25,50 53,00 53,00 1602 50 10 9120 1602 50 10 9140 1602 50 10 9160 1602 50 10 9170 1602 50 10 9190 1602 50 10 9240 1602 50 10 9260 1602 50 10 9280 1602 50 31 9125 1602 50 31 9135 1602 50 31 9195 1602 50 31 9325 1602 50 31 9335 1602 50 31 9395 1602 50 39 9125 1602 50 39 9135 1602 50 39 9195 1602 50 39 9325 1602 50 39 9335 1602 50 39 9395 1602 50 39 9425 1602 50 39 9435 1602 50 39 9495 1602 50 39 9505 1602 50 39 9525 1602 50 39 9535 1602 50 39 9595 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 02 03 04 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 59,00 (8) 47,00 (8) 47,00 (8) 52,50 (8) 41,50 (8) 41,50 (8) 41,50 (8) 33,50 (8) 33,50 (8) 28,00 (8) 22,00 (8) 22,00 (8) 28,00 22,00 22,00 — — — — — — — — — 100,00 (5) 38,00 (8) 18,50 89,00 (5) 33,50 (8) 18,50 100,00 (5) 38,00 (8) 18,50 89,00 (5) 33,50 (8) 18,50 38,00 (5) 22,00 (8) 16,00 16,00 38,00 (5) 22,00 (8) 16,00 17. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C(cid:155)digo de producto Destino 1602 50 39 9615 1602 50 39 9625 1602 50 39 9705 1602 50 39 9805 1602 50 39 9905 1602 50 80 9135 1602 50 80 9195 1602 50 80 9335 1602 50 80 9395 1602 50 80 9435 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso neto – 16,00 7,50 — — — 33,50 (8) 16,00 30,00 (8) 16,00 22,00 (8) C(cid:155)digo de producto Destino 1602 50 80 9495 1602 50 80 9505 1602 50 80 9515 1602 50 80 9535 1602 50 80 9595 1602 50 80 9615 1602 50 80 9625 1602 50 80 9705 1602 50 80 9805 1602 50 80 9905 01 01 01 01 01 01 01 01 01 01 L 281/21 (en ecus/100 kg) Importe de la restituci(cid:155)n (7) – Peso neto – 16,00 16,00 7,50 22,00 (8) 16,00 16,00 7,50 — — — (1) La admisi(cid:155)n en esta subpartida est(cid:145) subordinada a la presentaci(cid:155)n del certificado que figura en el anexo del Reglamento (CEE) no 32/82 modificado. (2) La admisi(cid:155)n en esta subpartida est(cid:145) subordinada al cumplimiento de las condiciones establecidas por el Reglamento (CEE) no 1964/82 modificado. (3) La restituci(cid:155)n para la carne de vacuno en salmuera se concede con arreglo al peso neto de la carne, deducci(cid:155)n hecha del peso de la salmuera. (4) En virtud de lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 2973/79 de la Comisi(cid:155)n (DO L 336 de 29. 12. 1979, p. 44), modificado. (4a) En virtud de lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 2051/96 de la Comisi(cid:155)n (DO L 274 de 26. 10. 1996, p. 18), modificado. (5) DO L 221 de 19. 8. 1984, p. 28. (6) El contenido de carne de vacuno magra con exclusi(cid:155)n de la grasa se determina seg(cid:156)n el procedimiento de an(cid:145)lisis que figura en el anexo del Reglamento (CEE) no 2429/86 de la Comisi(cid:155)n (DO L 210 de 1. 8. 1986, p. 39). (7) En virtud de lo dispuesto en el apartado 10 del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 805/68 modificado, no se conceder(cid:145) ninguna restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n de productos importados de terceros pa(cid:146)ses y reexportados a terceros pa(cid:146)ses. (8) La concesi(cid:155)n de la restituci(cid:155)n se supedita a la fabricaci(cid:155)n de acuerdo con el r(cid:130)gimen establecido en el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CEE) no 565/80 del Consejo, modificado. (9) La concesi(cid:155)n de la restituci(cid:155)n estar(cid:145) supeditada a la observancia de las condiciones contempladas en el art(cid:146)culo 2 del presente Reglamento. Nota: Los c(cid:155)digos de productos, incluidas las notas a pie de p(cid:145)gina, se definen en el Reglamento (CEE) no 3846/87 modificado. L 281/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 10. 98 ANEXO II Zona 01 = Todos los pa(cid:146)ses terceros Zona 02 = Zonas 08 + 09 Zona 03 Zona 05 Zona 09 022 Ceuta y Melilla 024 Islandia 028 Noruega 041 Islas Feroe 043 Andorra 044 Gibraltar 045 Ciudad del Vaticano 053 Estonia 054 Letonia 055 Lituania 060 Polonia 061 Rep(cid:156)blica Checa 063 Eslovaquia 064 Hungr(cid:146)a 066 Ruman(cid:146)a 068 Bulgaria 070 Albania 091 Eslovenia 092 Croacia 093 Bosnia y Hercegovina 094 Rep(cid:156)blica Federativa de Yugoslavia 096 Antigua Rep(cid:156)blica Yugoslava de Macedonia 109 Municipios de Livigno y Campione de Italia, Isla de Helgoland 406 Groenlandia 600 Chipre 662 Pakist(cid:145)n 669 Sri Lanka 676 Myanmar (antigua Birmania) 680 Tailandia 690 Vietnam 700 Indonesia 708 Filipinas 724 Corea del Norte 950 Avituallamiento y combustible [destinos a que se refiere el art(cid:146)culo 34 del Reglamento (CEE) no 3665/87 de la Comisi(cid:155)n, modificado] Zona 04 039 Suiza 400 Estados Unidos de Am(cid:130)rica Zona 06 809 Nueva Caledonia y dependencias 822 Polinesia Francesa 404 Canad(cid:145) Zona 07 Zona 08 046 Malta 052 Turqu(cid:146)a 072 Ucrania 073 Bielorrusia 074 Moldavia 075 Rusia 076 Georgia 077 Armenia 078 Azerbaiy(cid:145)n 079 Kazajst(cid:145)n 080 Turkmenist(cid:145)n 081 Uzbekist(cid:145)n 082 Tayikist(cid:145)n 083 Kirguist(cid:145)n 204 Marruecos 208 Argelia 212 T(cid:156)nez 216 Libia 220 Egipto 604 L(cid:146)bano 608 Siria 612 Iraq 616 Ir(cid:145)n 624 Israel 625 Cisjordania/Franja de Gaza 628 Jordania 632 Arabia Saudita 636 Kuwait 640 Bahrein 644 Qatar 647 Emiratos (cid:214)rabes Unidos 649 Om(cid:145)n 653 Yemen 720 China 740 Hong Kong Sierra Leona 224 Sud(cid:145)n 228 Mauritania 232 Mal(cid:146) 236 Burkina Faso 240 N(cid:146)ger 244 Chad 247 Cabo Verde 248 Senegal 252 Gambia 257 Guinea-Bissau 260 Guinea 264 268 Liberia 272 Costa de Marfil 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 288 Nigeria 302 Camer(cid:156)n 306 Rep(cid:156)blica Centroafricana 310 Guinea Ecuatorial 311 314 Gab(cid:155)n 318 Congo (Rep(cid:156)blica) 322 Congo (Rep(cid:156)blica Democr(cid:145)tica) 324 Ruanda 328 Burundi 329 330 Angola 334 Etiop(cid:146)a 336 Eritrea 338 Yibuti 342 Somalia 350 Uganda 352 Tanzania 355 357 Territorio brit(cid:145)nico del Oc(cid:130)ano Santa Elena y dependencias Seychelles y dependencias Santo Tom(cid:130) y Pr(cid:146)ncipe (cid:237)ndico 366 Mozambique 373 Mauricio 375 Comores 377 Mayotte 378 Zambia 386 Malawi 388 Sud(cid:145)frica 395 Lesotho Zona 10 075 Rusia Nota: Los pa(cid:146)ses son los que figuran en el anexo del Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3117/98 von Graham WATSON an die Kommission. Rechtsvorschriften für Austauschaufenthalte im Ausland

eurovoc_concepts:
EU programme
age of majority
child
child protection
educational exchange
family
non-governmental organisation
sexual violence

formats: html pdf print

text: C 182/44 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3113/98 von Thomas Mann (PPE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Schikane bei der Ein- und Ausreise von und nach Gibraltar Wie kommt es, daß die spanische Grenzpolizei den Personen-/Urlauberverkehr zwischen Spanien und Großbritannien, in diesem Falle Gibraltar, über die Maßen verzögert, so daß EU-Reisende bei mörderischen Temperaturen stundenlang im Auto quasi gefangen sind? Welche Maßnahmen werden eingeleitet, um diesen unhaltbaren Zustand zu ändern? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (7. Dezember 1998) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antworten verwiesen, die die Kommission auf die schriftliche Anfrage E-1744/98 von Herrn Mather (1) und die schriftliche Anfrage E-1404/95 von Herrn Seal (2) sowie in der Fragestunde der Tagung des Europäischen Parlaments vom Mai 1995 (3) auf die schriftlichen Anfragen H-269/95 und H-353/95 von Herrn Lomas bzw. Herrn Megahy erteilt hat. (1) ABl. C 13 vom 18. 1. 1999, S. 76. (2) ABl. C 213 vom 17. 8. 1995. (3) Anlage ABl. 4-463 vom 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3117/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Rechtsvorschriften für Austauschaufenthalte im Ausland Ist der Kommission das Problem des körperlichen und sexuellen Mißbrauchs ausländischer Kinder bekannt, die im Rahmen eines bisher rechtlich völlig ungeregelten Austausches bei einer Familie untergebracht sind? Kann die Kommission, falls sie über das Problem informiert ist, mitteilen, was zum Schutz Minderjähriger getan wurde, und vor allem welche Schritte im Hinblick auf den Erlaß von Rechtsvorschriften für Sprach- schulen und Gastfamilien EU-weit unternommen wurden? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (5. Februar 1999) Die Programme für die allgemeine und berufliche Bildung und die Jugend beinhalten keine transnationalen Austauschaufenthalte für Kinder unter 14 Jahren. Der Kommission wurde kein Fall des Mißbrauchs bekannt, und es ist anzunehmen, daß die diesbezüglichen Gefahren gering sind, da die jungen Menschen nicht ohne Begleitung ins Ausland geschickt werden. Das Programm Sokrates bietet Unterstützung für die Gemeinsamen Bildungsprojekte im Rahmen des Programms Lingua, bei denen normalerweise zwei Gruppen von Jugendlichen ab 14 Jahren beteiligt sind. Ein wichtiger Teil des Projekts ist der wechselseitige, mindestens zweiwöchige Aufenthalt in der Partnerein- richtung zwecks gemeinsamer Projektarbeit. Die Teilnehmer sollten vorzugsweise in den beteiligten Familien untergebracht werden, d. h. zusammen mit einem Jugendlichen der Partnergruppe, um so viel wie möglich von der Sprache und Kultur des Gastlandes zu lernen. Die Schülergruppen werden immer von Lehrern begleitet (im Falle von gemischten Gruppen von einer männlichen und einer weiblichen Lehrkraft), und normalerweise werden auch die Familien in das Projekt miteinbezogen


title: WRITTEN QUESTION No. 3131/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Use of illegal driftnets to catch bonito

eurovoc_concepts:
Ireland
Spain
fishing industry
fishing net
fishing regulations
infringement of EU law
offence
sea fish

text: C 320/26 Official Journal of the European Communities EN 6. 11. 1999 (1999/C 320/034) WRITTEN QUESTION E-3116/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (16 October 1998) Subject: Global warming We need to build on the first steps taken by the Member States’ Governments at Kyoto last December in order to prevent a global climate crisis. What action will the Commission take to persuade Member States to take stronger action to follow up the Kyoto protocol when they meet in Buenos Aires in November? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (18 December 1998) The Commission agrees with the Honourable Member that Kyoto is only a first step and that there is a need to build upon it in order to prevent a global climate crisis. The Kyoto protocol only provides for a 5,2 % cut in developed country emissions, whereas the International panel on climate change has estimated that the world needs to cut emissions by between 50 % to 70 % if current concentrations of greenhouse gases, the main agent of climate change in the atmosphere, are to be stabilised. Whatever the limitations of the Kyoto protocol, the Commission’s main objective is to get it ratified and for it to enter into force. Moreover, it is important to ensure that the rules and procedures governing various elements in the protocol, in particular the flexible instruments, are defined in such a way that the environmental objectives of both the convention and the Kyoto protocol are achieved in the most cost- effective manner. On the basis of the work programme agreed at Buenos Aires the Commission will make every effort in the immediate future to ensure that these objectives are secured. It should also be recognised that the Community cannot reverse climate change on its own since it only accounts for around 25 % of industrial country emissions and developing country emissions are growing more rapidly than the developed countries. The Commission believes that the developed countries must take the first step, but in the long run global participation will be necessary. In this context, if the momentum achieved at Kyoto and Buenos Aires could be maintained and the Community delivers on policies and measures to reverse emission trends, both at national and Community level, then it will be easier for the Community and indeed all other parties to make the further commitments that will be necessary. (1999/C 320/035) WRITTEN QUESTION E-3131/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission Subject: Use of illegal driftnets to catch bonito (16 October 1998) In view of the accusations by fishermen operating from Burela (Lugo, Spain), that illegal driftnets over 2,5 km in length, and thus in contravention of EU standards, are being used in to catch bonito by the fleets of other Member States, notably Ireland, Can the Commission say whether it is aware of the use of driftnets which are longer than legally authorized? Can the Commission say what fleets and vessels have used such illegal nets? What measures has the Commission taken and what measures does it intend to take to penalize such illegal practices?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3120/98 af Raimo ILASKIVI til Kommissionen. Leonia-bankens monopol

eurovoc_concepts:
Finland
State monopoly
bank
competition law
monopoly

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/87 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. december 1998) Etableringen af et liberaliseret luftfartsmarked inden for Fællesskabet pr. 1. januar 1993 betød ophævelsen af forskellene mellem ruteflyvninger og de ikke-planmæssige flyvninger, for så vidt angår adgangen til flyruter inden for Fællesskabet. Følgelig gælder der ingen særlige bestemmelser for charterflyvninger i Europa. Imidlertid indeholder Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (1), en række bestemmelser vedrørende passagerer, som rejser på en pakketur. I henhold til direktivets artikel 4 skal rejsearrangøren yde forbrugeren erstatning for enhver forskel mellem de tilbudte serviceydelser og den rent faktisk ydede service. Forsinkelser er dog ikke udtrykkeligt omfattet heraf. Passagerer, der køber en transport med charterfly er ikke omfattet af dette direktiv. En rådsforordning (2) om ændring af Rådets forordning (EØF) 295/91 af 4. februar 1991 skulle kunne rette op på dette, ved at bestemmelserne om en ordning for kompensation til flypassagerer, der afvises på grund af overbooking, udvides til også at omfatte ikke-planmæssige flyvninger. (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990, s. 59. (2) KOM(98) 580 endelig udg. (1999/C 142/107) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3120/98 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Leonia-bankens monopol Leonia-banken, der er ejet af den finske stat, har hidtil haft et fuldstændigt monopol på varetagelsen af statens betalingsoverførsler. Konkurrencemyndigheden og andre pengeinstitutter havde håbet, at opgaven ville blive udbudt i offentlig licitation, men det har ikke været tilfældet. Ifølge de seneste oplysninger, der er kommet ud til offentligheden den 29. 9. 1998, mente Finansministeriet ikke, at der var grund til at afholde licitation, da Leonia-banken fuldt og helt er statens ejendom. Mener Kommissionen, at udelukkelse af sund konkurrence i en stats pengesager og navnlig i forbindelse med varetagelse af betalingsoverførsler er i orden, og hvilke foranstaltninger vil den i benægtende fald træffe for at styrke konkurrencen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert (25. november 1998) Kommissionen skal erindre det ærede medlem om, at monopoler ikke i sig selv er forbudte. Er der tale om et statsmonopol, hvilket er tilfældet her, finder EF-traktatens artikel 90 dog anvendelse, idet der står, at for så vidt angår offentlige virksomheder og virksomheder, som de indrømmer særlige eller eksklusive rettigheder, afstår medlemsstaterne fra at træffe eller opretholde foranstaltninger, som er i strid med EF- traktaten. Med hensyn til Leonia-banken, som det ærede medlem henviser til, er Kommissionen ikke i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, om de europæiske konkurrenceregler er overholdt eller ej


title: Prováděcí Protokol k Alpské úmluvě z roku 1991 v oblasti energie

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

formats: pdf print

text: L 337/36 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 PROVÁDĚCÍ PROTOKOL k Alpské úmluvě z roku 1991 v oblasti energie Protokol o energii Preambule SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, ITALSKÁ REPUBLIKA, LICHTENŠTEJNSKÉ KNÍŽECTVÍ, MONACKÉ KNÍŽECTVÍ, REPUBLIKA SLOVINSKO, ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, V SOULADU se svým posláním vyplývajícím z Úmluvy o ochraně Alp (dále jen „Alpská úmluva“) ze dne 7. listopadu 1991, jejímž cílem je zajistit ucelenou politiku ochrany a udržitelného rozvoje alpské oblasti, V RÁMCI povinností vyplývajících z čl. 2 odst. 2 a 3 Alpské úmluvy, VĚDOMY SI důležitosti forem výroby, distribuce a využívání energie šetrných k přírodě a krajině a slučitelných s životním prostředím a podpory opatření na úsporu energie, PŘI VĚDOMÍ nutnosti snížit emise skleníkových plynů i v alpské oblasti, a splnit tak závazky vyplývající z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, PŘESVĚDČENY, že je třeba harmonizovat hospodářské zájmy a ekologické požadavky, VĚDOMY SI, že alpská oblast má na evropské úrovni zvláštní význam, že z hlediska geomorfologie, podnebí, vodstva, rostlinstva, živočišstva, krajiny a kultury představuje jedinečné a rozmanité dědictví a že alpské hory, údolí i předhoří jsou ekologickými útvary, jejichž ochrana nemůže být úkolem pouze alpských států, VĚDOMY SI, že Alpy představují nejenom životní a pracovní prostor pro místní obyvatelstvo, ale hrají i velmi důležitou roli pro mimoalpská území zejména proto, že se jedná o tranzitní oblast jak pro transevropskou přepravu osob a zboží, tak i pro mezinárodní distribuci energie, 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/37 S OHLEDEM na citlivost životního prostředí alpské oblasti, zejména co se týče výroby, přepravy a využívání energie, což jsou činnosti, které se vzájemně ovlivňují s různými aspekty ochrany přírody, územního plánování a využívání půdy, S OHLEDEM na skutečnost, že kvůli existujícímu ohrožení ochrany životního prostředí, zejména z důvodu případných klimatických změn vyvolaných působení člověka, je nezbytné věnovat zvláštní pozornost úzkým vztahům mezi spole- čenskými a hospodářskými činnostmi člověka a ochranou ekosystémů, které zvláště v alpské oblasti vyžadují přijetí vhodných a různorodých opatření na základě společné dohody s místním obyvatelstvem, politickými orgány a hospodářskými a sociálními organizacemi, PŘESVĚDČENY, že místní obyvatelstvo musí mít možnost definovat své vlastní představy o sociálním, kulturním a hospodářském rozvoji a podílet se na jejich uskutečňování v rámci stávajícího státního uspořádání, PŘESVĚDČENY, že některé problémy jsou řešitelné pouze na přeshraniční úrovni a vyžadují společná opatření ze strany alpských států a přímo dotčených územních samosprávných celků, PŘESVĚDČENY, že uspokojování energetických potřeb je důležitým faktorem hospodářského a sociálního rozvoje jak uvnitř alpské oblasti, tak i mimo ni, VĚDOMY SI důležitosti využití a dalšího rozvoje hospodářských nástrojů, díky nimž budou moci být při výpočtu ceny energie lépe zohledněny skutečné náklady, PŘESVĚDČENY o tom, že alpská oblast trvale přispívá k uspokojování energetických potřeb a potřeb zdrojů pitné vody na celoevropské úrovni a že musí sama disponovat dostatečnými zdroji energie ke zlepšení životních podmínek obyva- telstva a hospodářské produktivity, PŘESVĚDČENY, že alpská oblast hraje mimořádně významnou úlohu ve vzájemném propojování energetických soustav evropských zemí, PŘESVĚDČENY, že opatření zaměřená na racionální využívání energie a na trvalé využívání zdrojů vody a dřeva v alpské oblasti přispívají k uspokojování energetických potřeb národního hospodářství a že používání biomasy a sluneční energie má stále větší význam, SE DOHODLY TAKTO: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Cíle Smluvní strany se zavazují, že v rámci územní působnosti Alpské úmluvy vytvoří rámcové podmínky a přijmou konkrétní opatření v oblasti úspor energie, výroby, přepravy, distribuce a využívání energie, které umožní nastolit energetickou situaci udržitelného rozvoje, která bude se specificky omezenou tolerancí strany tímto významnou měrou přispějí k ochraně obyvatelstva a životního prostředí, jakož i k zachování zdrojů a klimatu. slučitelná alpské oblasti. Smluvní jak Článek 2 Základní závazky a) harmonizaci svého energetického plánování se svým plánem obecného územního rozvoje alpské oblasti; b) přizpůsobení systémů výroby, přepravy a distribuce energie za účelem celkové optimalizace infrastrukturního systému v alpské oblasti, s ohledem na potřeby ochrany životního prostředí; c) omezení dopadů energetického původu na životní prostředí prostřednictvím optimalizace dodávek služeb konečným spotřebitelům energie, a to tak, že budou mimo jiné, je-li to možné, přijata tato opatření: — snížení energetických potřeb díky využití účinnějších technologií, — rozsáhlejší pokrytí zbývajících energetických potřeb obnovitelnými zdroji energie, V souladu s tímto protokolem smluvní strany usilují 1. zejména o: — optimalizace stávajících zařízení, která vyrábějí energii z neobnovitelných zdrojů; L 337/38 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 d) omezení negativních účinků energetické infrastruktury na životní prostředí a krajinu, včetně účinků souvisejících s nakládáním s energetickými odpady, přijetím preventivních opatření u nových infrastruktur a v případě potřeby vyle- pšením stávajících zařízení. V případě výstavby nových velkých energetických infra- 2. struktur a v případě podstatného zvýšení kapacity těch stávají- cích provedou smluvní strany na základě platných právních předpisů vyhodnocení jejich dopadů na životní prostředí Alp v souladu s článkem 12, a to z územního a sociálně-hospodář- ského pohledu, což v případě projektů, které by mohly mít přeshraniční dopad, zahrnuje konzultace na mezinárodní úrovni. Ve své energetické politice přihlížejí 3. strany k tomu, že alpská oblast je vhodná k využívání obnovitelných zdrojů energie, a podporují vzájemnou spolupráci na rozvojo- vých programech v této oblasti. smluvní Smluvní strany pečují o chráněné oblasti vymezením nára- 4. zníkových zón, ostatních chráněných a klidových zón, jakož i z hlediska přírody a krajiny nedotčených zón, a optimalizují ener- getickou infrastrukturu v závislosti na různých stupních zrani- telnosti, tolerance a probíhajícího poškozování alpského ekosy- stému. Smluvní strany si jsou vědomy toho, že vhodná politika 5. výzkumu a rozvoje, která přinese preventivní a zlepšovací opatření, může být významnou pomocí při ochraně Alp proti vlivům energetických infrastruktur na životní prostředí. V tomto směru podporují výzkumnou a vývojovou činnost a vyměňují si důležité výsledky. Smluvní strany se zavazují, že cíle tohoto protokolu 2. zohlední ve svých ostatních politikách, zejména v oblastech územního plánování a rozvoje, dopravy, zemědělství, lesního hospodářství vést k vyloučení negativních nebo protichůdných účinků v alpské oblasti. by mělo cestovního ruchu, což a Článek 4 Účast územních samosprávných celků V rámci stávajícího státního uspořádání stanoví každá 1. smluvní strana nejvhodnější úroveň koordinace a spolupráce mezi přímo dotčenými orgány a územními samosprávnými zodpovědnost, celky a zejména ve snaze využívat a rozvíjet v alpské oblasti součin- nost při uplatňování energetických politik a při provádění opatření, která z těchto politik vyplývají. společnou podporovat snaze ve V rámci stávajícího státního uspořádání se přímo dotčené 2. jednotlivých etap přípravy územní samosprávné celky účastní i provádění těchto politik a opatření, přičemž jejich pravomoci zůstávají zachovány. 3. Smluvní strany podporují mezinárodní spolupráci mezi orgány, v jejichž přímé působnosti je problematika související s energií a životním prostředím, s cílem nalezení dohody v otázce řešení společných problémů. KAPITOLA II ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ Článek 5 Úspory energie a racionální využívání energie Alpská oblast vyžaduje vhodná opatření na úspory, distri- 1. buci a racionální využívání energie, která zohlední: a) energetické potřeby, které jsou rozptýlené na rozsáhlém území a jsou velmi proměnlivé v závislosti na nadmořské výšce, ročním období a požadavcích cestovního ruchu; 6. Smluvní strany spolupracují s cílem vyvinout v energetické oblasti metody, které umožní lépe zohlednit skutečné náklady. b) místní dostupnost obnovitelných zdrojů energie; Článek 3 c) zvláštní dopady v kotlinách a údolích vzhledem k jejich geomorfologickému uspořádání a k imisím v ovzduší. Soulad s mezinárodním právem a s ostatními politikami 1. Tento protokol se provádí v souladu s platnými meziná- rodními právními normami, zejména s normami obsaženými v Alpské úmluvě a prováděcích protokolech k ní, a v souladu s platnými mezinárodními smlouvami. Smluvní strany dbají na zlepšování slučitelnosti využívání 2. energie s životním prostředím a přednostně podporují úspory a racionální využívání energie, zejména pokud jde o výrobní postupy, veřejné služby, velká ubytovací zařízení, dopravní zaří- zení, sportovní a rekreačních činnosti. 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/39 Smluvní strany přijímají opatření a předpisy zejména 3. v těchto oblastech: a) zlepšování izolace budov a zlepšování účinnosti systémů rozvodu tepla; b) optimalizace výkonnosti a klimatizačních zařízení; tepelných, ventilačních Článek 7 Elektrická energie získaná z vodních zdrojů Při stavbě nových vodních elektráren a u existujících 1. vodních elektráren, je-li to možné, smluvní strany zajistí zacho- vání ekologických funkcí vodních toků a celistvosti krajiny pomocí vhodných opatření, mezi něž patří stanovení minimál- ního průtoku, provádění předpisů zaměřených na snížení umělého kolísání vodní hladiny a zaručení migrace zvířat. c) pravidelná kontrola a případné snižování znečišťujících látek produkovaných tepelnými elektrárnami; d) úspory energie díky moderním technologickým postupům při využívání a přeměně energie; e) individuální výpočet nákladů na teplo a teplou vodu; Smluvní strany mohou přijmout opatření, jejichž cílem je 2. zlepšit konkurenceschopnost existujících vodních elektráren, přičemž bezpečnostní a environmentální normy. dodrženy budou jejich Kromě toho se zavazují zachovat vodní režim v oblastech 3. vyhrazených jako zdroj pitné vody a v chráněných oblastech chráněných vymezením nárazníkových a klidových zón, jakož i z hlediska přírody a krajiny nedotče- ných zón. ostatních zón, f) plánování a podpora nových staveb, které využívají techno- logie s nízkou spotřebou energie; g) podpora a provádění obecních nebo místních energetických a klimatických projektů v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. c); Smluvní strany doporučují nové zprovoznění odstavených 4. vodních elektráren místo výstavby nových. Ustanovení odstavce 1 týkající se zachování vodních ekosystémů a jiných dotčených systémů se rovněž použije v případě nového zprovoznění stáva- jících vodních elektráren. h) energetické vylepšování rekonstruovaných budov a podpora využívání tepelných systémů šetrných k životnímu prostředí. Článek 6 Obnovitelné zdroje energie Smluvní strany se zavazují, že v rámci svých finančních 1. zdrojů budou propagovat a přednostně využívat obnovitelné energie způsobem šetrným k životnímu prostředí zdroje a krajině. Rovněž při využívání obnovitelných zdrojů energie, jako 2. je voda, slunce a biomasa, podporují decentralizovaná zařízení. V rámci svého vnitrostátního práva mohou smluvní strany 5. jakým způsobem mohou docílit toho, aby koneční posoudit, uživatelé alpských zdrojů platili tržní ceny, a do jaké míry lze spravedlivě kompenzovat služby poskytované místním obyvatel- stvem v obecném zájmu. Článek 8 Energie získaná z černého uhlí Smluvní strany zaručí, že v případě nových tepelných 1. zařízení, která používají k výrobě elektrické energie nebo tepla černé uhlí, budou použity ty nejlepší dostupné metody. U již existujících elektráren v alpské oblasti smluvní strany co nejvíce omezí emise pomocí vhodných technologií nebo paliv. Smluvní strany podporují využívání obnovitelných zdrojů 3. energie, a to i v kombinaci se stávajícím tradičním zásobováním energií. Smluvní strany ověří technickou a hospodářskou provedi- 2. telnost a environmentální slučitelnost nahrazení tepelných elek- tráren používajících černé uhlí elektrárnami používajícími obno- vitelné zdroje energie a decentrálními zařízeními. Smluvní strany při výrobě energie zejména podporují 4. racionální využívání vodních zdrojů a zdrojů dřeva pocházejí- cích z udržitelného hospodaření v horských lesích. Smluvní strany přijmou opatření, jejichž cílem je podpora 3. kogenerace za účelem racionálnějšího využívání energie. L 337/40 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 V pohraničních oblastech smluvní strany pokud možno své systémy na kontrolu 4. vzájemně harmonizují a propojí emisí a imisí. obnovení vod po provedení veřejných nebo soukromých ener- getických prací, které souvisejí se životním prostředím a s ekosystémy v alpské oblasti. Přitom co možná nejvíce využijí technologie environmentálního inženýrství. Článek 9 Jaderná energie jejich rostlin, Za účelem dlouhodobé ochrany zdraví obyvatelstva, 1. zvířat, prostředí biocenózy, a vzájemného působení se smluvní strany v rámci mezinárod- ních úmluv zavazují k výměně veškerých informací o jaderných elektrárnách a ostatních zařízeních, které mají nebo by mohly mít vliv na alpskou oblast. přirozeného Kromě toho smluvní strany dbají na co možná největší 2. harmonizaci a vzájemné propojení svých systémů monitorování radioaktivity v okolním prostředí. Článek 10 Přeprava a distribuce energie Smluvní strany pokračují v racionalizaci a optimalizaci 1. všech existujících infrastruktur s ohledem na požadavky ochrany životního prostředí, a zejména na potřebu uchování velmi citlivých ekosystémů a krajiny. V případě potřeby zároveň provádějí akce na ochranu alpského obyvatelstva a alpského biotopu. a ropovodů Při výstavbě elektrických vedení a souvisejících stanic a při 2. výstavbě plynovodů, čerpacích včetně jiných zařízení významných a kompresorových stanic a z hlediska životního prostředí, přijmou smluvní strany veškerá potřebná opatření ke zmírnění nepříjemných vlivů na obyvatele a životní prostředí, mezi něž mimo jiné patří co nejvyšší využití již existujících zařízení a tras elektrického vedení. U vedení energií strany zohledňují zejména 3. smluvní význam chráněných nárazníkovými vymezených oblastí zónami, ostatními chráněnými a klidovými zónami, jakož i z hlediska přírody a krajiny nedotčenými zónami, a potřeby ptactva. Článek 11 Rekultivace a environmentální inženýrství Smluvní strany v předběžných návrzích projektů a při posuzo- vání vlivů na životní prostředí předepsaném platnými právními předpisy stanoví způsob uvedení biotopů do původního stavu a Článek 12 Posuzování vlivů na životní prostředí V rámci platných vnitrostátních právních předpisů 1. a mezinárodních smluv provádějí smluvní strany u všech ener- getických zařízení uvedených v článcích 7, 8, 9 a 10 tohoto protokolu a při všech podstatných úpravách těchto zařízení předběžné posuzování vlivů na životní prostředí. Smluvní strany uznávají, že je vhodné co nejšířeji přijmout 2. nejlepší existující technologie k vyloučení nebo ke zmírnění dopadů na životní prostředí, a to případně i cestou demolice odstavených zařízení, která nejsou šetrná k životnímu prostředí. Článek 13 Dohoda Smluvní strany se zavazují ke vzájemným předběžným 1. konzultacím týkajícím se projektů, které by z hlediska dopadů na životní prostředí mohly mít přeshraniční účinky. U projektů s možnými přeshraničními účinky musí být 2. dotčeným smluvním stranám dána příležitost včas předložit své připomínky, k nimž bude vhodným způsobem přihlédnuto ve fázi udělování povolení. Článek 14 Doplňková opatření Smluvní strany mohou přijmout opatření týkající se oblasti energie a udržitelného rozvoje, která doplňují opatření uvedená v tomto protokolu. KAPITOLA III VÝZKUM, VZDĚLÁVÁNÍ A POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ Článek 15 Výzkum a pozorování Smluvní strany v úzké spolupráci a s přihlédnutím k již 1. získaným výsledkům na různých národních a mezinárodních úrovních podporují a harmonizují výzkum a systematické pozo- rování, které jsou užitečné pro dosažení cílů tohoto protokolu, zejména co se týče metod a kritérií pro analýzu a hodnocení vlivů na životní prostředí a podnebí, a dále specifických tech- nologií podporujících úspory a racionální využívání energie v alpské oblasti. 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/41 Smluvní strany zohledňují výsledky výzkumu při postupu 2. definování a ověřování cílů a opatření energetické politiky a při vzdělávacích činnostech a technické pomoci na místní úrovni ve prospěch obyvatel, hospodářských subjektů a územních samo- správných celků. Stálý výbor vypracuje pro Alpskou konferenci zprávu jak smluvní strany plní své povinnosti vyplývající 3. o tom, z tohoto protokolu. Smluvní strany dbají na to, aby výsledky vnitrostátního 3. systematického výzkumu a pozorování byly začleněny do společného systému stálého pozorování a předávání informací a aby byly v rámci stávajícího státního uspořádání zpřístupněny veřejnosti. Článek 16 Vzdělávání a poskytování informací Smluvní strany podporují počáteční a celoživotní vzdělá- informací veřejnosti o cílech, opatřeních 1. vání a poskytování a provádění tohoto protokolu. Smluvní podporují zejména další rozvoj vzdělávání, celo- 2. životního vzdělávání a technické pomoci v oblasti energie, včetně ochrany životního prostředí, přírody a podnebí. KAPITOLA IV PROVÁDĚNÍ, KONTROLA A HODNOCENÍ Článek 17 Provádění Smluvní strany se zavazují, že budou dbát na provádění tohoto protokolu tím, že v rámci stávajícího státního uspořádání přijmou veškerá vhodná opatření. Článek 18 Kontrola plnění povinností 1. Smluvní strany podávají stálému výboru pravidelné zprávy o opatřeních přijatých na základě tohoto protokolu. Zprávy se rovněž týkají otázky účinnosti přijatých opatření. Alpská konfe- rence stanoví pravidelnost zpráv. 4. Alpská konference se s touto zprávou seznámí. Pokud zjistí, že některé povinnosti nebyly splněny, může přijmout doporučení. Článek 19 Hodnocení účinnosti ustanovení Smluvní strany pravidelně přezkoumávají a hodnotí účin- 1. nost ustanovení tohoto protokolu. Ukáže-li se to pro splnění cílů nezbytné, přistoupí k přijetí vhodných změn tohoto proto- kolu. V rámci stávajícího státního uspořádání 2. jsou do tohoto hodnocení zapojeny územní samosprávné celky. Hodnocení je možné konzultovat s nevládními organizacemi činnými v této oblasti. KAPITOLA V ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 20 Vztah mezi Alpskou úmluvou a tímto protokolem Tento protokol je protokolem k Alpské úmluvě ve smyslu 1. článku 2 a ostatních příslušných článků úmluvy. Smluvní stranou tohoto protokolu se nemůže stát nikdo, 2. kdo není smluvní stranou Alpské úmluvy. Vypovězení Alpské úmluvy znamená zároveň i vypovězení tohoto protokolu. Při 3. jednání Alpské konference o otázkách týkajících se tohoto protokolu smějí hlasovat pouze smluvní strany tohoto protokolu. Stálý výbor tyto zprávy posoudí s cílem ověřit, zda 2. smluvní strany splnily své povinnosti vyplývající z tohoto protokolu. Může si rovněž od příslušných smluvních stran vyžádat doplňující informace nebo využít jiných informačních zdrojů. Článek 21 Podpis a ratifikace Tento protokol je otevřen k podpisu signatářským státům 1. Alpské úmluvy a Evropskému společenství k 16. říjnu 1998 a od 16. listopadu 1998 u Rakouské republiky jako depozitáře. L 337/42 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 Tento protokol vstupuje v platnost pro smluvní strany, 2. které vyjádřily svůj souhlas být jím vázány, tři měsíce po dni, k němuž tři státy uloží listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. Pro ty smluvní strany, které svůj souhlas být vázány tímto 3. protokolem vyjádří později, vstupuje protokol v platnost tři jejich listiny o ratifikaci, přijetí nebo měsíce po dni uložení schválení. Po vstupu v platnost změny tohoto protokolu se každá nová smluvní strana tohoto protokolu stává smluvní stranou protokolu v pozměněném znění. Článek 22 Oznámení Depozitář oznámí každému státu uvedenému v preambuli a Evropskému společenství tyto informace týkající se tohoto protokolu: a) každý podpis, b) uložení každé listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení, c) každé datum vstupu v platnost, d) každé prohlášení učiněné smluvní stranou nebo signatářem, e) každé vypovězení oznámené jednou ze smluvních stran a datum, ke kterému nabývá účinku. Na důkaz čehož připojili pro tento účel řádně zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy. V Bledu dne 16. října 1998 v jazyce francouzském, německém, italském a slovinském, přičemž všechna čtyři znění mají stejnou platnost, v jediném vyhotovení, které bude uloženo ve státním archivu Rakouské republiky. Depozitář předá ověřený opis každému signatáři


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3113/98 af Thomas MANN til Kommissionen. Chikane ved ind- og udrejsen fra og til Gibraltar

eurovoc_concepts:
Gibraltar
Spain
application of EU law
customs inspection
free movement of persons
frontier
identity document
tourism

text: C 182/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3113/98 af Thomas Mann (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Chikane ved ind- og udrejsen fra og til Gibraltar Hvordan kan det være, at det spanske grænsepoliti forsinker person-/ferietrafikken mellem Spanien og Storbritannien, i dette tilfælde Gibraltar, i en sådan grad, at EU-rejsende faktisk i timevis er nødt til at sidde i deres biler under enormt høje temperaturer? Hvilke foranstaltninger indledes for at ændre den uholdbare situation? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (7. december 1998) Det ærede parlamentsmedlem henvises til de svar, Kommissionen har afgivet på skriftlig forespørgsel E-1744/ 98 af Graham Mather (1), på skriftlig forespørgsel E-1404/95 af Barry Seal (2) og på spørgsmål til spørgetiden H-269/95 og H-353/95 af henholdsvis Alfred Lomas og Thomas Megahy under Parlamentets mødeperiode i maj 1995 (3). (1) (2) (3) EFT C 13 af 18. 1. 1999, s. 76. EFT C 213 af 17. 8. 1995. Tillæg til EFT 4-463 af 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3117/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Bestemmelser om udveksling Er Kommissionen bekendt med problemet om fysisk og seksuelt misbrug af udenlandske børn på udveks- lingsophold i værtsfamilier, et område hvor der sjældent er bestemmelser? Ifald Kommission er bekendt med problemet, hvilke tiltag er der så blevet gjort for at beskytte mindreårige; her tænkes specielt på, om der er blevet taget initiativer til etablering af bestemmelser i forbindelse med sprogskoler og værtsfamilier i EU? Svar afgivet af Édith Cresson på Kommissionens vegne (5. februar 1999) Programmerne vedrørende almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom omfatter ikke udveksling på tværs af grænserne for børn under 14 år. Der er ikke rapporteret sager om misbrug af unge, som deltager, og risikoen for misbrug er sandsynligvis begrænset, da unge ikke sendes til udlandet alene. SOCRATES-programmet giver støtte til fælles Lingua-uddannelsesprojekter, som normalt omfatter to grupper af unge på 14 år og ældre. En vigtig del af projektet er et gensidigt ophold på mindst 14 dage i partnerinstitutionen i forbindelse med fælles projektarbejde. Eleverne skal helst bo hos hinandens familier, dvs. hos en af de unge fra partnergruppen, for at lære så meget som muligt om værtslandets sprog og kultur. Elevgrupperne er altid i følge med lærere, en mandlig og en kvindelig, når det drejer sig om en blandet gruppe, og normalt er familierne involveret i projektet


title: WRITTEN QUESTION No. 3116/98 by Graham WATSON Global warming

eurovoc_concepts:
climate change
developing countries
greenhouse gas
international cooperation
pollution control measures


title: QUESTION ECRITE no 3093/98 de Miguel ARIAS CAÑETE à la Commission. Taxe prélevée en Italie à l'importation d'huile d'olive italienne

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
Italy
free movement of goods
import tax
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
olive oil
technical standard

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/43 (1999/C 182/054) QUESTION ÉCRITE E-3093/98 posée par Miguel Arias Cañete (PPE) à la Commission (16 octobre 1998) Objet: Taxe prélevée en Italie à l’importation d’huile d’olive italienne Le Parlement italien a récemment adopté la loi 313/98, laquelle en son article 4, paragraphe 1, établit que les huiles d’olives importées en Italie (y compris les huiles communautaires) doivent être soumises à des contrôles de la part des douanes italiennes dont le coût est imputé aux importateurs. Cette mesure représente indirectement l’application d’une taxe à l’importation sur les produits communau- taires, ce qui, à l’évidence, vise à décourager de fait les importations d’huile d’olive en provenance d’autres pays communautaires, outre le fait qu’elle constitue une violation de la libre circulation des marchandises. Cette mesure étant entrée en vigueur le 30 août dernier, la Commission peut-elle indiquer quelles mesures d’urgence elle compte prendre pour protéger la libre circulation des marchandises dans ce cas précis ainsi que pour suspendre la disposition italienne à l’origine de la violation de cette liberté? Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (12 novembre 1998) La Commission avait été mise au courant de la discussion au Parlement italien du projet de loi concernant l’étiquetage de l’huile d’olive. Ayant estimé, à la lecture du projet, que celui-ci tombait dans le champ d’application de la directive 88/182/CEE du Conseil du 22 mars 1988 modifiant la directive 83/189/CEE prévoyant une procédure d’information dans le domaine des normes et réglementations techniques (1) et codifiée par la directive 98/34/CE (2) «normes techniques», sa notification formelle et préalable en a été demandée au gouvernement italien. La notification a été effectuée en date du 4 mai 1998. En vertu de l’article 9. 1 de la directive, la notification a ouvert une période de suspension de 3 mois, venant à échéance le 5 août 1998. La notification italienne du projet de loi ayant été transmise aux 14 autres États membres au sens de l’article 8 de la directive, le 4 août 1998, deux États membres ont communiqué un avis circonstancié à son égard sur la base de l’article 9. 2 de la directive ouvrant ainsi une période de suspension de trois mois, venant à échéance le 5 novembre 1998. Le 23 juillet 1998, la Commission a notifié à l’Italie, sur la base de l’article 9. 3 de la directive, son intention de légiférer en la matière. En vertu du même article, cette communication a étendu à 12 mois la période de suspension, qui vient ainsi à échéance le 4 mai 1999. À plusieurs reprises la Commission a mis en garde l’Italie à propos du fait que l’approbation de la loi, malgré les délais de suspension consécutifs à sa notification et à la mise en œuvre de la procédure prévue par la directive, aurait constitué une infraction et aurait rendu inopposable aux tiers la loi néanmoins approuvée, ainsi que la Cour de justice l’a jugé dans l’arrêt CIA/Securitel du 30 avril 1996. En outre, un avis en ce sens apparaît systématiquement à la fin des listes des notifications reçues par la Commission et publiées périodiquement au Journal officiel (3). L’inopposabilité de la loi couvre également la disposition à laquelle fait expressément référence l’Honorable Parlementaire. Malgré ce qui précède, la loi a été promulguée et publiée. En cette situation, la Commission a décidé d’ouvrir, avec caractère d’urgence, une procédure d’infraction contre l’Italie en ce qui concerne l’aspect relatif à la violation de la directive normes techniques. La décision a été adoptée le 30 septembre 1998; un communiqué de presse a été en même temps publié. La mise en demeure a été notifiée le 8 octobre 1998, avec un délai de réponse de 15 jours. (1) (2) (3) JO C 81 du 26. 3. 1988. JO L 204 du 21. 7. 1998. JO C 177 du 10. 6. 1998


title: QUESTION ECRITE no 3139/98 de Ana MIRANDA DE LAGE à la Commission. Harmonisation de la législation relative aux métaux précieux

eurovoc_concepts:
Community certification
free movement of goods
harmonisation of standards
marketing
mutual recognition principle
precious metal
product quality

formats: html print


title: Verordnung (EG) Nr. 2241/98 der Kommission vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Beihilfe für Butterfett für die 190. Sonderausschreibung im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 429/90

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
concentrated product

text: 17. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 281/25 VERORDNUNG (EG) Nr. 2241/98 DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 zur Festsetzung des H(cid:148)chstbetrags der Beihilfe f(cid:129)r Butterfett f(cid:129)r die 190. Sonder- ausschreibung im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 429/90 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 804/68 des Rates vom 27. Juni 1968 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Milch und Milcherzeugnisse (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1587/96 (2), insbesondere auf Artikel 7a Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 429/90 der Kommis- sion vom 20. Februar 1990 (cid:129)ber die Gew(cid:132)hrung einer Beihilfe im Ausschreibungsverfahren f(cid:129)r Butterfett zum unmittelbaren Verbrauch in der Gemeinschaft (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 417/98 (4), f(cid:129)hren die Interventionsstellen im Hinblick auf die Gew(cid:132)hrung einer Beihilfe f(cid:129)r Butterfett eine Daueraus- schreibung durch. Nach Artikel 6 derselben Verordnung wird aufgrund der je Sonderausschreibung eingegangenen Angebote eine H(cid:148)chstbeihilfe f(cid:129)r Butterfett mit einem Mindestfettgehalt von 96 % festgesetzt, oder es wird der Ausschreibung nicht stattgegeben. Die Bestimmungssi- cherheit muß entsprechend festgesetzt werden. In Anbetracht der eingegangenen Angebote ist die H(cid:148)chstbeihilfe auf die nachstehend genannte H(cid:148)he fest- zusetzen und die entsprechende Bestimmungssicherheit festzulegen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Milch und Milcherzeugnisse — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 F(cid:129)r die im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 429/90 durchzuf(cid:129)hrende 190. Sonderausschreibung werden die H(cid:148)chstbeihilfe und die Bestimmungssicherheit wie folgt festgesetzt: — H(cid:148)chstbeihilfe: — Bestimmungssicherheit: 134 ECU/100 kg, 148 ECU/100 kg. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 17. Oktober 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 13. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 21. (3) ABl. L 45 vom 21. 2. 1990, S. 8. (4) ABl. L 52 vom 21. 2. 1998, S. 18


title: Prováděcí Protokol k Alpské úmluvě z roku 1991 v oblasti cestovního ruchu

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

text: 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/43 PROVÁDĚCÍ PROTOKOL k Alpské úmluvě z roku 1991 v oblasti cestovního ruchu Protokol o cestovním ruchu Preambule SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, ITALSKÁ REPUBLIKA, LICHTENŠTEJNSKÉ KNÍŽECTVÍ, MONACKÉ KNÍŽECTVÍ, REPUBLIKA SLOVINSKO, ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, V SOULADU se svým posláním vyplývajícím z Úmluvy o ochraně Alp (dále jen „Alpská úmluva“) ze dne 7. listopadu 1991, jejímž cílem je zajistit ucelenou politiku ochrany a udržitelného rozvoje alpské oblasti, V RÁMCI závazků vyplývajících z čl. 2 odst. 2 a 3 Alpské úmluvy, VZHLEDEM k vůli smluvních stran harmonizovat hospodářské zájmy s ekologickými požadavky a zajistit udržitelný rozvoj, VĚDOMY SI toho, že Alpy představují prostor k životu a k hospodářskému rozvoji místního obyvatelstva, PŘESVĚDČENY, že místní obyvatelstvo musí mít možnost definovat své vlastní představy o sociálním, kulturním a hospodářském rozvoji a podílet se na jejich uskutečňování v rámci stávajícího státního uspořádání, VZHLEDEM K TOMU, že naše urbanizovaná civilizace rozvíjí vzrůstající potřebu cestovního ruchu a rekreace, forma musí být pro dnešního člověka dostatečně různorodá, jejichž VZHLEDEM K TOMU, že Alpy patří díky bohatým možnostem rekreace, rozmanitosti krajiny a ekologickým podmínkám mezi hlavní cíle cestovního ruchu a rekreace v Evropě, a že je proto vhodné přistupovat k nim ze širšího než jen národního hlediska, VZHLEDEM K TOMU, že podstatná část obyvatelstva některých smluvních stran bydlí v Alpách a že cestovní ruch v Alpách je ve veřejném zájmu, neboť přispívá k udržení stálého osídlení oblasti, L 337/44 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 VZHLEDEM K TOMU, že horská turistika se rozvíjí ve stále globálnější konkurenci a významnou měrou přispívá k hospodářské výkonnosti alpské oblasti, VZHLEDEM K TOMU, že nejnovější tendence naznačují směřování k lepšímu sladění cestovního ruchu a životního prostředí – výraznější zájem klientely o přitažlivou a zachovalou přírodu v létě i v zimě, na místní rozhodovací úrovni často snaha o zlepšení kvality rekreačních míst z hlediska ochrany životního prostředí, VZHLEDEM K TOMU, že v alpské oblasti je třeba zvlášť přihlížet k adaptačním omezením ekosystémů v každé zóně a posuzovat tato omezení podle jejich vlastností, VĚDOMY SI, že přírodní a kulturní dědictví je spolu s krajinou základem cestovního ruchu v Alpách, VĚDOMY SI, že přírodní, kulturní, hospodářské a institucionální rozdílnosti alpských států vedly k svébytnému rozvoji a ke vzniku početných nabídek návštěvníkům, což by na mezinárodní úrovni rozhodně nemělo znamenat snahu o uniformitu, nýbrž naopak snahu být zdrojem různorodých a vzájemně se doplňujících činností v oblasti cestovního ruchu, VĚDOMY SI, že je nezbytné zajistit udržitelný rozvoj ekonomiky cestovního ruchu zaměřený na zhodnocování přírod- ního dědictví a na kvalitu služeb, neboť většina alpských regionů je na cestovním ruchu hospodářsky závislá a cestovní ruch pro místní obyvatelstvo znamená šanci na přežití, VĚDOMY SI, že je třeba podněcovat rekreanty k ohleduplnému zacházení s přírodou, pomáhat jim lépe pochopit obyvatele, kteří žijí a pracují v navštěvovaných regionech, a vytvářet optimální podmínky pro skutečné objevování alpské přírody v celé její rozmanitosti, VĚDOMY SI, že profesní organizace v odvětví cestovního ruchu a územní samosprávné celky by v alpské oblasti měly ve vzájemné shodě nalézt způsob, jak zlepšit své výrobní struktury a jejich fungování, VEDENY přáním zajistit udržitelný rozvoj alpské oblasti prostřednictvím cestovního ruchu šetrného k životnímu prostředí, které je rovněž základem životních a hospodářských podmínek místního obyvatelstva, PŘESVĚDČENY, že některé problémy jsou řešitelné pouze na přeshraniční úrovni a vyžadují společná opatření ze strany alpských států, SE DOHODLY TAKTO: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Cíle Cílem tohoto protokolu je přispět v rámci stávajícího státního uspořádání k udržitelnému rozvoji alpské oblasti prostřednic- tvím cestovního ruchu, který bude šetrný k životnímu prostředí, prostřednictvím zvláštních opatření a doporučení, jež zohledňují zájmy místního obyvatelstva a návštěvníků. Článek 2 Mezinárodní spolupráce Smluvní 1. v mezinárodní že odstraní překážky strany spolupráci územních samosprávných celků zavazují, se v alpské oblasti a že podpoří řešení společných problémů pomocí spolupráce na vhodné územní úrovni. 2. Smluvní strany podporují posílenou mezinárodní spolu- práci mezi příslušnými orgány. Dbají zejména na zhodnocování přeshraničních turistických formou a rekreačních činností šetrných k životnímu prostředí. koordinace oblastí Pokud územní samosprávné celky nemohou provádět 3. některá opatření, protože spadají do pravomoci státu nebo do mezinárodní pravomoci, musí mít možnost účinně zastupovat zájmy obyvatel. 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/45 Článek 3 Zohlednění cílů v ostatních politikách b) dopady na půdu, vodu, ovzduší, přirozenou rovnováhu a krajinu s ohledem na zvláštní ekologické údaje, přírodní zdroje a adaptační omezení ekosystémů; Smluvní strany se zavazují, že zohlední cíle tohoto protokolu i ve svých ostatních politikách, zejména v oblastech územního plánování, dopravy, zemědělství, lesního hospodářství, ochrany životního prostředí a přírody a v oblastech zásobování vodou a energií, což by mělo vést ke snížení případných negativních nebo těmto cílům protichůdných účinků. c) dopady na veřejné finance. Článek 4 Účast územních samosprávných celků V rámci stávajícího státního uspořádání stanoví každá 1. smluvní strana nejvhodnější úroveň koordinace a spolupráce mezi přímo dotčenými orgány a územními samosprávnými zodpovědnost, celky a zejména ve snaze využívat a rozvíjet v alpské oblasti součin- nost při uplatňování politik cestovního ruchu a při provádění opatření, která z těchto politik vyplývají. společnou podporovat snaze ve V rámci stávajícího státního uspořádání se dotčené územní 2. přípravy samosprávné a provádění těchto politik a opatření, přičemž jejich pravomoci zůstávají zachovány. jednotlivých účastní celky etap KAPITOLA II ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ Článek 5 Řízení nabídky Smluvní strany se zavazují, že budou dbát na udržitelný 1. turistický rozvoj s cestovním ruchem šetrným k životnímu prostředí. Za tímto účelem podporují vypracování a provedení hlavních koncepcí, rozvojových programů a odvětvových plánů, které budou s ohledem na cíle tohoto protokolu iniciovat příslušné orgány na nejvhodnější úrovni. Tato opatření umožní zhodnotit a porovnat výhody 2. a nevýhody plánovaného rozvoje zejména v těchto otázkách: a) sociálně-hospodářské dopady na místní obyvatelstvo; Článek 6 Směry rozvoje cestovního ruchu 1. V rámci rozvoje cestovního ruchu berou smluvní strany v úvahu hlediska ochrany přírody a uchování krajiny. Zavazují se, že budou co nejvíce propagovat projekty příznivé pro krajinu a šetrné k životnímu prostředí. Smluvní strany provádějí udržitelnou politiku, která posi- 2. luje konkurenceschopnost alpského cestovního ruchu blízkého přírodě, a tak významnou měrou přispívá k sociálně-hospodář- skému rozvoji alpské oblasti. Upřednostňují se opatření ve prospěch inovace a diverzifikace nabídky. 3. Smluvní strany dbají na to, aby se regiony se silnou návštěvností snažily o nalezení vyváženého vztahu mezi inten- zivním a extenzivním cestovním ruchem. 4. U stimulačních opatření je třeba zohlednit tyto aspekty: a) u intenzivního cestovního ruchu: přizpůsobení existujících struktur a vybavení cestovního ruchu ekologickým poža- davkům, rozvoj nových struktur v souladu s cíli tohoto protokolu; b) u extenzivního cestovního ruchu: udržení nebo rozvoj nabídky cestovního ruchu blízkého přirozeným podmínkám a šetrného k životnímu prostředí, zhodnocování přírodního a kulturního dědictví turistických regionů. Článek 7 Snaha o kvalitu Smluvní strany provádějí politiku založenou na neustálé 1. a důsledné snaze o dosažení kvalitní nabídky cestovního ruchu v celé alpské oblasti, zejména s ohledem na ekologické poža- davky. L 337/46 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 Podporují výměnu zkušeností a provádění společných 2. akčních programů, které jsou zaměřeny na zlepšování kvality zejména v těchto oblastech: Článek 12 Mechanické lyžařské vleky a) začleňování vybavení do krajiny a přirozeného biotopu; b) územní plánování, architektura (nové stavby a rekonstrukce vesnic); c) ubytovací kapacity a nabídky turistických služeb; d) diverzifikace turistických produktů v alpské oblasti zhodno- cováním kulturních činností jednotlivých území. Článek 8 Řízení toků návštěvníků Smluvní strany podporují řízení toků návštěvníků, zejména v chráněných oblastech, pomocí organizovaného rozdělování a přijímání návštěvníků tak, aby tato místa byla uchována i do budoucna. Článek 9 Přirozené hranice rozvoje Smluvní strany dbají na to, aby se rozvoj cestovního ruchu přizpůsobil zvláštnostem životního prostředí a zdrojům, které jsou k dispozici v dotčené lokalitě nebo regionu. U projektů, které by mohly mít významný vliv na životní prostředí, by se mělo v rámci stávajícího státního uspořádání provádět před- běžné posuzování těchto dopadů, které by měly být zohledněny při rozhodování. Článek 10 Klidové zóny Smluvní strany se zavazují, že v souladu se svými právními předpisy a na základě ekologických kritérií vymezí klidové zóny, v nichž nebude možné provádět žádné úpravy pro cestovní ruch. Článek 11 Politika ubytování Smluvní strany rozvíjejí politiku ubytování s ohledem na vzác- nost volného prostoru a dávají přednost komerčnímu ubyto- využívání vání, staveb a modernizaci a zlepšování kvality existujících ubytovacích kapacit. rekonstrukci existujících již a Smluvní strany se dohodly, že v rámci vnitrostátních 1. postupů při povolování mechanických lyžařských vleků budou provádět politiku, která si bude kromě plnění hospodářských a bezpečnostních požadavků všímat také požadavků ekologic- kých a krajinných. Nová oprávnění a koncese k provozování mechanických 2. lyžařských vleků budou podmíněny rozebráním a odvozem vyřazených mechanických lyžařských vleků a rekultivací nepou- žívaných ploch, která se prioritně zaměří na rostlinné druhy místního původu. Článek 13 Doprava a přeprava turistů Smluvní strany podporují opatření, jejichž cílem je omezit 1. motorizovanou dopravu v turistických letoviscích. jejichž Dále podporují soukromé nebo veřejné iniciativy, 2. snahou je zlepšit dostupnost turistických letovisek a středisek hromadnou dopravou a usnadnit využívání této dopravy turisty. Článek 14 Zvláštní techniky při úpravách prostředí 1. Lyžařské tratě Smluvní strany dbají na aby úprava, údržba 1. a provozování lyžařských tratí vedly k co nejlepšímu začlenění tratí do krajiny s ohledem na přirozenou rovnováhu a citlivost biotopů. to, Terénní úpravy je třeba co nejvíce omezit, a umožňují-li 2. to přírodní podmínky, upravené plochy by měly být znovu osazeny zelení, přičemž přednost se dává druhům místního původu. 2. Zasněžovací zařízení Vnitrostátní právní předpisy mohou umožnit výrobu sněhu v chladném období, umožňují-li to hydrologické, klimatické a ekologické podmínky v daném místě, a to tak, aby zasněžo- vané zóny nebyly ohroženy. 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/47 Článek 15 Sportování smyslu zejména prozkoumají možnost zavedení alpské soutěže, v jejímž rámci by se odměňovaly novátorské turistické akce a produkty, které plní cíle tohoto protokolu. Smluvní strany se zavazují, že definují politiku řídící spor- 1. tování pod širým nebem, zejména v chráněných oblastech, aby se vyloučily nežádoucí vlivy na životní prostředí. Tato úprava může v případě potřeby znamenat i zákaz sportování. Smluvní strany se zavazují, že co nejvíce omezí a v 2. případě potřeby zakážou motorizované sportovní činnosti mimo zóny vymezené příslušnými orgány. Článek 16 Vykládání z letadel a vrtulníků Smluvní strany se zavazují, že co nejvíce omezí a v případě potřeby zakáží vykládky z letadel a vrtulníků ke sportovním účelům mimo letiště. Článek 17 Rozvoj hospodářství slabých oblastí Článek 20 Spolupráce mezi odvětvími cestovního ruchu, zemědělství, lesního hospodářství a řemeslné činnosti Smluvní strany podporují spolupráci mezi odvětvími cestovního lesního hospodářství a řemeslné činnosti. ruchu, zemědělství, Podporují zejména kombinace činností, jež vytvářejí nová pracovní místa v duchu udržitelného rozvoje. Článek 21 Doplňková opatření Smluvní strany mohou přijmout opatření týkající se oblasti energie a udržitelného rozvoje, která doplňují opatření uvedená v tomto protokolu. Smluvním stranám se doporučuje, aby na vhodné územní úrovni prozkoumaly řešení, která by napomohla vyváženému rozvoji hospodářství slabých oblastí. KAPITOLA III VÝZKUM, VZDĚLÁVÁNÍ A POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ Článek 22 Výzkum a pozorování Článek 18 Rozvržení prázdnin Smluvní strany v úzké spolupráci podporují a harmonizují 1. jsou užitečné výzkum a k lepšímu poznání vzájemného působení cestovního ruchu a životního prostředí v Alpách a k analýze budoucího vývoje. systematické pozorování, které Smluvní strany se budou snažit co nejlépe rozvrhnout 1. v čase i prostoru turistickou poptávku v přijímajících regionech. Za tímto účelem je vhodné podpořit mezistátní spolupráci 2. při zkušeností a rozvrhování s prodloužením sezón. výměně prázdnin při 2. Smluvní strany dbají na to, aby výsledky vnitrostátního systematického výzkumu a pozorování byly začleněny do společného systému stálého pozorování a poskytování infor- mací a aby byly v rámci stávajícího státního uspořádání zpřís- tupněny veřejnosti. Článek 19 Pobídky k inovacím Smluvním stranám se doporučuje vyvíjet různé pobídky, které podporují provádění hlavních cílů tohoto protokolu; v tomto Smluvní strany se zavazují, že si budou vyměňovat své 3. zkušenosti užitečné pro provádění opatření a doporučení tohoto protokolu a společně shromažďovat významné údaje o kvalitativním vývoji cestovního ruchu. L 337/48 CS Úřední věstník Evropské unie 22. 12. 2005 Článek 23 Vzdělávání a poskytování informací vyžádat doplňující informace nebo využít jiných informačních zdrojů. Smluvní strany podporují počáteční a celoživotní vzdělá- informací veřejnosti o cílech, opatřeních 1. vání a poskytování a provádění tohoto protokolu. v Smluvním stranám se doporučuje zahrnout do odborného 2. vzdělávání přímo souvisejících s cestovním ruchem znalosti o přírodě a životním prostředí. Tak by se mohly realizovat originální vzdělávací programy spojující v sobě cestovní ruch a životní prostředí. Například: nepřímo profesích i — „organizátor akcí v přírodě“, — „pracovník odpovědný za kvalitu letoviska“, — „asistenti pro turisty se zdravotním postižením“. KAPITOLA IV PROVÁDĚNÍ, KONTROLA A HODNOCENÍ Článek 24 Provádění Smluvní strany se zavazují, že budou dbát na provádění tohoto protokolu tím, že v rámci stávajícího státního uspořádání přijmou veškerá vhodná opatření. Článek 25 Kontrola plnění povinností Stálý výbor vypracuje pro Alpskou konferenci zprávu jak smluvní strany plní své povinnosti vyplývající 3. o tom, z tohoto protokolu. Alpská konference se s touto zprávou seznámí. Pokud 4. zjistí, že některé povinnosti nebyly splněny, může přijmout doporučení. Článek 26 Hodnocení účinnosti ustanovení Smluvní strany pravidelně přezkoumávají a hodnotí účin- 1. nost ustanovení tohoto protokolu. Ukáže-li se to pro splnění cílů nezbytné, přistoupí k přijetí vhodných změn tohoto proto- kolu. V rámci stávajícího státního uspořádání 2. jsou do tohoto hodnocení zapojeny územní samosprávné celky. Hodnocení je možné konzultovat s nevládními organizacemi činnými v této oblasti. KAPITOLA V ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 27 Vztah mezi Alpskou úmluvou a tímto protokolem Tento protokol je protokolem k Alpské úmluvě ve smyslu 1. článku 2 a ostatních souvisejících článků úmluvy. 1. Smluvní strany podávají stálému výboru pravidelné zprávy o opatřeních přijatých na základě tohoto protokolu. Zprávy se rovněž týkají otázky účinnosti přijatých opatření. Alpská konfe- rence stanoví pravidelnost zpráv. Smluvní stranou tohoto protokolu se nemůže stát nikdo, 2. kdo není smluvní stranou Alpské úmluvy. Vypovězení Alpské úmluvy znamená zároveň i vypovězení tohoto protokolu. Stálý výbor tyto zprávy posoudí s cílem ověřit, zda 2. smluvní strany splnily své povinnosti vyplývající z tohoto protokolu. Může si rovněž od příslušných smluvních stran Při 3. jednání Alpské konference o otázkách týkajících se tohoto protokolu smějí hlasovat pouze smluvní strany tohoto protokolu. 22. 12. 2005 CS Úřední věstník Evropské unie L 337/49 Článek 28 Podpis a ratifikace a) každý podpis; Tento protokol je otevřen k podpisu signatářským státům 1. Alpské úmluvy a Evropskému společenství k 16. říjnu 1998 a od 16. listopadu 1998 u Rakouské republiky jako depozitáře. 2. Tento protokol vstupuje v platnost pro smluvní strany, tři měsíce po dni, které vyjádřily souhlas být k němuž tři státy uloží listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. jím vázány, Pro smluvní strany, které svůj souhlas být vázány tímto 3. protokolem vyjádří později, vstupuje v platnost tři měsíce po dni uložení jejich listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. Po vstupu v platnost změny tohoto protokolu se každá nová smluvní strana tohoto protokolu stává smluvní stranou proto- kolu v pozměněném znění. Článek 29 Oznámení Depozitář oznámí každému státu uvedenému v preambuli a Evropskému společenství tyto informace týkající se tohoto protokolu: b) uložení každé listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení; c) každé datum vstupu v platnost; d) každé prohlášení učiněné smluvní stranou nebo signatářem; e) každé vypovězení oznámené jednou ze smluvních stran a datum, ke kterému nabývá účinku. Na důkaz čehož připojili pro tento účel řádně zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy. V Bledu dne 16. října 1998 v jazyce francouzském, německém, italském a slovinském, přičemž všechna čtyři znění mají stejnou platnost, v jediném vyhotovení, které bude uloženo ve státním archivu Rakouské republiky. Depozitář předá ověřený opis každému signatáři


title: WRITTEN QUESTION No. 3210/98 by Werner LANGEN to the Commission. Consequences of the abolition of duty-free arrangements

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
coastal region
duty-free sale
marketing restriction
regional aid

text: 14. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 135/177 För parlamentsledamotens kännedom meddelas att ”Juraat” tydligen är en lokal dagstidning som ges ut på urdu i begränsad upplaga i Karachi. Trots förfrågan hos det pakistanska nationalbiblioteket har kommissionens delegation i Islamabad inte lyckats komma över något nummer av den nämnda upplagan för att kontrollera det exakta innehållet. Trots de ytterligare efterforskningar som kommissionens delegation i Islamabad genomfört har inga reaktioner på annonsen konstaterats, varken från den pakistanska regeringens sida eller från de människo- rättsorganisationer som är etablerade i Pakistan. (1999/C 135/222) SKRIFTLIG FRÅGA P-3210/98 från Werner Langen (PPE) till kommissionen (16 oktober 1998) Angående: Följder av att bestämmelserna om skattefri försäljning upphör att gälla Vid ekonomi- och finansministrarnas möte i Bryssel den 19 maj 1998 förkastades det irländska förslaget om att utarbeta en rapport på EU-nivå om konsekvenserna av den skattefria försäljningen inom gemenskapen. Den tyska förbundsregeringen hade uttryckligen givit sitt stöd till det irländska förslaget genom att förbundsdagen och förbundsrådet fattat motsvarande beslut. Eftersom detta förslag inte fick stöd av en majoritet, gick kommissionen med på att lägga fram ett arbetsdokument om hur följderna kan dämpas av att bestämmelserna om skattefri försäljning upphör att gälla. I detta sammanhang riktas följande frågor till kommissionen: 1. När läggs arbetsdokumentet fram om de instrument som finns tillgängliga på regional nivå när bestämmelserna om skattefri försäljning upphör att gälla? 2. Är kommissionen beredd att utöver befintliga bestämmelser införa ett särskilt regionalt stöd inom ramen för strukturfonden eller vidta nya och specifika åtgärder? 3. Vilket stöd har de kustregioner erhållit som nästan helt tillhör gemenskapens stödberättigade områden eller regioner som erhåller EU-stöd sedan beslutet om att den skattefria försäljningen skall upphöra fattades 1991/1992? 4. Utgår kommissionen från att bestämmelserna om skattefri försäljning upphör slutgiltigt, som planerat, i mitten av 1999? Svar från Mario Monti på kommissionens vägnar (20 november 1998) 1. Kommissionens arbetsdokument som redogör för de instrument som finns tillgängliga för med- lemsstaterna i syfte att bemöta de eventuella konsekvenserna av att den skattefria försäljningen från och med den 1 juli 1999 upphör inom gemenskapen kommer att offentliggöras så snart som möjligt och under alla omständigheter innan årets slut. 2. Kommissionen är beredd att beakta alla förslag som läggs fram av statliga och regionala myndig- heter om stöd inom berättigade områden och inom ramen för strukturfonderna i enlighet med befintliga regler. 3. På grund av att inte alla strukturfonder är av regional art, kan kommissionen inte förse parlaments- ledamoten med exakta uppgifter om bidraget till kustregioner från strukturfonderna. Den uppskattar dock att bidraget för den nuvarande programperioden (1994-1999) kan vara av storleksordningen 100 000 miljoner ecu (1994 års priser). 4. Ja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3085/98 του Karin RIIS-JOERGENSEN προς την Επ τροπή. Ψηφιακές δυνατότητες εισόδου και εξόδου σε βιντεοκάμερες

eurovoc_concepts:
CCT duties
EU customs procedure
import
information technology
marketing
recording equipment
tariff nomenclature

text: C 207/26 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 7. 1999 συµπεριλαµβανοµε΄νου του δυναµικου΄ µο΄χλευσης και του βαθµου΄ ετοιµο΄τητας, ο΄πως επι΄σης, π. χ. , η ανα΄γκη για αναλυ΄σεις κο΄στους-ωφελει΄ας συµπεριλαµβανοµε΄νων των αµε΄σων και εµµε΄σων επιπτω΄σεων των ε΄ργων στην απα- σχο΄ληση. (1) COM(98)2000 τελικο΄. (2) COM(98)138 τελικο΄. (1999/C 207/033) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3085/98 υποβολη΄: Karin Riis-Jørgensen (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Ψηφιακε΄ς δυνατο΄τητες εισο΄δου και εξο΄δου σε βιντεοκα΄µερες Μι΄α ψηφιακη΄ βιντεοκα΄µερα που ε΄χει αγορασθει΄ π. χ. στη Σιγκαµπου΄ρη, που διαθε΄τει το ι΄διο τηλεοπτικο΄ συ΄στηµα ο΄πως και η ∆ανι΄α, ει΄ναι εξοπλισµε΄νη µε το διεθνε΄ς τυποποιηµε΄νο συ΄στηµα διασυ΄νδεσης ΙΕΕΕ1394. Στην πρα΄ξη, αυτο΄ σηµαι΄νει ο΄τι µπορει΄ κανει΄ς µεταξυ΄ α΄λλων να µεταφε΄ρει τα εγγεγραµµε΄να προγρα΄µµατα στον σκληρο΄ δι΄σκο ψηφιακω΄ς και, αντιστρο΄φως, να µεταφε΄ρει ψηφιακω΄ς το ση΄µα απο΄ τον σκληρο΄ δι΄σκο στην κα΄µερα στην τελικη΄ του µορφη΄. Παρο΄λο που οι κα΄µερες ει΄ναι ι΄διες, το τελευται΄ο δεν ει΄ναι δυνατο΄ν εα΄ν αγορα΄σει κανει΄ς την κα΄µερα στην ΕΕ, επειδη΄ οι κα΄µερες ει΄ναι προγραµµατισµε΄νες κατα΄ διαφορετικο΄ τρο΄πο. Για ποιο λο΄γο η Επιτροπη΄ αποφα΄σισε ο΄τι οι ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες, που πωλου΄νται εντο΄ς της ΕΕ, δεν πρε΄πει να ει΄ναι εξοπλισµε΄νες µε δυνατο΄τητα εισο΄δου του διεθνου΄ς τυποποιηµε΄νου συστη΄µατος διασυ΄νδεσης ΙΕΕΕ1394; Επιπλε΄ον, για ποιο λο΄γο επιβα΄λλεται εισαγωγικο΄ς δασµο΄ς υ΄ψους 14 % στις ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες που ε΄χουν τη δυνατο΄τητα ψηφιακη΄ς εγγραφη΄ς ε΄ναντι δασµου΄ υ΄ψους 4,9 % για κα΄µερες που δεν ε΄χουν τη δυνατο΄τητα ψηφιακη΄ς εγγραφη΄ς; Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι ει΄ναι λογικο΄ να υφι΄στανται ποσοστω΄σεις για τις ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες, λαµβανοµε΄νου υπο΄ψη ο΄τι η τεχνολογικη΄ εξε΄λιξη στον τοµε΄α αυτο΄ λαµβα΄νει χω΄ρα κυρι΄ως εκτο΄ς της ΕΕ; Απα΄ντηση του κ. Monti εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (14 Ιανουαρι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει λα΄βει απο΄φαση βα΄σει της οποι΄ας ψηφιακα΄ ηλεκτρονικα΄ καταναλωτικα΄ προι¨ο΄ντα, ο΄πως ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες εξοπλισµε΄νες µε διεθνε΄ς τυποποιηµε΄νο συ΄στηµα διεπαφη΄ς ΙΕΕΕ 1394, δεν µπορου΄ν να εισαχθου΄ν η΄ να πωληθου΄ν στην Κοινο΄τητα. Ου΄τε ε΄χει αποφασι΄σει να απαιτει΄ ο εξοπλισµο΄ς αυτο΄ς να ει΄ναι εφοδιασµε΄νος µε το συγκεκριµε΄νο τυ΄πο διεπαφη΄ς. Πρα΄γµατι, οι κατασκευαστε΄ς και οι λιανοπωλητε΄ς ει΄ναι ελευ΄θεροι να χρησιµοποιου΄ν, εφο΄σον ει΄ναι αναγκαι΄ο, οποιοδη΄ποτε συ΄στηµα ψηφιακη΄ς διεπαφη΄ς θεωρου΄ν καταλληλο΄τερο για την αντι΄στοιχη αγορα΄. Όσον αφορα΄ τη δασµολογικη΄ µεταχει΄ριση για τις βιντεοκα΄µερες, η Επιτροπη΄ παραπε΄µπει το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου στην απα΄ντηση΄ της στην γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-3811/97 της κας Hawlicek (1) ο΄σον αφορα΄ τη δασµολογικη΄ δια΄κριση που παρε΄χεται στις βιντεοκα΄µερες camcorder µε υποδοχε΄ς για περαιτε΄ρω συνδε΄σεις. Οι βιντεοκα΄µερες µε υποδοχε΄ς συ΄νδεσης για την εγγραφη΄ τηλεοπτικω΄ν προγραµµα΄των ε΄χουν την ι΄δια δασµολογικη΄ µεταχει΄ριση µε τις βιντεοφωνικε΄ς συσκευε΄ς εγγραφη΄ς, δηλ. εφαρµο΄ζεται ο κανονικο΄ς συντελεστη΄ς 14 % συ΄µφωνα µε το κοινο΄ δασµολο΄γιο της Κοινο΄τητας. Οι βιντεοκα΄µερες χωρι΄ς υποδοχε΄ς για την εγγραφη΄ τηλεοπτικω΄ν προγραµ- µα΄των δεν µπορου΄ν να αντικαταστη΄σουν τις βιντεοφωνικε΄ς συσκευε΄ς εγγραφη΄ς και τα προι¨ο΄ντα αυτα΄ υπο΄κεινται σε δασµολογικη΄ µεταχει΄ριση παρο΄µοια µε εκει΄νη για α΄λλες κα΄µερες, δηλ. σε κανονικο΄ δασµολογικο΄ συντελεστη΄ 4,9 %. Το γεγονο΄ς ο΄τι ε΄να προι¨ο΄ν ει΄ναι ψηφιακο΄ και λειτουργει΄ σε συνδυασµο΄ µε υπολογιστη΄ δεν µεταβα΄λλει τη φορολογικη΄ του µεταχει΄ριση. Κατα΄ συνε΄πεια, η απα΄ντηση αυτη΄ ισχυ΄ει επι΄σης και για τις ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες. Τε΄λος, η Επιτροπη΄ παρατηρει΄ ο΄τι οι ψηφιακε΄ς βιντεοκα΄µερες δεν υπο΄κεινται σε καθεστω΄ς ποσοστω΄σεων. (1) ΕΕ C 187 της 16. 6. 1998


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3117/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Regulering van uitwisselingsprogramma's

text: C 182/44 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3113/98 van Thomas Mann (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Chicanes bij aankomst en vertrek uit Gibraltar Hoe komt het dat de Spaanse grenspolitie het verkeer van personen en vakantiegangers tussen Spanje en Groot-Brittannië, in dit geval Gibraltar, zodanig ophoudt dat reizigers in de EU bij moordende temperaturen urenlang in hun voertuigen quasi gevangen zitten? Welke maatregelen worden getroffen om verandering te brengen in deze onhoudbare toestand? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (7 december 1998) De Commissie verwijst het geachte parlementslid naar de antwoorden op de schriftelijke vragen E-1744/98 van de heer Mather (1) en E-1404/95 van de heer Seal (2) en op de mondelinge vragen H-269/95 van de heer Lomas en H-353/95 van de heer Megahy, gesteld tijdens het vragenuur van de zitting van het Parlement van mei 1995 (3). (1) (2) (3) PB C 13 van 18. 1. 1999, blz. 76. PB C 213 van 17. 8. 1995. Bijlage PB 4-463 van 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3117/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Regulering van uitwisselingsprogramma’s Is de Commissie zich bewust van het probleem als gevolg van fysiek en seksueel misbruik van kinderen die via uitwisselingsprogramma’s in gastgezinnen worden ondergebracht, waarvoor vaak geen voorschriften bestaan? Is de Commissie op de hoogte van dit probleem? Welke maatregelen zijn getroffen om minderjarigen te beschermen, en vooral, zijn er maatregelen genomen om een regeling tot stand te brengen betreffende taalinstituten en gastgezinnen in de EU? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (5 februari 1999) De programma’s inzake onderwijs, opleiding en jeugd bieden geen transnationale uitwisselingen voor kinderen beneden de 14 jaar. Aan de Commissie zijn geen gevallen van misbruik van deelnemende jongeren medegedeeld en de risico’s van misbruik zijn waarschijnlijk beperkt aangezien jongeren niet zonder begelei- ding naar het buitenland worden gestuurd. Het Socrates-programma biedt steun aan gezamenlijke educatieve Lingua-projecten waarbij normaliter twee groepen jongeren van 14 jaar en ouder betrokken zijn. Een belangrijk onderdeel van het project is een wederzijds verblijf van tenminste 14 dagen in de partnerinstelling wanneer gezamenlijk projectwerk wordt verricht. De leerlingen dienen bij voorkeur in elkaars gezinnen te worden ondergebracht, d. w. z. bij een jongere van de partnergroep, ten einde zoveel mogelijk te leren van de taal en de cultuur van het gastland. De groepen leerlingen worden steeds begeleid door docenten, een mannelijke en een vrouwelijke indien het om een gemengde groep gaat, en normalerwijze worden de gezinnen bij het project betrokken


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3086/98 del Karin RIIS-JØRGENSEN Luonnomukaisten tuotteiden merkintöjen vastavuoroinen tunnustaminen

eurovoc_concepts:
agricultural product
approval
import policy
marketing
organic farming
quality control of industrial products
trademark

text: C 320/24 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 11. 1999 La Directiva 90/313/CEE del Consejo, de 7 de junio de 1990, sobre libertad de acceso a la información en materia de medio ambiente, establece en su artículo 3 que los Estados miembros están obligados a poner la información relativa al medio ambiente a disposición de cualquier persona física o jurídica que la solicite sin que dicha persona esté obligada a probar un interés determinado. Basándose exclusivamente en los datos que aporta Su Señoría, la Comisión no está en condiciones de establecer si las autoridades españolas no han atendido debidamente alguna solicitud de información recibida. Los únicos datos que los Estados miembros están obligados a facilitar por iniciativa propia son los que se mencionan en el artículo 7, es decir, la información de carácter general sobre el estado del medio ambiente, a través de medios como la publicación periódica de informes descriptivos. (1) DO L 229 de 30. 8. 1980. (2) DO C 259 de 18. 8. 1998. (1999/C 320/032) PREGUNTA ESCRITA E-3086/98 de Karin Riis-Jørgensen (ELDR) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Reconocimiento mutuo de marcas ecológicas Con relación a la pregunta a la Comisión (P-0979/98) (1) y a su respuesta relativas al reconocimiento mutuo de marcas ecológicas en la Comunidad, ¿podría profundizar la Comisión en la cuestión de cómo intenta realmente asegurarse de que el intercambio de productos ecológicos no está sometido a un doble control de conformidad con el mercado interior? ¿Considera la Comisión razonable que, en determinados Estados miembros o regiones, se dé tanta importancia a una serie de requisitos adicionales que un productor que ya ha obtenido una autorización nacional necesita todavía otra autorización, que además está sujeta al derecho privado en el Estado miembro en cuestión, para obtener el permiso para exportar al país o la región en cuestión? (1) DO C 323 de 21. 10. 1998, p. 101. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (9 de diciembre de 1998) El Reglamento (CEE) 2092/91 del Consejo, de 24 de junio de 1991, sobre la producción agrícola ecológica y su indicación en los productos agrarios y alimenticios (1) establece que los Estados miembros deben implantar un sistema de control aplicado por una o más autoridades de control designadas o por organismos privados autorizados a tal efecto y supervisados. Los Estados miembros deben garantizar asimismo que los operadores que cumplan lo dispuesto en el Reglamento y paguen su contribución a los gastos de control tengan acceso al sistema de control. De esta forma, se garantiza también el acceso al mercado de los agricultores que no cumplen los requisitos adicionales fijados por las marcas privadas. Además, los Estados miembros no pueden, por motivos relacionados con el método de producción, el etiquetado o la presentación de ese método, prohibir o restringir la comercialización de los productos ecológicos que cumplan los requisitos de producción e inspección establecidos en el Reglamento. Las autoridades de los Estados miembros o regiones no pueden imponer requisitos adicionales a los del Reglamento (CEE) 2092/91 (productos ecológicos y productos alimenticios esencialmente compuestos de productos ecológicos). La Comisión no tiene información alguna que indique que esos requisitos vayan a imponerse como condición para poner los productos regulados por el Reglamento (CEE) 2092/91 en el mercado. (1) DO L 198 de 22. 7. 1991


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3097/98 van Umberto BOSSI aan de Commissie. Monopoliepositie van het Italiaans Olympisch Comité (CONI) - voetbalverenigingen en vrije mededinging

eurovoc_concepts:
Italy
cable distribution
competition law
dominant position
exclusive distribution agreement
free competition
free movement of programmes
professional sport
sport