title: Erityiskertomus N:o 18/98 kalastusalan yhteisyritysten perustamista edistävistä yhteisön toimenpiteistä sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
common fisheries policy
company law
group of companies
report

text: 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS Nro 18/98 kalastusalan yhteisyritysten perustamista edistävistä yhteisön toimenpiteistä sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 393/01) SISÄLLYS Kohdat Sivu YHTEENVETO. JOHDANTO. 1—8 KUVAUS TARKASTETUISTA TOIMISTA. 9 — 20 Säännökset. 9—20 TALOUSARVIOVARAT. 21 TARKASTUKSEN TULOKSET. 22—54 Hallinnointi jäsenvaltioissa. Alusten vetoisuuden laskeminen. Tukea saavien alusten soveltuvuus suunniteltuihin kalastustoimiin. 22—42 22—25 26—27 Alusten tukikelpoisuus. 28 Alusten nykyaikaistamiseen ja rakentamiseen tarkoitetun yhteisön tuen jättäminen perimättä takaisin. Eräiden yhteisyritysten luotettavuus. Yhteisyrityshankkeiden muutokset. Tukea saaneet, merionnettomuuksissa menetetyt alukset. 29—33 34—36 37—38 39—42 Komission suorittama hallinnointi. 43—54 Yleistä. Tukihakemusten arvioiminen. Alusten vetoisuutta koskevien tietojen arvioiminen. Yhteisön kalastusalusrekisteri. Toimintakertomusten arvioiminen. Merionnettomuuksien arvioiminen. Tarkastukset paikan päällä. 43 44 45—46 47—50 51—52 53 54 3 4 4 4 6 6 6 6 7 7 7 8 8 9 9 9 9 9 10 10 10 11 C 393/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 Kohdat Sivu TOIMENPITEEN VAIKUTUKSET JA TEHOKKUUS. 55—60 PÄÄTELMÄT. 61—64 Taulukot 1—6. Komission vastaukset. 11 11 13 18 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/3 YHTEENVETO ERITYISKERTOMUKSESTA, JOKA KOSKEE KALASTUSALAN YHTEISYRITYSTEN PERUSTAMISTA EDISTÄVIÄ YHTEISÖN TOIMENPITEITÄ Neuvosto otti yhteisyrityksiä koskevan järjestelyn käyttöön vuonna 1991. Järjestelyn tarkoituk- sena oli pienentää yhteisön kalastuslaivastoa, jonka kapasiteetti oli tuolloin kaikkiaan 2,3 miljoonaa tonnia, edistämällä toteuttamiskelpoisten vaihtoehtojen löytämistä asianomaisia kalastusaluksia varten. Tähän mennessä on hyväksytty 188 hanketta, joiden ansiosta yhteisön kalastusrekisteristä on poistettu 290 alusta, joiden kapasiteetti vastaa 113 710:tä tonnia; aiheutuneet kulut ovat suuruudeltaan 298 miljoonaa ecua. Järjestelyn täytäntöönpanoon on liittynyt seuraavanlaisia puutteita: a) lasketut tukimäärät ovat virheellisiä, koska alusten mittausmenetelmät vaihtelevat (ks. kohdat 22–25) b) tuen hyväksymispäätöksissä ei ole asetettu määräaikoja korjausten ja muutostöiden tekemi- selle (ks. kohdat 26–27) c) tukea myönnettiin aluksille, jotka eivät harjoittaneet kalastustoimintaa eivätkä siis olleet tukikelpoisia (ks. kohdat 28) d) aiemmin maksettua, yhteisyrityksiin kuuluvien alusten rakentamiseen tai nykyaikaistamiseen tarkoitettua yhteisön tukea ei aina peritty takaisin vaaditulla tavalla, koska jäsenvaltiot kieltäytyivät soveltamasta asetusten säännöksiä tai koska seurantamenettelyt olivat puutteel- lisia (ks. kohdat 29–33) e) joissakin tapauksissa yhteisyrityshankkeiden toteuttamiskelpoisuutta haittasi se, etteivät sopimuspuolten väliset sopimukset olleet asianmukaiset (ks. kohta 36) f) tukea maksettiin uponneiden alusten osalta, vaikka jäsenvaltiot tai komissio eivät olleet tutkineet onnettomuusolosuhteita; tuen takaisin perimiseksi tai peruuttamiseksi ei ole käynnistetty toimenpiteitä siitä huolimatta, että edunsaajat eivät noudattaneet velvoitteitaan (ks. kohdat 39–42 ja 53) g) yhteisön tuki yhteisyrityshankkeille on kaksinkertainen vastaavanlaisten alusten yhteisöstä viennin yhteydessä maksettuun tukeen nähden; näin ollen olisi täytynyt varmistaa asianmu- kaisten takuiden avulla, että edunsaajat noudattavat velvoitettaan pitää alus toiminnassa ja toimittaa kalaa EU:n markkinoille vähintään tietyn ajanjakson ajan (ks. kohdat 59–60). Tarkastuksessa siis ilmeni, että varainhoidon moitteettomuuden takaamiseksi komission ja jäsenvaltioiden on hallinnoitava järjestelyä nykyistä tiukemmin. Komission olisi tarkistettava seuranta- ja valvontamenettelyjään sekä ryhdyttävä toimenpiteisiin epäasianmukaisesti käytettyjen EU:n tukien perimiseksi takaisin (ks. kohdat 23, 28, 31–33, 37–38, 41–42). Toimenpiteen vaikuttavuuden osalta todettiin, että: a) toimenpiteen hyväksymisen jälkeen tapahtuneesta laivaston kapasiteetin kokonaisvähennyk- sestä yhden kolmanneksen (113 710 tonnia) voidaan katsoa olevan kyseisen toimenpiteen ansiota; tällä ei silti ole juurikaan ollut vaikutusta yhteisön vesillä harjoitettavaan kalastus- toimintaan yleensä, kuten vuosittain purettujen saaliiden tasainen määrä osoittaa (ks. kohta 57) b) noin 90 prosenttia tarkastettuihin hankkeisiin liittyvistä aluksista kalasti jo entuudestaan jonkin kolmannen maan vesillä; siirtojen vaikutuksia EU:n neuvottelemiin kansainvälisiin kalastussopimuksiin ei kuitenkaan ollut arvioitu (ks. kohta 58). C 393/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 JOHDANTO 1. Neuvosto on vuodesta 1983 alkaen asettanut useissa peräkkäisissä monivuotisissa ohjausohjelmissa (MOO) tavoitteita, jotka koskevat jäsenvaltioiden kalastuslaivas- tojen huomattavaa pienentämistä. Tämä johtuu siitä, että käytettävissä oleva kalastuskapasiteetti on kalavaroihin nähden aivan liian suuri. Neuvosto edellytti viimeisimmän monivuotisen ohjausohjelmansa yhteydessä (MOO IV) huhtikuussa 1997, että pyyntiponnistuksia vähennetään edelleen jopa 30 prosenttia 1. tammikuuta 1997 ja 31. joulukuuta 2001 välisenä aikana (1). 2. Yhteisö on osallistunut monivuotisessa ohjausohjel- massa vahvistettuun kalastuslaivastojen pienentämiseen myöntämällä tukea hankkeisiin, joilla pyritään toiminnan pysyvään lopettamiseen joko romuttamalla aluksia, siirtä- mällä aluksia pysyvästi kolmanteen maahan tai siirtä- mällä niitä pysyvästi muuhun kuin kalastuskäyttöön. Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi vuonna 1993 erityis- kertomuksen yhteisön kalastuslaivastojen kapasiteetin uudelleenjärjestämistä, uudenaikaistamista ja kehittämistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanosta (2); erityis- kertomuksen seurantaa käsiteltiin vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1996 (3). 3. Monivuotisten ohjausohjelmien perimmäisenä tarkoi- tuksena on suojella yhteisön kalavaroja liikakalastukselta ja edistää tällä tavoin taloudellisesti elinkelpoisen kalas- tustoiminnan syntymistä sekä turvata alan työllisyysnäky- mät keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (ks. taulukko 1). Yhteisyritysten perustaminen voi edistää tämän tavoitteen saavuttamista. Tässä yhteydessä on huomattava, että jokaista merialan työpaikkaa kohden on noin neljä maissa olevaa työpaikkaa, joita on sekä tuotantoketjun alussa (laivanrakennus ja huolto) että tuotantoketjun lopussa (kalastustuotteiden jalostaminen ja pitäminen kaupan). Lisäksi kalastustoiminta on alueellisesti keskitty- nyttä, ja sillä saattaa olla keskeinen merkitys tuotannon ja toimeentulon kannalta (4). 4. Euroopan unionin markkinoille tuodaan enemmän kalastustuotteita kuin niitä viedään sen ulkopuolelle (ks. taulukot 2 ja 3). 5. Tässä tilanteessa yksi kalastusalalla esiin tuotu rat- kaisu on ollut se, että edistetään kalastusalusten siirtä- mistä kolmansien maiden vesille. Kun yhä suurempi joukko kolmansia maita julisti 1980-luvulla 200 mailin levyisen alueen yksinomaiseksi talousvyöhykkeekseen, yhteisö neuvotteli kansainvälisiä kalastussopimuksia, jotta yhteisön alukset saivat oikeuden kalastaa näiden maiden vesillä. järjestely, 6. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 muuttami- sesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3944/ 90 (5) otettiin vuonna 1990 lisätoimenpiteenä käyttöön yhteisyrityksiä koskeva jonka perusteella yhteisön tukea myönnetään niille yhteisön laivanvarusta- jille, jotka suostuvat siirtämään aluksensa pysyvästi kol- manteen maahan perustamalla yrityksiä sellaisten henki- löiden kanssa, jotka ovat asianomaisen maan kansalaisia. Tällöin nämä yhteisön laivanvarustajat menettävät kysei- sen aluksen osalta oikeutensa kalastaa yhteisön kalave- sillä sekä hyödyntää EU:n neuvottelemien ja rahoittamien kalastussopimusten avulla saatuja kalastusoikeuksia. 7. Tällaisen yrityksen perustavat edunsaajat sitoutuvat siihen, että yhteisyritys toimittaa kalaa ensisijaisesti yhteisön markkinoille. 8. Vuosina 1991–1997 myönnettiin 188 yhteisyritys- hankkeelle rahoitustukea kaikkiaan 298 miljoonan ecun arvosta (ks. taulukko 4). Tilintarkastustuomioistuin tutki vuoden 1997 aikana yhteisyrityksiä koskevan tukijärjeste- lyn täytäntöönpanoa Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa, joiden yhteenlaskettu osuus kai- kesta toimenpiteen yhteydessä myönnetystä tuesta on 95 prosenttia. Tarkastukseen sisältyi komission ja jäsenvalti- oiden käyttöön ottamien hallinto- ja valvontamenettelyjen tutkiminen. Tarkastuksessa tutkittiin laillisuuden ja asian- mukaisuuden sekä moitteettoman varainhoidon näkökul- masta kaikkiaan 50 toimenpiteen yhteydessä hyväksyttyä hanketta, jotka vastaavat noin 33:a prosenttia yhteisön koko rahoitustuesta (ks. taulukko 5). KUVAUS TARKASTETUISTA TOIMISTA Säännökset 9. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 muuttami- sesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3944/ 90 otettiin vuonna 1990 käyttöön yhteisyrityksiä koskeva tukijärjestely. Espanjassa ja Portugalissa oli toteutettu vastaavanlaisia kansallisia toimenpiteitä noin 10 vuoden ajan ennen maiden liittymistä yhteisöön vuonna 1986. Toimenpidettä toteutettiin aluksi vuosina 1991–1993 soveltamalla komission asetusta (ETY) N:o 1956/91 (6). Komissio hallinnoi toimenpidettä suoraan siten, että se otti vastaan yksittäisiin hankkeisiin liittyvät hakemukset, (1) Neuvoston päätös 97/413/EY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1997 (EYVL L 175, 3. 7. 1997, s. 27) sekä komission päätök- set 98/119/EY — 98/131/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 1997 (EYVL L 39, 12. 2. 1998, s. 1). (2) Erityiskertomus nro 3/93 (EYVL C 2, 4. 1. 1994). (3) EYVL C 348, 18. 11. 1997. (4) Erityiskertomus nro 3/93, kohta 1. 2. (5) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86, annettu 18 päi- vänä joulukuuta 1986 (EYVL L 376, 31. 12. 1986, s. 7), muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1990 annettu neuvos- ton asetus (ETY) N:o 3944/90 (EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 1). (6) EYVL L 181, 8. 7. 1991, s. 1. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/5 valitsi yhteisön rahoitusta saavat hankkeet, maksoi tuen suoraan edunsaajille ja oli vastuussa hankkeiden valvon- nasta ja seurannasta. Tätä järjestelmää sovelletaan edel- leen tuolloin hyväksyttyihin hankkeisiin, joita ei vielä ole saatu päätökseen. b) kolmansia maita, jotka tarjoavat yhteisön investoin- neille riittävät takuut ja joilla on yhteisön markkinoi- den kannalta kiinnostavat runsaat kalavarat. 10. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3944/90 yhteis- yrityksen katsotaan olevan yksityisoikeudellinen yritys, joka on yhden tai useamman yhteisöstä olevan laivanva- rustajan ja yhden tai useamman sellaisesta kolmannesta maasta, jonka kanssa yhteisö ylläpitää suhteita, olevan osakkaan muodostama ja jonka tarkoituksena on hyö- dyntää ja mahdollisesti valorisoida kyseisten kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien kalavaroja ensisijaisesti yhteisön markkinoille suuntautuvien toimitusten näkökulmasta (7). 11. Jotta aluksille voidaan myöntää yhteisön tukea, nii- den on oltava yli 12 metriä pitkiä ja teknisiltä ominai- suuksiltaan suunniteltuihin kalastustoimiin soveltuvia; alusten on täytynyt olla käytössä yli viisi vuotta (tietyin poikkeuksin) (8), ja niiden on purjehdittava jonkin jäsen- valtion lipun alla sekä oltava rekisteröityjä jossakin yhteisön satamassa. Alukset on siirrettävä lopullisesti siihen kolmanteen maahan, jossa yhteisyritys toimii. 12. Rahoitustuki voi koostua: a) yhdessä tai useammassa erässä myönnetystä pääoma- tuesta ja/tai b) kansallisten tai kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotason alentamisesta ja/tai c) pääomansijoituksesta sellaisten takuurahastojen muo- dostamiseen, jotka liittyvät yhteisyrityksen perustamis- lainoihin. Yhteisön tuen määrästä päätetään aluksen iän ja brutto- rekisteritonneina (brt) mitattavan kapasiteetin perusteella kuten muidenkin kalastuskapasiteetin pysyvään vähentä- miseen tähtäävien toimien yhteydessä. Jäsenvaltioiden edellytetään osallistuvan määrällä, joka vastaa 20–50:tä prosenttia yhteisön tuen määrästä. 13. Etusijalle asetetaan hankkeet, jotka koskevat: a) aluksia, jotka toimivat voimaperäisesti hyödynnetyillä yhteisön vesillä tai sellaisilla yhteisön ulkopuolisilla vesillä, joilla kalavarat ovat vaikeasti saavutettavissa; (7) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3944/90, 21 a artikla. (8) Muutetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 21 b artiklan 2 kohta. 14. Maksupyynnöt on toimitettava komissiolle jäsenval- tioiden viranomaisten kautta. Jäsenvaltioiden viranomais- ten edellytetään antavan lausunnon hakemuksen asian- mukaisuudesta sekä säilyttämään perusteena olevat asi- akirjat. 15. Edunsaajien on toimitettava komissiolle määräajoin yhteisyrityksen toimintaa koskeva kertomus, joka sisältää kopiot yrityksen tilitiedoista sekä viralliset asiakirjat sen kalastus-, purkamis- ja uudelleenlastaustoimista. Kerto- mukset on toimitettava 12 kuukauden välein hankkeen kolmen ensimmäisen peräkkäisen toimintavuoden ajan. 16. Yhteisyritysten hallinnointi ja rahoitus sisällytettiin neuvoston asetusten (ETY) N:o 2080/93 (9) ja (EY) N:o 3699/93 (10) hyväksymisen yhteydessä kalatalouden oh- jauksen rahoitusvälineen (KOR) toimintaan. Näin ollen jäsenvaltiot ovat nyt toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuussa niiden hankkeiden valinnasta, jotka rahoitetaan jäsenvaltioille myönnetyistä yleiskattavista määrärahoista; määrärahat on vahvistettu jäsenvaltioiden vastaavissa toi- mintaohjelmissa. Jäsenvaltiot vastaavat myös hankkeiden hallinnosta ja valvonnasta mukaan lukien maksut edun- saajille ja hyväksyttyjen hankkeiden seuranta. Sen jälkeen, kun toimintaohjelma on hyväksytty, komission tehtävänä on ainoastaan olla mukana seurantakomiteoissa sekä maksaa yleiskattavat ennakot jäsenvaltioille hyväksyttyjen rahoitussuunnitelmien ja jäsenvaltioiden ilmoitusten pe- rusteella. 17. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä koskevat säännökset eivät yhteisön rakennerahastoja ohjaavan tois- sijaisuusperiaatteen mukaisesti ole yhtä yksityiskohtaisia kuin aiemmin sovelletut neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4028/86 olevat säännökset. Tuen määrästä päätetään edelleen aluksen iän ja vetoisuuden perusteella, mutta vetoisuus mitataan nykyisin bruttorekisteritonneina tai bruttotonneina (GT). Jäsenvaltioiden on osallistuttava tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita varten hyväksyttyihin hankkeisiin osuudella, joka on vähintään 25 prosenttia julkisen tuen kokonaismäärästä, ja muita alueita varten hyväksyttyihin hankkeisiin osuudella, joka on vähintään 50 prosenttia julkisen tuen kokonaismäärästä. 18. Yhteisyrityksiä koskeva tukijärjestely on vuodesta 1993 alkaen sisältynyt niin kutsuttuihin toisen sukupol- ven kansainvälisiin kalastussopimuksiin. Tähän mennessä tällaisia hankkeita (31 alusta siirretty vuoden 1997 lop- (9) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 1. (10) EYVL L 346, 31. 12. 1993, s. 1. C 393/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 puun mennessä) on kuitenkin toteutettu ainoastaan Argentiinan kanssa tehdyn, neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3447/93 (11) hyväksytyn sopimuksen yhteydessä. Hankkeiden hallinto- ja valvontamenettelyjen yhteydessä jäsenvaltiot jättävät ehdotuksensa komissiolle, ja EU:n ja Argentiinan muodostama sekakomitea valitsee rahoitetta- vat hankkeet, minkä jälkeen komissio ja Argentiinan viranomaiset hyväksyvät ne. Sekakomitean tehtävänä on myös valvoa hankkeita ja rahoitustuen käyttöä. TARKASTUKSEN TULOKSET Hallinnointi jäsenvaltioissa Alusten vetoisuuden laskeminen 19. Sopimuksen perusteella hyväksyttyjen yhteisyritys- hankkeiden osalta myönnetyn yhteisön tuen määrä, joka perustuu bruttorekisteritonneina mitattuun aluksen vetoi- suuteen sekä aluksen ikään, on kasvanut 20 prosenttia verrattuna asetuksen (ETY) N:o 4028/90 mukaiseen tukeen ja 30 prosenttia verrattuna asetuksen (EY) N:o lisäksi 3699/93 mukaiseen tukeen. Yhteisö maksaa Argentiinan viranomaisten kautta yhteisyrityksille käyttö- pääomaksi tarkoitettua tukea, joka vastaa 15:tä prosent- tia yhteisön laivanvarustajalle maksetusta määrästä. Sopi- muksessa ei määrätä jäsenvaltioiden osallistumisesta rahoitukseen. 22. Rekisteriin merkitty alusten vetoisuus, joka on yksi keskeisistä tekijöistä laskettaessa yhteisön tuen määrää, voidaan ilmaista bruttorekisteritonneina (kuten on vah- vistettu Oslossa vuonna 1947 allekirjoitetussa yleissopi- muksessa yhdenmukaisesta aluksenmittausjärjestelmästä) tai bruttotonneina (Lontoossa vuonna 1969 tehdyn aluk- senmittausyleissopimuksen mukaisesti). Nämä kaksi mit- tayksikköä eroavat toisistaan merkittävästi, sillä brutto- tonnit lasketaan aluksen koko tilavuuden perusteella, kun taas bruttorekisteritonneja laskettaessa jätetään pois tietyt tuottamattomiksi katsotut tilat, jolloin saadut luvut ovat pienempiä kuin bruttotonneina ilmaistut luvut. 20. Tarkastus kattoi kaikki kolme hallinnollista järjestel- mää. Kunkin järjestelmän mukaisesti myönnetty tuki on esitetty taulukossa 4. TALOUSARVIOVARAT 21. Kuten taulukosta 4 ilmenee, vuosina 1991–1997 myönnettiin 188 yhteisyrityshankkeelle rahoitustukea 298 miljoonaa ecua, josta 234 miljoonaa ecua on maksettu. Asetuksen (ETY) N:o 4028/86 mukaiset määrärahat kir- jataan budjettikohtaan B2-1 1 0 0 (tavoite 1) riippumatta siitä, mikä alue on kyseessä. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin huomauttanut useaan otteeseen tästä kohdentamistavasta (12). Asetuksen (EY) N:o 3699/93 perusteella hyväksytyt hankkeet rahoitetaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden osalta budjettikohdasta B2-1 1 0 0 ja tavoitteeseen 5 a kuuluvien alueiden osalta budjetti- kohdasta B2-1 1 0 1. Rakennerahastoista annettujen ase- tusten mukaan sitoumukset tehdään ja maksut suorite- taan vuosittaisina erinä. Yksittäisille hankkeille tosiasi- assa maksetut määrät eritellään ainoastaan jäsenvaltioi- den komissiolle toimittamissa vuosittaisissa täytäntöönpa- nokertomuksissa (13). EU:n ja Argentiinan välinen sopi- mus rahoitetaan budjettikohdasta B7-8 0 0 0 (kansainvä- liset kalastussopimukset). (11) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 1. (12) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, kohta 9. 4, (EYVL C 348, 18. 11. 1997, s. 221). (13) Komission asetuksen (EY) N:o 1796/95, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1995, 2 artikla (EYVL L 174, 26. 7. 1995, s. 11). 23. Ilmeni, että mittaaminen bruttotonneina ja bruttore- kisteritonneina aiheutti jäsenvaltioissa huomattavia epä- selvyyksiä. Hankkeissa SM/GR/3/91, SM/IT/2/94, SM/ IT/3/94 ja ARG/IT/SM/20-94 bruttotonnit rinnastettiin näin ollen bruttorekisteritonneihin, mikä johti suurem- pien tukimäärien hyväksymiseen. Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tutkittava kyseiset hankkeet uudel- leen, jotta voidaan selvittää vastaavat bruttorekisteriton- neina ilmaistut luvut, muuttaa tuen myöntämispäätöksiä ja periä aiheettomasti maksetut määrät takaisin. 24. Ongelmaa hankaloitti toisinaan vielä se, että kansal- lisia mittaustapoja, jotka eroavat sekä bruttorekisteriton- neista että bruttotonneista, oli hyväksytty bruttorekisteri- tonneja vastaaviksi. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin huomauttanut, että yhteisössä käytetään yhä useita erilaisia mittayksiköitä (14). Itse asiassa eräät jäsen- valtiot, kuten Espanja, Portugali ja Italia eivät lainkaan allekirjoittaneet Oslon yleissopimusta, vaan käyttivät kansallisesti hyväksyttyjä mittausmenetelmiä (esimerkiksi Moorsom-järjestelmään perustuva rekisteritonni), kunnes EU hyväksyi Lontoon yleissopimuksessa vahvistetut menetelmät. 25. Yhteisön kalastusalusrekisterissä kansalliset mittayk- siköt on merkitty erilleen bruttorekisteritonneista ja rekis- teritonneista, mutta tukea hyväksyttäessä ne on rinnas- tettu bruttorekisteritonneihin. Tarkastuksen yhteydessä ei kuitenkaan aina saatu varmuutta siitä, että ne vastaavat bruttorekisteritonneja. Esimerkiksi Italian kansallisissa säännöksissä sallitut laskelmissa pois jätetyt tilat ovat (14) Vuosikertomus 9. 35–9. 36. varainhoitovuodelta 1996, kohdat 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/7 pienempiä kuin Oslon sopimuksessa sallitut. Tällöin on vaarana, että tämän kansallisen säännöksen perusteella mitatut vetoisuusluvut ovat suurempia kuin bruttorekiste- ritonneina ilmoitetut, jolloin myös tukea myönnetään enemmän. Tukea saavien alusten soveltuvuus suunniteltuihin kalas- tustoimiin 26. Asiaa koskevissa asetuksissa esitetty tärkeä edellytys on, että alusten, joille myönnetään tukea, on oltava teknisiltä ominaisuuksiltaan suunniteltuihin kalastustoi- miin soveltuvia. Tosiasiassa saatetaan joutua toteutta- maan huomattavia muutostöitä ja useiden tukea saavien vanhojen alusten osalta saattaa olla tarpeen tehdä perus- teellisia korjauksia, jotta alus olisi siirron jälkeen meren- kulun kannalta turvallinen ja sen toiminta taloudellisesti kannattavaa. 27. Tarkastuksessa kävi ilmi, että missään jäsenvaltiossa ei ollut — edes niissä tapauksissa, joissa asianomaiset alukset olivat yli 30 tai jopa 45 vuotta vanhoja (SM/ IT3/93, SM/PO/5/91, SM/PO/FIFG/542 ja SM/PO/8/93) — eritelty korjauksia tai muutoksia, jotka oli tehtävä ennen siirtoa, eikä tarvittavia rahoitussuunnitelmia ollut merkitty hyväksyttäväksi jätettyyn hankkeeseen. Muutos- ten tekemiselle ei myöskään ollut asetettu tarkkoja mää- räaikoja. Hankkeen SM/PO/FIFG/542 yhteydessä todet- tiin vasta sen jälkeen, kun alus oli siirretty uusille kalave- sille, että kyseinen alus ei soveltunut suunniteltuihin kalastustoimiin, minkä vuoksi tukea saaneelle yhteisyri- tykselle aiheutui teknisiä ja taloudellisia vaikeuksia. Alusten tukikelpoisuus 28. Toinen keskeinen edellytys on, että alusten, joille myönnetään yhteisön tukea, on harjoitettava kalastustoi- mintaa tuen hyväksymisajankohtana (15). Syy tämän edel- lytyksen olemassaoloon on se, että toimenpiteellä halu- taan olevan hyödyllinen vaikutus todelliseen kalastuska- pasiteettiin eikä periaatteessa olemassa olevaan käyttä- mättömään kapasiteettiin. Eräiden Espanjassa toteutettu- jen hankkeiden osalta (hankkeet SM/ES/12/91, ARG/ SM/ES/25-94, ARG/SM/ES/26-94, ARG/SM/ES/28-94, ARG/SM/ES/33-95, ARG/SM/ES/34-95 ja ARG/SM/ES/ 53-96) kävi kuitenkin ilmi, että asianomaiset alukset olivat hankkeiden hyväksymisajankohtana olleet huomat- tavan pitkän aikaa käyttämättöminä; alukset olivat olleet satamassa joko omistajien taloudellisten vaikeuksien tai heitä vastaan nostettujen kanteiden vuoksi. Edellytyksen noudattamatta jättämisestä aiheutui 16,7 miljoonan ecun menot. Alusten nykyaikaistamiseen ja rakentamiseen tarkoitetun yhteisön tuen jättäminen perimättä takaisin 29. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 38 arti- klassa säädetään, että aluksia, joille on myönnetty yhteisön tukea, ei saa myydä yhteisön ulkopuolelle raken- nustuen myöntämistä seuraavien 10 tai nykyaikaistamis- tuen myöntämistä seuraavien viiden vuoden aikana. Vas- taavanlainen rajoitus oli sisällytetty jo aiemmin voimassa olleeseen asetukseen (16). Periaatteessa tuki on siis perit- tävä takaisin, jos alus, jolle on myönnetty kyseistä yhteisön tukea, viedään yhteisöstä. Kun KOR hyväksyt- tiin vuonna 1993, asiaa koskevaan yhteisön asetuk- seen (17) sisällytettiin nimenomaisesti käsite, joka liittyi tällaisen yhteisön tuen takaisin perimiseen pro rata tem- poris. 30. Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tuo- nut esiin (18), komissiolla ei vielä ole käytettävissä asian- mukaista tietokantojen välistä liittymää, jonka avulla se voisi selvittää, mitä tukia kullekin alukselle on myön- netty. Nykyisessä tilanteessa komission hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat riittämättömät sen määrittämi- seen, onko rakennus- ja nykyaikaistamistukea maksettu ja olisiko tukea perittävä takaisin yhteisyrityksiä koske- viin sopimuksiin sisällytettyjen yksittäisten alusten osalta. Tosiasiassa komissio luottaa tältä osin yhä jäsenvaltion tai edunsaajan vapaaehtoiseen ilmoitukseen. 31. Espanjan viranomaiset katsovat, että takaisinperintä- menettelyä ei tulisi soveltaa ennen edellä mainittujen määräaikojen täyttymistä vietyihin aluksiin silloin, kun alukset liittyvät neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 säännösten tai Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti hyväksyttyihin yhteisyrityksiin, koska tällaista säännöstä ei ollut nimenomaisesti otettu mukaan silloin, kun kyseisiä yhteisyrityksiä koskevat menettelyt hyväksyt- tiin. Takaisin perittävän tuen kokonaismäärää ei voitu laskea, koska komissiolla ei ollut täsmällisiä tietoja näi- den yhteisyrityshankkeiden yhteydessä tukea saaneille aluksille aiemmin myönnetystä tuesta. 32. Ranskassa (SM/FR/2/91) eräälle 2,3 miljoonaa ecua rakennus- ja nykyaikaistamistukea vuosina 1987–1992 saaneelle yhteisyritykselle (ks. myös kohta 37) kuulu- neesta kolmesta aluksesta kaksi vietiin yhteisöstä vuonna 1992 ilman, että kyseistä tukea olisi peritty takaisin pro rata temporis. 33. Se, ettei aiemmin maksettua yhteisön tukea ollut peritty takaisin Espanjassa ja Ranskassa toteutettujen (15) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 21 b artiklan 2 kohta; komission asetuksen (ETY) N:o 1956/91, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1991, 2 artiklan 3 kohta (EYVL L 181, 8. 7. 1991, s. 1); neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93, annettu 21 päivänä joulukuuta 1993, liitteen III 1. 2. a kohta (EYVL L 366, 31. 12. 1993, s. 1). (16) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2908/83, annettu 4 päivänä lokakuuta 1983, 16 artikla (EYVL L 290, 22. 10. 1983, s. 1). (17) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 liitteen III 1. 2. b kohta. (18) Vuosikertomus 9. 39–9. 40. varainhoitovuodelta 1996, kohdat C 393/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 hankkeiden kohdalla, merkitsee sitä, että yhteisön asetuk- sia on sovellettu epäyhtenäisesti: Kreikassa ja Italiassa toteutettujen hankkeiden osalta tukea oli peritty vastaa- vissa olosuhteissa takaisin pro rata temporis. Koska yhteisön säännöksiä sovelletaan edellä kuvatulla tavalla epäjohdonmukaisesti, komission olisi syytä käydä uudes- taan läpi kaikki hyväksytyt yhteisyrityshankkeet — eten- kin Espanjan ja Ranskan osalta — jotta se voi selvittää tapaukset, joiden yhteydessä tukea on perittävä takaisin. Eräiden yhteisyritysten luotettavuus 34. Yhteisön säännösten mukaan yhteisyrityksen on oltava yhden tai useamman yhteisöstä olevan laivanvarus- tajan ja sen kolmannen maan, johon alus viedään, kansa- laisen perustama (19). Yhteisyrityksen on oltava vilpittö- mässä tarkoituksessa tehty kaupallinen järjestely, joka on taloudellisesti ja rahoituksellisesti elinkelpoinen ja jonka avulla saadaan riittävä varmuus siitä, että siirretyillä aluksilla on ennustettavissa olevassa tulevaisuudessa edel- leen pääsy kyseisen kolmannen maan aluevesille. Toimite- tussa tarkastuksessa tulivat esiin alla olevat tapaukset, joissa nämä ehdot eivät täyttyneet hankkeen hyväksymi- sajankohtana tai yrityksen ensimmäisinä toimintavuo- sina. 35. Erään Espanjaa koskevan hankkeen (ARG/ES/SM/ 53-96), jolle myönnettiin tukea 2,5 miljoonaa ecua, yhteydessä yhteisön laivanvarustajasta tuli yhteisyrityksen ainoa omistaja ennen kuin yrityksen perustamisesta oli kulunut vuosi. Toisessa hankkeessa, johon liittyi kaikki- aan noin 2 miljoonan ecun suuruinen yhteisön tuki, yhteisöstä oleva osakas kasvatti omistusosuuttaan yli 98 prosenttiin ennen kuin tuki oli kokonaisuudessaan mak- settu. Kummankin tapauksen osalta voidaan sanoa, ettei yhteisyritystä ollut olemassa tosiasiallisesti vaan ainoas- taan muodollisesti. Yhteisyrityksen muodostamiseksi uu- delleen toisen paikallisen osakkaan avulla ei asetettu määräaikaa eikä tuen peruuttamiseksi toteutettu toimen- piteitä. 36. Komission ja jäsenvaltioiden asiakirjoissa (SM/IT/ 2/91, SM/GR/3/91, SM/GR/8/92, SM/GR/10/92, SM/GR/ 3/93 ja SM/PO/FIFG/542) ei ollut todentavaa aineistoa siitä, että osakkaat olivat osallistuneet yhteisyritykseen riittävillä pääomansijoituksilla varmistaakseen yrityksen elinkelpoisuuden. Käytännössä yhteisöstä oleva osakas antaa yhteisyrityksen käyttöön sen ainoan aineellisen omaisuuden eli siirretyn aluksen. Yhteisyritykset rahoitta- vat tavallisesti kyseisen omaisuuden hankkimisen vel- kaantumalla yhteisöstä olevaan osakkaaseen nähden; velan hoitaminen on asetettava yhteisyritysten kaikkien muiden nettotuottojen edelle. Näiden menettelyjen suurin puute on se, ettei kolmannesta maasta oleva osakas sitoudu rahoituksen tasolla yhteisyrityksen menestymi- seen. Yhteisyrityshankkeiden muutokset järjestelyjä 37. Hyväksyttyjä yhteisyrityksiä koskevia muutettiin toisinaan ilman, että asiasta ilmoitettiin komis- siolle, tai ilman, että komissio olisi hyväksynyt muutok- set. Ranskassa havaitussa tapauksessa (SM/FR/2/91) yhteisyritykseen sisältyi kahdelle yhteisön laivanvarusta- jalle kuuluvan kolmen aluksen siirtäminen Senegaliin. Kun ensimmäisen toimintavuoden kuluttua kävi selväksi, ettei hanke ollut niin kannattava kuin oli oletettu, yksi aluksista myytiin kolmannelle osapuolelle ja loput kaksi alusta siirrettiin uudelle yhteisyritykselle Peruun. Uuden yhteisyrityksen perustamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot toimitettiin komissiolle ennen yhteisön tuen loppu- summan maksamista, mutta muutettuja järjestelyjä ei virallisesti hyväksytty. Kolmannen aluksen myymisestä ei lainkaan ilmoitettu komissiolle. Komission olisi tutkittava hanke uudelleen ja määritettävä takaisin perittävän mää- rän suuruus (tukea on maksettu 4,4 miljoonaa ecua). 38. Angolassa sijaitsevan yhteisyrityksen, johon osallistui sekä espanjalaisia että portugalilaisia edunsaajia (hanke SM/ES/17/91—SM/PO/1/91), osalta havaittiin useita huo- mattavia epäjohdonmukaisuuksia sekä yhteisön tukeen liittyvien edellytysten noudattamatta jättämistä. Kysei- sessä tapauksessa espanjalainen ja portugalilainen laivan- varustaja esittivät kumpikin oman maansa kansallisille viranomaisille ehdotuksen yhteisyritykseen osallistumi- sesta, ja molemmat hakivat yhteisön tukea yhteisyrityk- seen liittyville aluksille. Kummankin ehdotuksen asiakir- joja tarkastettaessa ilmeni, että: a) kunkin osakkaan oman maansa kansallisille viran- omaisille esittämissä yhteisyrityksen tilitiedoissa oli huomattavia eroja omaisuuden siirtoarvojen sekä ilmoitettujen toiminnan tulosten osalta; b) osakkaat lakkauttivat yhteisyrityksen yhteisellä sopi- muksella sen jälkeen, kun yksi aluksista oli uponnut, mutta alkuperäisen hankkeen muuttamisesta ei tehty päätöstä; c) jäljelle jääneet alukset siirrettiin toisille yhteisyrityk- sille ilman komission ennalta antamaa hyväksyntää. (19) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 21 a artikla; neu- voston asetuksen (EY) N:o 3699/93 9 artiklan 3 kohta; Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen 2 e artikla. Myönnetty yhteisön tuki (2,7 miljoonaa ecua) olisi perit- tävä takaisin, koska edunsaajat eivät ole täyttäneet teke- miään sitoumuksia. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/9 Tukea saaneet, merionnettomuuksissa menetetyt alukset 39. Tarkastuksessa todettiin, että kuusi alusta, joista viisi kuului portugalilaisille edunsaajille (SM/PO/2/91, SM/PO/7/91, SM/PO/8/92, SM/PO/4/93 ja PO/2. 1. SG/ 1265/1/95) ja yksi liittyi Espanjassa toteutettuun hank- keeseen (SM/ES/17/91), menetettiin merionnettomuuk- sissa. Hankkeeseen SM/PO/2/91 liittyvät suoritukset oli jo maksettu kokonaisuudessaan ennen aluksen uppoamista huhtikuussa 1996. Tilintarkastustuomioistuimen toimitta- man tarkastuksen aikaan kansalliset viranomaiset eivät kyenneet selvittämään edunsaajan olinpaikkaa, eikä komissio ollut tietoinen aluksen uppoamisesta. Edunsaaja oli lähettänyt (vuonna 1994) ainoastaan yhden toiminta- kertomuksen. 40. Muissa näistä hankkeista alusten uppoaminen oli tapahtunut ennen kuin yhteisön tuen loppusumma oli maksettu. Hankkeiden SM/PO/7/91 ja SM/ES/17/91 osalta tuen maksattamatta oleva määrä suoritettiin koko- naisuudessaan. Hankkeiden SM/PO/8/92, SM/PO/4/93 ja PO/2. 1. SG/1265/1/95 osalta tuen loppusumman maksa- mista koskevaa päätöstä ei vielä ollut tehty tarkastuksen toimittamisen aikaan. 41. Yhteisön tukea myönnetään sillä edellytyksellä, että alus harjoittaa kalastustoimintaa vähintään kolmen vuo- den ajan. Yhteisyrityksen, jossa yhteisöstä olevalla osak- kaalla on asemansa ansiosta paljon vaikutusvaltaa, on kannettava se riski, että alus voi upota tai sille voi tapahtua onnettomuus. Moitteetonta varainhoitoa koske- vien näkökohtien vuoksi yhteisöstä olevan osakkaan olisi täytynyt varmistaa: a) että aluksesta on tehty asianmukainen vakuutussopi- mus ja b) että onnettomuuden sattuessa yhteisyritys noudattaa yhteisöä kohtaan tekemiään sitoumuksia asetuksissa edellytetyllä tavalla joko korvaamalla aluksen toisella tai palauttamalla tukea pro rata temporis. 42. Mainituista kuudesta tapauksesta viidessä ei löyty- nyt todentavaa aineistoa siitä, että vakuutusyhtiöt olisivat maksaneet korvausta menetetyistä aluksista. Komissio ja/ tai asianomaiset kansalliset viranomaiset eivät myöskään ole tehneet päätöstä tuen perimisestä takaisin edunsaa- jilta, vaikka yhtäkään aluksista ei korvattu toisella aluk- sella sen varmistamiseksi, että vaatimus vähintään kolmen vuoden kalastustoiminnasta täyttyisi. järjestelyn hallinnoinnissa jäsenvaltioissa. Monet näistä puutteista johtuvat kuitenkin siitä, etteivät komission yksiköt ole valvoneet ja seuranneet toimenpiteen täytän- töönpanoa asianmukaisella tavalla. Komissio ei myös- kään ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin edes tapauksissa, joiden osalta sille myöhemmin ilmoitettiin säännösten noudattamatta jättämisestä — esimerkiksi Espanjan viranomaisten ilmoitettua, etteivät he aio periä takaisin aiemmin maksettua yhteisön tukea (ks. kohta 31). Tar- kastuksessa ilmeni, että: a) tukihakemusten arvioiminen ennen yhteisön tuen hyväksymistä on ollut riittämätöntä b) maksettavan tuen keskeisiä laskentaperusteita ei ole selkeytetty; etenkään alusten mittaustapaa ei ole stan- dardoitu c) yhteisön kalastusalusrekisterissä on toistuvasti esiinty- viä epätarkkuuksia ja puutteita d) toimintakertomusten seuranta on puutteellista e) tapauksia, joissa on menetetty yhteisön tukea saanut alus merionnettomuuden vuoksi, ei ole tutkittu perus- teellisesti f) jäsenvaltoihin ei tehty edunsaajien esittämien tietojen varmistamiseksi. lainkaan tarkastuskäyntejä Tukihakemusten arvioiminen 44. Ennen yhteisyritysten hyväksymistä tapahtuva ny- kyistä kattavampi arviointi, jossa kiinnitettäisiin enem- män huomiota esitettyihin hakemuksen perustana oleviin asiakirjoihin, olisi tuonut esiin hakemuksissa olevat poik- keamat, kuten ristiriitaisuudet rekisteriin merkityissä vetoisuuksissa (ks. kohdat 22–25), nykyisen kalastustoi- minnan puuttumisen (ks. kohta 28) sekä alusten varusta- misen ja muutostöiden määräaikoja ja rahoitusta koske- vien tietojen puuttumisen (ks. kohdat 26–27). Tarkastuk- sessa tuli esiin virheitä ja puutteita, jotka olisi voitu havaita komission tai jäsenvaltion tasolla toimitetun huo- lellisen analyysin avulla. Komission suorittama hallinnointi Yleistä 43. Edellä olevissa kohdissa on kuvattu merkittäviä puutteita, joita on ilmennyt yhteisyrityksiä koskevan tuki- Alusten vetoisuutta koskevien tietojen arvioiminen 45. Vakava puute komission suorittamassa toimenpiteen hallinnoinnissa on se, ettei tukea saaneiden alusten vetoi- suusmittoja koskevien tietojen havaittu olevan epätark- koja. Tämä johti virheellisyyksiin laskettaessa hankkeille SM/GR/3/91, SM/IT/2/94, SM/IT/3/94 ja ARG/IT/SM/ 20-94 maksettavan tuen määrää (ks. kohta 23). C 393/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 46. Asetuksissa säädetään, että kaikilla aluksilla on oltava bruttotonneissa laadittu mittaustodistus vuoteen 2003 mennessä (tai vuoteen 1995 mennessä, jos alus on yli 24 m pitkä) (20). Tosiasiassa eri jäsenvaltioissa on perinteisesti käytetty erilaisia mittayksiköitä (21). Komis- sio on yksinkertaisesti rinnastanut kansalliset mittayksi- köt bruttorekisteritonneihin, mutta sen asiakirjoissa ei ole todentavaa aineistoa siitä, onko tällainen rinnastaminen perusteltua. Oikeiden tukimäärien laskemiseksi olisi siis ollut syytä soveltaa asianmukaisia muuntokertoimia. Yhteisön kalastusalusrekisteri 47. Yhteisön kalastusalusrekisterin on tarkoitus sisältää päivitetyt keskeiset tiedot kaikista yhteisön kalastusaluk- sista. Tämän ansiosta komission pitäisi kyetä tarkasta- maan hankkeita koskevissa asiakirjoissa olevat tiedot. Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin toden- nut (22), tässä komission keskeisessä hallinnointivälineessä on kuitenkin edelleen useita epätarkkuuksia ja puutteita. Tarkastuksessa havaittiin, että eräissä tapauksissa yh- teisön rekisteriin merkityt mittaustiedot olivat epätark- koja tai epätäydellisiä. Merkittävä määrä kansallisissa alusrekistereissä olevia (muun muassa bruttorekisteriton- nien ja bruttotonnien käyttöön liittyviä) virheitä oli myö- hemmin siirretty yhteisön alusrekisteriin. 48. Erityisesti Italiassa on esiintynyt huomattavia ongel- mia kansallisen alusrekisterin pitämisessä ja hallinnoin- nissa, eikä Italian rekisteri ole vieläkään yhteensopiva yhteisön rekisterin kanssa. Italian viranomaiset toimittivat tietoja viimeksi elokuussa 1995, mutta komissio piti esitettyjä tietoja epätarkkoina (23). Näin ollen edellytystä, jonka mukaan yhteisön tuki olisi maksettava vasta sen jälkeen, kun alukset on poistettu lopullisesti yhteisön rekisteristä (24), ei noudatettu hankkeissa SM/IT/3/93, SM/IT/2/94, SM/IT/3/94, SM/IT/6/94 ja ARG/IT/SM/20- 94, joihin liittyvä tuki oli suuruudeltaan 10,568 miljoo- naa ecua. 49. Myös Kreikan, Espanjan ja Portugalin osalta ilmeni jonkin verran viivästyksiä jo kolmansiin maihin siirretty- jen alusten poistamisessa rekisteristä. (20) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (EYVL L 274, 25. 9. 1986, s. 11) muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29. 12. 1994, s. 1); komis- sion päätös 95/84/EY (EYVL L 67, 25. 3. 1995, s. 33). (21) Vuosikertomus 9. 35–9. 36. (22) Vuosikertomus 9. 29–9. 33. varainhoitovuodelta 1996, kohdat varainhoitovuodelta 1996, kohdat (23) KOM(96) 305 lopullinen. (24) Komission asetuksen (ETY) N:o 1956/91 5 artiklan 1 kohta. 50. Hallinnointi- ja valvontavastuunsa vuoksi komission olisi varmistettava yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa, että kansallisilta viranomaisilta saatujen tietojen tallentaminen ja toimittaminen tapahtuvat luotettavasti, tarkasti ja oikea-aikaisesti. Toimintakertomusten arvioiminen 51. Jotta tukea saavien kalastusalusten toimintaa voi- daan seurata, komissiolle on toimitettava niitä koskeva toimintakertomus vähintään kolmena vuonna. Kertomuk- set ovat tärkeitä, sillä niiden avulla voidaan muun muassa varmistaa, että tukea saanut yhteisyritys on edelleen toi- minnassa. Vaikka kertomusten toimittaminen on tärkeää, mahdollisista seuraamuksista ei ole määrätty sellaisten laivanvarustajien osalta, jotka eivät noudata kyseistä vaa- timusta. Komissio ei myöskään ole toteuttanut toimenpi- teitä varmistaakseen, että asetuksia noudatetaan. Silloin- kaan kun komissio saa kertomukset, niissä olevia yhteis- yritysten tilitietoja tai teknisiä tietoja (esimerkiksi saaliit, purkaminen, vienti jne. ) ei analysoida rutiiniluonteisesti. Toimintakertomuksissa ilmoitettuja tuloksia ei verrata suunnitelman mukaisiin tuloksiin. Tutkimalla toiminta- kertomukset tarkemmin olisi havaittu tässä erityiskerto- muksessa esiin tuodut tapaukset, joissa yhteisön tuen saamisen edellytykset eivät ole täyttyneet. lukuun ottamatta kaikki 52. Portugalia jäsenvaltiot sovelsivat myös KOR:n yhteydessä kolmea toiminta- vuotta koskevaa sääntöä, josta säädetään neuvoston ase- tuksessa (ETY) N:o 4028/86. Portugalin kansallisissa täytäntöönpanosäännöksissä säädetään, että on toimitet- tava ainoastaan yksi kertomus, joka kattaa ensimmäisen toimintavuoden. Toimintakertomusten puuttuessa komis- siolla tai kansallisilla viranomaisilla ei ole keinoja seurata yhteisyritysten toimintaa. Näin ollen portugalilaisen edunsaajan muodostama yhteisyritys voitaisiin purkaa heti tuen loppusumman maksamisen jälkeen, koska kan- salliset viranomaiset ja komissio eivät voi vaatia tuen maksamista takaisin. Komission olisi täytynyt varmistaa, että edunsaajia kohdellaan tasapuolisesti kaikkialla yhteisössä. Merionnettomuuksien arvioiminen Jos tukea saanut kalastusalus uppoaa vähimmäisvaa- 53. toimintavuoden kuluessa, timuksena olevan kolmen komissio voisi uppoamiseen liittyviä vakuutuskorvausvaa- timuksia — erityisesti hylättyjä vaatimuksia — tarkastele- malla saada hyödyllisiä tietoja, joiden avulla se voisi tehdä oman arvionsa uppoamisolosuhteista. Komissio ei 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/11 kuitenkaan ole koskaan hankkinut tietoja mahdollisten korvausvaatimusten tuloksista, vaikka uponneelle aluk- selle myönnetyn tuen loppusumma olisi vielä ollut maksa- matta (ks. myös kohdat 39–42). neeksi saadut kalastusmahdollisuudet yhä vähenevät. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin kiinnittänyt huomiota kansainvälisten kalastussopimusten nouseviin kustannuksiin (25). Tarkastukset paikan päällä 54. Komission yksiköt kävivät vain harvoin jäsenvalti- oissa tarkastamassa toimitettujen tietojen luotettavuuden tai edunsaajien luona varmistumassa ehdotettujen hank- keiden todellisesta tilanteesta. TOIMENPITEEN VAIKUTUKSET JA TEHOKKUUS 59. Romutustoimenpiteiden osalta maksettu tuki on täs- mälleen yhtä suuri kuin yhteisyritysten yhteydessä mak- settu tuki eli kaksinkertainen siihen määrään nähden, joka maksetaan, kun alus viedään yhteisöstä tai siirretään muuhun kuin kalastuskäyttöön. Romuttamisen yhtey- dessä laivanvarustajalle korvataan omaisuuden menetys, kun taas yhteisyrityksen yhteydessä omaisuutta ei hävi- tetä, ja laivanvarustaja voi edelleen saada sen avulla tuloa. Yhteisyrityksiä koskevien järjestelyjen yleiset tavoitteet lienevät perusteltuja, mutta järjestelyjen yhtey- dessä tarjotut kannustimet ovat käytettävissä oleviin vaih- toehtoihin nähden liialliset. Lisäksi yhteisyrityksiä koske- vat järjestelyt edellyttävät yhteisöltä huomattavaa talou- dellista panosta, jonka suojaamista ei kuitenkaan ole nykyisenlaisten järjestelyjen yhteydessä varmistettu asian- mukaisilla takuilla. 55. Yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen päätavoit- teena on vähentää yhteisön kalastuslaivaston kapasiteettia ja edistää tällä tavoin aiempaa paremman tasapainon muodostumista käytettävissä olevien kalavarojen ja kalas- tustoiminnan välille. Yhteisön tukea myönnetään näin ollen vastineeksi siitä, että tukea saanut alus poistetaan yhteisön kalastusalusrekisteristä ja merkitään kolmannen maan kalastusalusrekisteriin. 60. Pääomatuen maksamista laivanvarustajille ei voida pitää tehokkaimpana tapana varmistaa, että tuki käyte- tään kalastustoiminnan jatkamiseen. Muilla säännösten mukaisilla vaihtoehdoilla, joita ei ole hyödynnetty (kuten korkotuki tai pääomansijoitus takuurahaston muodosta- mista varten), olisi voitu varmistaa nykyistä paremmin se, että yhteisyrityksen toiminnan jatkumista voidaan seurata ja valvoa asetuksissa edellytetyllä tavalla. 56. Sovellettaessa monivuotista ohjausohjelmaa vuosina 1991–1997 yhteisyrityksiä koskevat järjestelyt vastasivat noin 36:ta prosenttia kapasiteetin vähennyksestä, joka oli kaikkiaan noin 300 000 tonnia (ks. taulukko 6). PÄÄTELMÄT 57. Tulokset ovat kuitenkin vaatimattomampia kuin miltä ne näyttävät. Noin 90 prosenttia tarkastettuihin hankkeisiin liittyvistä aluksista kalasti jo entuudestaan yhteisön vesien ulkopuolella, ja niiden mahdollisuudet toimia yhteisön vesillä olivat vähäiset. Näiden alusten poistamisella pysyvästi yhteisön rekisteristä ei siis ole juurikaan ollut vaikutusta kalastustoimintaan yhteisön vesillä. Lisäksi EU:ssa purettujen saaliiden määrä on pysynyt tasaisena (ks. taulukko 2). Yhteisyrityksiä kos- keva järjestely on ylipäätään vientiin verrattuna kallis keino poistaa aluksia yhteisön kalastusalusrekisteristä. 58. Komission asiakirjoissa ei myöskään ole todentavaa aineistoa siitä, että alusten kansainvälisten kalastussopi- musten mukaiset kalastusoikeudet olisi kyseisten alusten siirtämisen jälkeen myönnetty muille EU:n aluksille tai että EU:n talousarviosta kolmansille maille maksettavia määriä on voitu vastaavasti vähentää. Käytettävissä ole- van todentavan aineiston perusteella vaikuttaa itse asiassa siltä, että peräkkäiset kansainväliset kalastussopimukset johtavat yhteisön menojen kasvamiseen, vaikka vasti- 61. Suurimmat havaitut puutteet johtuivat ennen kaik- kea siitä, etteivät jäsenvaltioiden ja komission seuranta- ja valvontamenettelyt olleet riittävät (ks. kohdat 22–42 ja 43–54). Erityisesti yhteisön kalastusalusrekisteriä on yhä parannettava huomattavasti, jotta sitä voidaan pitää täy- sin luotettavana (ks. kohdat 47–50). Koska myönnettä- vän tuen osuus on suuri (tuki on samansuuruinen kuin aluksen romuttamisen yhteydessä myönnetty määrä ja vastaa usein moninkertaisesti aluksen vakuutusarvoa), yhteisön taloudellista etua, jonka mukaan aluksen on harjoitettava säännösten mukaista kalastustoimintaa, olisi täytynyt suojata asianmukaisella tavalla (ks. kohta 59). 62. Komission olisi ryhdyttävä välittömästi toimenpitei- siin tarkistaakseen seuranta- ja valvontamenettelyjään sekä perittävä tarvittaessa takaisin EU:n tukea tässä ker- (25) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1992 (EYVL C 309, 16. 11. 1993). C 393/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 tomuksessa kuvattujen tapausten (ks. kohdat 23, 28, 31–33, 37–38, 41–42) kaltaisissa tilanteissa. ja 63. Pääomatuen maksaminen laivanvarustajalle komis- sion jäsenvaltioiden tähänastisen hallinnointitavan mukaisesti ei ole tehokkain keino tukea yhteisyrityksen toimintaa. Säännöksissä sallituilla muilla vaihtoehdoilla, joita ei kuitenkaan ole tähän mennessä sovellettu (korko- tuki tai pääomansijoitus takuurahaston muodostamista varten), varmistettaisiin nykyistä paremmin yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen (ks. kohta 60). Jos pääomatukea maksetaan edelleen, komission on toteutet- tava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että edun- saajat antavat riittävät takuut (esim. pankkitakauksia), jotka kattavat edunsaajille asetetun velvoitteen jatkaa toimintaansa ja toimittaa tavaraa EU:n markkinoille aina- kin vaaditun vähimmäisajanjakson verran. 64. Vaikka tällä toimenpiteellä on ollut oma osuutensa yhteisön kalastuslaivaston vähenemisessä kolmannekseen vuodesta 1991, noin 90 prosenttia tarkastetuissa hank- keissa mukana olleista aluksista kalasti jo entuudestaan yhteisön vesien ulkopuolella, ja niillä oli vain vähäiset mahdollisuudet toimia yhteisön vesillä tulevaisuudessa. Alusten poistamisella yhteisön rekisteristä ei siis ole juuri- kaan ollut vaikutusta yhteisen vesillä tapahtuvaan kalas- tukseen. Myös purettujen saaliiden määrä EU:ssa on ollut tasainen (ks. kohta 57). Komission asiakirjoista ei löyty- nyt todentavaa aineistoa siitä, että näiden alusten siirtä- minen olisi kansainvälisten kalastussopimusten yhtey- dessä johtanut niiden kalastusoikeuksien myöntämiseen toisille EU:n aluksille tai EU:n talousarviosta kolmansille maille maksettujen menojen vähenemiseen (ks. kohta 58). Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. lokakuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/13 Taulukko 1 Kalastusalan välittömät työpaikat 1990–1995 Jäsenvaltio 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Belgia (1) Tanska (2) Saksa (3) Kreikka (4) Espanja Ranska Irlanti (5) Italia (6) Alankomaat (7) Portugali (8) Yhdistynyt kuningaskunta (9) 845 6 945 4 812 39 124 87 351 32 622 7 905 41 429 3 502 40 610 24 230 818 6 682 4 291 40 164 84 838 30 953 7 910 39 171 3 932 38 745 23 820 762 7 277 4 377 40 164 82 299 29 588 7 805 45 620 2 876 36 337 23 410 720 5 491 4 142 40 164 79 369 28 306 7 700 45 000 2 834 34 454 23 000 652 5 275 4 979 40 164 77 962 27 598 7 700 45 000 2 796 31 721 20 766 624 5 055 4 979 40 164 75 009 26 879 5 500 45 000 2 752 30 937 19 928 Muutos 1995/1990 −26,15 % −27,21 % 3,47 % 2,66 % −14,13 % −17,60 % −30,42 % 8,62 % −21,42 % −23,82 % −17,75 % EUR 12 288 530 281 324 280 515 271 180 264 613 256 827 −10,99 % Suomi (10) Ruotsi (11) 3 046 3 823 2 884 3 549 2 739 3 275 2 750 3 000 2 372 3 500 2 792 3 400 −8,34 % −11,06 % EUR 15 295 399 287 757 286 529 276 930 270 485 263 019 −10,96 % Lähde: PO XIV, OECD (täysipäiväisesti ja osa-aikaisesti työskentelevät kalastajat ellei muuta mainita). (1) Lähde: Belgian maatalousministeriö 1986–1993. (2) Lähde: Tanskan kalastusministeriö 1990, 1991 ja 1992. (3) Lähde: Saksan maatalousministeriö 1994. Vuoden 1995 luvut vuodelta 1994. (4) Lähde: Kreikan kansallinen tilastolaitos, maataloustilastot. Vuosien 1992–1995 luvut vuodelta 1991. (5) Lähteet: kertomus vuodelta 1991, SEC(91) 2288 lopullinen. Regional socio-economic study in the fishing industry — PO XIV 1991. Arviot vuosille 1990 ja 1992 saatu lineaarisen interpoloinnin avulla. (6) Lähde: ISTAT 1989–1992, vuosien 1994–1995 luvut vuodelta 1993. (7) Lähde: Regional socio-econimic study in the fishing industry — PO XIV 1990. Produktschap Vis 1994–1995 (vuoden 1995 tiedot väliaikaiset). (8) Lähde: maataloudesta, maaseudun kehittämisestä ja kalastuksesta vastaava ministeriö. FAO 1995. (9) Lähde: Regional socio-economic study in the fishing industry — PO XIV 1990. Arviot vuosille 1991 ja 1992 saatu lineaarisen interpoloinnin avulla. (10) Lähde: Suomen tilastollinen vuosikirja 1992. OECD 1994 (ainoastaan ammattimaiset merikalastajat). (11) Arviot vuosille 1991 ja 1992 saatu lineaarisen interpoloinnin avulla. Taulukko 2 Saaliiden purkamiset yhteensä Määrä: 1 000 tonnia Arvo: miljoonaa ecua Jäsenvaltiot Belgia (1) Tanska Saksa Kreikka Espanja (2) Suomi Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali (3) Ruotsi (4) Yhdistynyt kuningaskunta 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä Arvo 37,5 1 458,5 215,4 154,2 887,9 (5) 74,0 (5) 529,8 183,6 337,0 538,0 (5) 309,7 (5) 240,7 610,4 (5) 83,7 443,4 156,3 500,0 1 831,2 (5) 33,7 (5) 882,8 74,2 1 257,0 465,0 (5) 400,0 117,9 547,9 (5) 36,3 1 728,0 (5) 253,9 159,4 787,3 (5) 60,2 (5) 524,0 159,2 (5) 368,4 462,0 (5) 306,8 (5) 227,9 639,6 (5) 90,5 460,0 (5) 181,4 527,8 1 798,2 (5) 29,0 (5) 880,3 119,9 (5) 1 307,4 488,0 (5) 400,0 119,3 600,5 (5) 33,4 1 930,0 (5) 265,5 179,2 (6) 842,0 (5) 79,1 (5) 506,9 167,0 (5) 566,7 (6) 412,7 (5) 295,7 300,9 458,0 (5) 75,4 426,2 (5) 153,7 593,4 (7) 1 794,3 (5) 24,7 (5) 848,8 115,5 (5) 2 011,1 (7) 429,6 (5) 400,0 98,8 522,1 (5) 32,3 1 593,0 (5) 258,5 179,2 (8) 795,3 (5) 83,6 (5) 528,0 222,6 (5) 405,1 474,4 (5) 289,0 335,7 678,6 (5) 76,2 338,9 (5) 147,2 593,4 (8) 1 510,0 (5) 21,6 (5) 845,7 108,1 (5) 1 208,7 441,8 (5) 400,0 81,1 544,5 (5) 30,2 1 872,7 248,6 191,0 (5) 1 291,6 103,4 867,8 (5) 297,2 413,9 480,2 (5) 247,5 (5) 376,0 874,9 75,5 383,8 292,1 379,9 (5) 1 700,9 25,0 1 229,4 (5) 136,0 1 168,1 437,9 (5) 319,7 (7) 91,2 721,9 35,6 1 998,4 276,5 158,9 (5) 1 462,2 133,1 868,4 (5) 378,5 413,9 (9) 462,6 (5) 247,5 (9) 379,0 912,6 92,1 412,0 283,8 (5) 341,1 (5) 1 965,5 22,6 1 255,3 (5) 141,3 1 168,1 (9) 417,0 (5) 319,7 (9) 94,0 711,7 EUR 12 EUR 15 5 262,1 5 576,8 6 641,6 6 793,1 5 424,8 5 713,0 6 854,1 7 002,3 5 657,1 6 037,1 7 370,1 7 493,6 5 456,0 5 875,3 6 214,5 6 317,2 6 815,6 7 295,0 6 845,2 6 961,4 7 215,2 7 727,3 7 107,7 7 224,2 Lähde: PO XIV, OECD ellei muuta mainita. (1) Lähde: Belgian maatalousministeriö. (2) Lähde: Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö 1990–1993. (3) Lähde: Recursos da pesca — Se´ria Estatistica määrät 1990,1991,1994; PO XIV arvot 1990. (4) Lähde: Statistiska Centralbyrån 1990–1993. (5) Ainoastaan kansallisten saaliiden purkaminen kotisatamissa. (6) Lähde: Eurostat saaliit. (7) Arvio. (8) Luvut vuodelta 1992. (9) Luvut vuodelta 1995. C 3 9 3 1 4 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 6. 1 2. 9 8 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/15 Taulukko 3 Ulkomaankauppa Tuonti Vienti Erotus Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä Arvo Määrä: 1 000 tonnia Arvo: miljoonaa ecua 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 EUR-15 1995 EUR-15 1996 3 322 3 613 3 548 3 991 4 160 3 998 4 096 4 020 4 723 4 303 4 324 4 593 5 294 5 917 6 390 6 925 7 698 7 655 7 064 8 124 8 271 8 646 1 306 1 237 1 239 1 328 1 220 1 302 1 432 1 478 1 593 1 584 1 509 1 266 1 363 1 372 1 462 1 352 1 471 1 420 1 454 1 682 1 630 1 695 −2 016 −2 376 −2 309 −2 663 −2 940 −2 696 −2 664 −2 542 −3 130 −2 719 −2 815 −3 327 −3 931 −4 545 −4 928 −5 573 −6 227 −6 235 −5 610 −6 442 −6 641 −6 951 Lähde: PO XIV, Eurostat-Comext. Tuonti: cif-arvo. Vienti: fob-arvo. Kaikki kalastustuotteet (myös jauhot, öljy, jäte jne. ). C 393/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 Taulukko 4 Rahoitetut yhteisyrityshankkeet (1991-30. 6. 1998) Jäsenvaltio milj. ecua (1) (%) milj. ecua (2) (%) Hankkeita Aluksia brt Hyväksytty tuki Maksettu tuki (g)/(e) (%) (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) Asetuksen (ETY) N:o 4028/86 perusteella hyväksytyt yhteisyrityshankkeet (3) 1 12 39 5 11 15 83 4 17 86 10 25 20 614 4 642 28 316 3 454 9 332 5 375 1 % 9 % 55 % 7 % 18 % 10 % 3,32 14,47 85,84 10,53 24,91 13,29 2 9 56 7 16 9 3,32 12,59 62,76 9,15 18,01 12,57 3 11 53 8 15 11 100 87 73 87 72 95 162 51 733 100 % 152,36 100 118,4 100 78 Yhteensä Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen [asetus (ETY) N:o 3447/93] perusteella hyväksytyt yhteisyrityshankkeet 2 1 22 1 1 2 29 2 1 23 1 2 2 31 3 138 436 20 845 1 298 779 524 12 % 2 % 77 % 5 % 3 % 2 % 9,19 2,25 58,4 2,02 4,26 3,20 12 3 74 3 5 4 7,35 0 52,62 1,64 0 0 12 0 85 3 0 0 27 020 100 % 79,32 100 61,61 100 KOR:n [asetus (EY) N:o 3699/93] perusteella hyväksytyt yhteisyrityshankkeet 1 6 59 10 21 97 2 5 24 168 10 36 2 41 2 250 1 900 24 431 2 721 5 655 1 % 5 % 70 % 8 % 16 % 0,46 4,00 48,00 4,32 9,50 1 6 72 7 14 0,37 0 48,00 0 5,90 1 0 88 0 11 34 957 100 % 66,28 100 54,27 100 Kokonaismäärät jäsenvaltioittain 3 138 864 6 978 73 592 3454 13 351 779 11 030 524 12 % 1 % 6 % 65 % 3 % 12 % 1 % 10 % 0 % 9,19 3,78 20,72 192,24 10,53 31,25 4,26 22,79 3,2 3 1 7 65 4 10 1 8 1 7,35 3,69 12,59 163,38 9,15 19,65 0 18,47 0 3 2 5 70 4 8 0 8 0 1 5 43 7 20 76 2 2 18 104 5 19 1 35 2 188 80 0 90 81 0 0 78 80 0 100 0 62 82 80 98 61 85 87 63 0 81 0 290 113 710 100 % 297,96 100 234,28 100 79 Lähde: PO XIV/D2, SINCOM, vuosittaiset KOR:n täytäntöönpanokertomukset. (1) Lähteet: SINCOM, sisäiset luettelot ja jäsenvaltioiden vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset. (2) Lähteet: SINCOM ja jäsenvaltioiden vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset. (3) Mukaan luettuna vuonna 1994 hyväksytyt KOR:sta rahoitetut hankkeet. Tanska Kreikka Espanja Ranska Italia Portugali Saksa Kreikka Espanja Italia Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Tanska Kreikka Espanja Italia Portugali Saksa Tanska Kreikka Espanja Ranska Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Yhteensä Yhteensä Yhteensä 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/17 Taulukko 5 Rahoitetut ja tarkastetut yheisyrityshankkeet Jäsenvaltio Hankkeita Aluksia brt Hyväksytty tuki milj. ecua Maksettu tuki milj. ecua Yh- teensä Tut- kittu % Yh- teensä Tut- kittu % Yhteensä Tutkittu % Yhteensä Tut- kittu % Yhteensä Tut- kittu % Saksa Tanska Kreikka Espanja Ranska Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 2 2 18 104 5 19 1 35 2 0 0 8 21 1 9 0 11 0 2 0 5 0 44 24 20 168 10 20 36 47 2 0 41 31 2 0 0 0 12 31 3 17 0 14 0 3 138 864 6 978 0 0 0 0 50 3 731 18 73 592 19 179 1 240 30 3 454 5 474 47 13 351 0 779 8 009 34 11 030 0 524 0 0 9,19 3,78 0 0 0 0 53 20,72 10,67 26 192,24 54,63 3,68 10,53 36 8,8 31,25 41 0 0 4,26 22,79 11,07 73 0 0 3,2 0 7,35 0 0 3,69 0 51 9,91 12,59 28 163,38 47,63 3,68 9,15 35 8,80 19,65 28 0 0 0 8,44 18,54 49 0 0 0 0 0 79 29 40 45 0 46 0 Yhteensä 188 50 27 290 77 27 11 310 37 633 33 297,96 88,85 30 234,35 78,46 33 Lähteet: SINCOM, PO XIV. Taulukko 6 Yhteisön kalastuslaivaston vetoisuuden muutokset Jäsenvaltio 1991 1997 Erotus % (Vetoisuus) Yhteisyrityk- sistä johtuva vähennys (*) % (a) (b) (c)=(b)–(a) (d)=(c)/(a) (e) (f)=(e)/(c) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 27 732 117 949 92 775 129 474 788 232 198 801 56 236 274 063 174 274 183 306 252 601 22 880 98 551 72 910 114 587 604 901 196 001 58 502 260 603 177 196 123 220 253 924 −4 852 −19 398 −19 865 −14 887 −183 331 −2 800 2 266 −13 460 2 922 −60 086 1 323 −17 −16 −21 −11 −23 −1 4 −5 2 −33 1 — −864 −3 138 −6 978 −73 592 −3 454 — −13 351 −779 −11 030 −524 0 4 16 47 40 123 0 99 0 18 0 EUR-12 yhteensä 2 295 443 1 983 275 −312 168 −14 −113 710 36 Lähde: PO XIV, tilastotiedotteet, D2. (*) Brt tuen hyväksymisajankohtana. C 393/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 KOMISSION VASTAUKSET ERITYISKERTOMUS YHTEISÖN TOIMISTA KALASTUSALAN YHTEISYRITYSTEN PERUSTAMISEN EDISTÄMISEKSI Useimmat sääntelyn soveltamisessa havaituista puutteista ja heikkouksista kuvattiin jo kalastuk- sen pääosaston vuonna 1995 laatimassa kertomuksessa. Komissio on aloittanut tarvittavat toimet ongelmien ratkaisemiseksi. Komissio korostaa, että huolimatta toimenpidettä toteutettaessa havaituista ongelmista yhteisy- ritykset ovat osoittautuneet erittäin hyödylliseksi välineeksi yhteisön laivaston 1990-luvulla kohtaamien vaikeuksien hoitamisessa. Yhteisyritysten avulla — yhteisön laivaston kapasiteetti on vähentynyt; kyseinen osuus on kolmannes koko vuosien 1991–1997 vähennyksestä, kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsi — on ratkaistu yhteisön varustajien vaikeuksia varmistaa pääsy osallisiksi yhteisön ulkopuolis- ten maiden kalavaroista — on lujitettu yhteisön ja muiden maiden vakaita ja kestäviä kalastussuhteita — on säilytetty ainakin osa työpaikoista siirretyillä aluksilla ja niihin liittyvässä toiminnassa — on turvattu tarjonta yhteisön markkinoille ja vähennetty siten riippuvuutta ulkopuolisista toimittajista. Koska yhteisyrityksillä on ollut vaikutusta Euroopan unionin kalastuskapasiteetin rakenteiden mukauttamiseen, niiden luominen on edelleen mukana uudessa KOR:a koskevassa sääntelyssä. Komissio on aloittanut koko yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen arvioinnin, Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti rahoitetut yritykset mukaan lukien. Lähestymistavan on oltava yhteinen, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys suh- teessa kalastussopimuksia koskevaan politiikkaan. Yhteisyritysten avulla kehitetään myös niiden kolmansien maiden kalastusalaa, joiden kanssa yhteisöllä on kalastussopimus. Toisaalta kalas- tussopimus tarjoaa sopivan oikeudellisen kehyksen yhteisyrityksen hankkeiden ja toiminnan seurantaan. Yhteisö vahvistaa uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä seuraavia sääntöjä: — yhteisyrityksen perustamisedellytykset — yhteisön palkkion saajalta vaadittavat takuut — valvontaa ja seurantaa koskevat menettelyt. Komissio on muistuttanut nykyisen sääntelyn mukaisesti jäsenvaltioita niiden yhteisyrityshank- keiden hallinto- ja seurantavelvoitteista ja toisaalta aloittanut useita toimia oman henkilöstönsä suorittaman seurannan tehostamiseksi (tietokannan luominen, kansallisten mittausmenetelmien tarkastaminen, valvonnan lisääminen). 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/19 Komissio tekee tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien tapausten osalta kaikki tarvittavat tarkastukset alusten vetoisuuksien eroista, rakentamis- ja nykyaikaistamistuista, yhteisyritys- hankkeiden muutoksista ja haaksirikkotapauksista. Se perii tarvittaessa takaisin perusteettomasti maksetut määrät. KUVAUS TARKASTETUISTA TOIMISTA Säännökset 9. Komissio on hallinnoinut yhteisyrityksiä koskevaa toimenpidettä suoraan asetuksen (ETY) N:o 4028/86 mukaisesti, mutta on huomattava, että hallinto perustuu jäsenvaltioiden tekemään ennakkokäsittelyyn. Jäsenvaltiot luokittelevat hankkeet etukäteen, antavat niiden rahoi- tusta koskevan myönteisen lausunnon ja todistavat haki- jan tuki- ja maksuhakemuksen jättämisen yhteydessä toi- mittamien tietojen paikkansapitävyyden. 18. Kohdassa 9 kuvattua menettelyä sovelletaan myös yhteisyritysten hallintoon Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti lukuun ottamatta hankkeiden lopullista valintaa, jonka tekee EY—Argentiina-sekakomi- tea. TALOUSARVIOVARAT 21. Kuten vuosikertomuksen 1996 9. 4 kohtaa koske- vassa komission vastauksessa mainitaan, budjettivallan käyttäjä päätti budjettikohtien moninkertaistumisen estä- miseksi yhdistää samoihin tavoitteisiin tähtäävien toimien maksut. TARKASTUKSEN TULOKSET Hallinnointi jäsenvaltioissa Alusten vetoisuuden laskeminen 23. Hankkeessa SM/GR/3/91 Kreikan viranomaiset pyy- sivät asianomaista tuensaajaa (joka suostuikin pyyntöön) mittauttamaan aluksensa bruttorekisteritonneina, jotta tuen määrä voitiin laskea oikein ja mahdollinen ylimäärä periä takaisin. 24. —25. Komissio teki asiantuntijalaitoksen kanssa so- pimuksen kansallisten mittaajien työmenetelmien tarkas- tamisesta ja mittauksen suorittamista koskevan kerto- muksen laatimisesta, jotta mittausmenetelmien vaihtele- vuuden ongelma saadaan ratkaistua. Asiantuntijalaitos toimittaa kertomuksen vuoden 1999 puoliväliin men- nessä. Komissio ehdottaa tämän kertomuksen suositusten perus- teella lisätoimia erilaisten mittaustapojen poistamiseksi. On kuitenkin vielä huomautettava, että asetuksen (ETY) N:o 2930/86, sellaisena kuin se on muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 3259/94, mukainen kaikkien alusten uudelleen mittaus etenee tyydyttävästi useimmissa jäsen- valtioissa. Komissio muistutti äskettäin niitä jäsenvalti- oita, joissa ei ole tapahtunut vaadittua kehitystä. Se harkitsee oikeudellisten toimien mahdollisuutta ja on lähettänyt viidelle jäsenvaltiolle viralliset ilmoitukset asi- asta. Tukea saavien alusten soveltuvuus suunniteltuihin kalas- tustoimiin 26. —27. Yhteisyrityksille annettavan tuen hakijoiden on tarkennettava kansallisille viranomaisille toimittamissaan asiakirjoissa kalastusalueille pääsyn edellytykset ja erityi- sesti alustensa tekniset mukautukset suunniteltuja toimia varten. Jäsenvaltioiden on tarkastettava kyseisten tietojen paikkansapitävyys jättämisen yhtey- tukihakemuksen dessä. Tietyllä aluksella tehtävät työt eivät kuitenkaan merkitse sitä, ettei alus sopisi teknisesti yhteisyrityksen perustamis- hetkellä suunniteltuihin kalastustoimiin. Aluksia huolle- taan säännöllisesti, mistä on hyötyä silloin, kun alusta ollaan siirtämässä, sillä siihen on helpompi tehdä muu- toksia uuden kalastusalueen erityisolosuhteisiin mukaut- tamiseksi, tuottavuuden lisäämiseksi tai saaliin jalostusvä- lineiden parantamiseksi. Kolmen italialaisen aluksen tapauksessa komissio otti yhteyttä vastaaviin viranomaisiin tarvittavien tarkistusten tekemiseksi ja esiin tulleiden ongelmien selvittämiseksi. Komissio perii tarvittaessa takaisin perusteettomasti mak- setut määrät. Komissio tarkastelee KOR:ia (kalatalouden ohjauksen rahoitusväline) koskevien uusien asetusten laatimisen yhteydessä mahdollisuutta ennakoida hakemushetkellä tulevien töiden yksityiskohdat sekä niiden toteuttamisen enimmäisaika. C 393/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 Alusten tukikelpoisuus rata temporis takaisinperimismenettelyä koskevien va- rausten vuoksi. 28. Yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen taloudellista tukea saavat ensisijaisesti alukset, jotka toimivat muilla kuin yhteisön vesillä, jos kyseisillä vesillä esiintyy ongel- mia kalavaroista osalliseksi pääsyssä. Joidenkin alusten on ollut pakko lopettaa tilapäisesti kalastustoimintansa muilla kuin yhteisön vesillä esiinty- neiden ongelmien vuoksi (Namibia, NAFO), vaikka ne ovat kalastaneet kyseisillä alueilla 1990-luvun alusta. Tilapäinen lopettaminen ei ole vaikuttanut niiden toimin- taluonteeseen. Komissio on sen sijaan tehnyt parhaansa löytääkseen aluksille uusia kalastusalueita EY:n ja Argentiinan välisen sopimuksen mukaisesti. Mainitun sopimuksen neuvottelut ja kaikki sen täytäntöönpanoon liittyvät menettelyt saa- tiin päätökseen vasta vuoden 1994 lopussa, ja kyseisiin aluksiin on sovellettu tätä toimenpidettä vuodesta 1995. 33. Komissio perii tarvittavat määrät takaisin heti, kun 30 kohdassa mainittu tietokanta alkaa toimia, tiedot on tarkistettu huolellisesti ja asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten kanssa on neuvoteltu. Eräiden yhteisyritysten luotettavuus 35. Yhteisön voimassa olevassa sääntelyssä ei mainita kumppaneiden vähimmäisomistusosuutta, vaan todetaan, että yhteisö voi antaa etusijan sellaisille hankkeille, jossa useiden yhteisön laivanvarustajien muodostamalla yhteis- yrityksellä on osake-enemmistö. Komissio ei näissä olosuhteissa aio periä maksettuja tukia takaisin. Kumppaneiden omistusosuutta yhteisyrityksessä ja osal- listumisen vähimmäiskestoa tarkastellaan uusien KOR- asetusten laatimisen yhteydessä. Alusten nykyaikaistamiseen ja rakentamiseen tarkoitetun yhteisön tuen jättäminen perimättä takaisin Komissio hankkeen ARG/ES/SM/53-96 yhteisyrityksessä. tutkii argentiinalaisen kumppanin osuutta 30. Parhaillaan laaditaan uutta tietokantaa, joka sisältää aluksittain kaikki rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen myönnetyt tuet vuodesta 1983. 36. Kansalliset viranomaiset tarkastelevat yhteisyrityksen elinkelpoisuutta ennen toimittamista komissioon. tukihakemuksen Tietokannan tietoja vertaillaan säännöllisesti alusrekiste- riin sen tarkistamiseksi, ovatko kyseiset alukset olleet toiminnassa sääntelyssä mainittuna aikana. Kumppanit voivat tuoda pääomaa yhteisyritykseen luon- toissuorituksina. Yhteisön osapuoli toimittaa aluksen ja yhteisön ulkopuolisen maan osapuoli hankkii kalastusli- senssin. Ensimmäiset lopussa. tulokset ovat saatavilla vuoden 1998 31. Komissio ei ole Espanjan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, ettei asetuksen (ETY) N:o 4028/86 ja Argentiinan kanssa tehdyn sopimuksen mukaista yhteis- yrityksille myönnettävää tukea saaneisiin aluksiin voida soveltaa yhteisön tuen pro rata temporis takaisinperimis- menettelyä. Espanjan viranomaiset ovat hyväksyneet komission ehdo- tuksen pitää aiheesta tekninen kokous. 32. Komissio on kehottanut kyseisten kahden aluksen tuensaajaa korvaamaan yhteisölle 7 776 740 Ranskan frangia. Mahdollisuutta vahvistaa yhteisyritykselle pakollinen pää- oman osuus tarkastellaan uusien KOR-asetusten laatimi- sen yhteydessä. Yhteisyrityshankkeiden muutokset 37. Komissio katsoi, että tuensaaja toimitti aiheelliset todisteet pakottavista syistä johtuvasta kalastusolosuhtei- den muuttumisesta, ja hyväksyi kahden aluksen siirron Peruun. Koska yhteisyritys jatkoi kalastustoimintaa, yhteisön tukea ei tässä yhteydessä asetettu kyseenalai- seksi. Komissio ja Ranskan viranomaiset pitävät kuitenkin sovittelukokouksen viimeksi mainittujen esittämien pro Komissio on ottanut yhteyttä tuensaajaan saadakseen selvityksen kolmannen aluksen tilanteesta, ja tekee sään- telyn mukaiset päätökset. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/21 38. Komissio on pyytänyt selvitystä asianomaisilta viran- omaisilta. Ne tekevät sääntelyn mukaiset päätökset. 46. Komissio on vastannut tilintarkastustuomioistuinten huomautuksiin 24 ja 25 kohdassa. Tukea saaneet, merionnettomuuksissa menetetyt alukset 39. —42. Komissio on useaan otteeseen pyytänyt kansal- lisilta viranomaisilta tietoja haaksirikkojen olosuhteista ja erityisesti kyseisten alusten vakuutuksista. Se tutkii kaikki haaksirikkotapaukset heti, kun se on saanut tiedot vahingoista, ja toteuttaa tarvittavat toimen- piteet. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Komissio tarkistaa uusien KOR-asetusten laatimi- sen yhteydessä mahdollisuuden vaatia kaikilta yhteisyri- tykseen siirretyiltä aluksilta vakuutussopimuksen teke- mistä ja määrittelee yksityiskohtaiset taloudelliset säännöt vahingon varalta. Komission suorittama hallinnointi Tukihakemusten arvioiminen 44. Kansallisten viranomaisten on tarkistettava tuensaa- jan esittämien hakemusten tarkastelun yhteydessä suurin osa vaatimuksista, jotka alusten on täytettävä saadakseen yhteisyrityksille annettavaa tukea. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen paikkansapitävyy- den tarkastus tehdään useimmiten paikalla. Yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen valvontaa suunni- tellaan lisättäväksi jo vuonna 1998 komission käytettä- vissä olevien varojen mukaisesti. Komissio on jo tiedottanut jäsenvaltioille yhteisyritys- hankkeiden hallinnan ja seurannan tehostamisesta. Kysy- mystä tarkastellaan myös hiljattain aloitetuissa komission ja jäsenvaltioiden välisissä tarkastusten koordinointiko- kouksissa, jotta yhteisyrityshankkeiden tarkistuksille an- nettaisiin etusija. Alusten vetoisuutta koskevien tietojen arvioiminen 45. Alusten vetoisuuden todistaminen kuuluu jäsenvalti- oille. Yhteisön kalastusalusrekisteri 47. Sen jälkeen, kun komissio vastasi tilintarkastustuo- mioistuimen vuoden 1996 kertomuksessaan tekemiin kalastusalusrekisteriä koskeviin huomautuksiin (kohdat 9. 29–9. 33), tilanne on parantunut huomattavasti. Tämä johtuu komission ja jäsenvaltioiden tekemistä vuosien 1997–2001 monivuotisten ohjausohjelmien vahvistamista koskevista kahdenvälisistä sopimuksista sekä komission yksiköiden suorittamista yhteisistä valvontaa ja rakenteita koskevista tarkastuskäynneistä mainittujen ohjelmien tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. 48. Komissio ja Italian viranomaiset perustivat työryh- män arvioimaan ja ajantasaistamaan Italian alusrekisteriä 1. 1. 1992 alkaen. Työryhmä tarkastelee myös alusrekiste- rin tietojen ja Italian monivuotisen ohjausohjelman 1992–1996 yhteydessä toimittamien tietojen yhdenmukai- suutta. Sen työ saadaan päätökseen 31. 12. 1998. 49. Yhteisön kalastusalusrekisteristä poiston myöhästy- minen johtui hallinnollisista viivästyksistä; kansallisessa rekisterissä asia oli toki hoidettu. Komissio on muistuttanut jäsenvaltioita näiden velvoit- teesta toimittaa välittömästi tiedoksi kaikki kansallisiin rekistereihin tehdyt muutokset. Lisäksi uudessa yhteisön kalastusrekisteriä koskevassa asetusluonnoksessa säädetään erittäin lyhyestä määrä- ajasta jäsenvaltioiden tietojen toimittamiselle. 50. Komissio on vuosien 1997–2001 monivuotisen ohjausohjelman täytäntöönpanon ja yhteisön kalastus- alusrekisteriä koskevan lainsäädännön uudistamisen yh- teydessä toistuvasti muistuttanut jäsenvaltioita niiden vel- voitteista toimittaa vaadittavat tiedot. Komissio ottaa yhteyttä Kreikan ja Italian viranomaisiin ja pyytää niiltä tarkempia tietoja esille tulleista tapauk- sista (ks. myös 23 kohta). Tulevassa kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) soveltamista koskevassa asetuksessa komissio ehdottaa tietojentoimittamisvelvoitteen noudattamatta jättämiseen liittyvien sääntöjen tiukentamista. C 393/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 12. 98 Toimintakertomusten arvioiminen joilla aiemmin oli vaikeuksia päästä osallisiksi yhteisön ulkopuolisten maiden kalavaroista. 51. Komissio ottaa järjestelmällisesti yhteyttä jäsenvalti- oihin puuttuvien kertomusten pyytämiseksi. Komissio tarkastelee kertomuksia säännöllisesti toimenpi- teen tilannearvioiden laatimiseksi. Tarkistusta laajenne- taan otosten avulla. Lisäksi komissio on päättänyt toteuttaa koko yhteisyri- tyksiä koskevan toimenpiteen arvioinnin, jota ollaan par- haillaan aloittamassa. Myös kansainvälisiä kalastussopi- muksia arvioidaan tällä hetkellä, Argentiinan kanssa teh- dyn sopimuksen osana rahoitetut yhteisyritykset mukaan lukien. 52. Komissio on muistuttanut seurantakomitean ko- kouksissa Portugalissa siitä, että Portugalin lainsäädän- töön on lisättävä tuensaajien velvoite toimittaa kolme kertomusta vuosittain. Tämä toimenpide on hyvä ratkaisu sekä aluksille että yhteisön markkinoille, sillä alukset ovat kokonaan poissa yhteisön vesiltä, mutta takaavat edelleen markkinoille suuntautuvan tarjonnan jatkuvuuden. Yhteisön vesiltä pyydettyjen saaliiden vakaa tarjonta joh- tuu teknisestä kehityksestä, jonka ansiosta kalastuslaivas- ton tuottavuus kasvaa jatkuvasti. Yhteisyritys on toki pelkkää vientiä kalliimpi vaihtoehto, mutta sillä on muita tärkeitä etuja, kuten yhteisön mark- kinoiden toimitusten turvaaminen, työpaikkojen säilymi- nen ainakin osittain aluksella sekä kotisataman liitännäis- toimissa (esim. hankinnat, saaliin purkaminen, alusten huolto) ym. Portugalin viranomaiset ovatkin tekemässä lainsäädän- töön muutoksia komission kehotuksen huomioon ottami- seksi. Yhteisyrityksille annettavan yhteisön palkkion tasoa tar- kastellaan uudelleen uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä. Merionnettomuuksien arvioiminen 53. Komissio on jo vastannut tähän huomautukseen 42 kohdassa. Tarkastukset paikan päällä lähettäessään 54. Kansalliset viranomaiset tukihakemusta yhteisölle, että alus vastaa sääntelyn vaati- muksia. todistavat Komission kalastuksen rakennepolitiikan mukaisesti pai- kalla toteuttamat tarkastukset on tarkoitettu enimmäk- seen fyysistä toteuttamista edellyttäviin hankkeisiin, kuten rakentamiseen ja vesiviljelyyn. 58. Komissio valvoo jäsenvaltioiden kanssa käytettävis- sään olevien tietojen perusteella mainittuihin sopimuksiin kuuluvien alusten korvaamista toisilla. Rahallisesta korvauksesta neuvotellaan uudelleen kol- mansien maiden kanssa sopimusten uusimisen yhteydessä tarjoutuvien kalastusmahdollisuuksien, jäsenvaltioiden hakemusten ja edellisen sopimuksen aikana käytetyn tosi- asiallisen osuuden mukaan. Kalastussopimusten piiristä yhteisyritysten perustamisen vuoksi poistuvien alusten kysymystä tutkitaan uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä ja se otetaan myös huomioon voimassa olevien kalastussopimusten arvioin- nin jälkeen. Komissio määräsi kuitenkin jo vuonna 1998 yhteisyritys- ten paikalla tapahtuvan valvonnan lisäämisestä Espan- jassa, Portugalissa, Italiassa ja Kreikassa. 59. Kuten 57 kohdassa mainitaan, yhteisyrityksille myönnettävä yhteisön palkkio on suhteessa saatuihin etuihin. TOIMENPITEEN VAIKUTUKSET JA TEHOKKUUS Tuensaajalta vaadittavia takuita, maksun yksityiskohtai- set säännöt mukaan lukien, tarkastellaan uudelleen uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä. 57. Yhteisyrityksiä koskeva toimenpide on tarjonnut yhteisön kalastajille yhteisön kalastuslaivaston rakenne- uudistusten yhteydessä mahdollisuuden uusiin kalastus- mahdollisuuksiin; tämä koskee erityisesti niitä kalastajia, 60. Myös taloudellisen tuen mahdollisia eri muotoja sekä niiden käytön kannustimia tarkastellaan uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä. 16. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 393/23 PÄÄTELMÄT haaksirikkotapausten osalta ja perii tarvittaessa perus- teetta myönnetyt määrät takaisin. Jäsenvaltioiden on todistettava tuensaajan toimitta- 61. mien tietojen paikkansapitävyys. Yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen tarkastusten lisää- miseksi toteutettiin toimia jo vuonna 1998 komission käytettävissä olevilla keinoilla. 63. Myös taloudellisen tuen mahdollisia eri muotoja, niiden käytön kannustimia sekä toiminnan ja yhteisön markkinoille suuntautuvien toimitusten jatkumisen ta- keita laatimisen yhteydessä. tarkastellaan uusien KOR-asetusten Lisäksi komissio on jo tiedottanut jäsenvaltioille yhteis- yrityshankkeiden hallinnan ja seurannan tehostamisesta. Komissio on myös toteuttanut toimenpiteitä yhteisön alusrekisterin parantamiseksi ja muistuttanut jäsenvalti- oita näiden velvoitteista. 64. Yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen avulla on voitu ratkaista niiden yhteisön alusten ongelma, joilla oli vaikeuksia päästä osallisiksi kolmansien maiden kalava- roista. Kyseiset alukset eivät voi enää palata yhteisön vesille, ja ne kalastavat vastedes kolmansien maiden vesillä rajoituksetta ja toimittavat tavaraa yhteisön mark- kinoille. Valvonnan ja seurannan yksityiskohtaisia sääntöjä sekä tarkastellaan uusien tuensaajalta vaadittavia KOR-asetusten laatimisen yhteydessä. takuita Yhteisön vesiltä pyydettyjen saaliiden vakaa tarjonta joh- tuu teknisestä kehityksestä, jonka ansiosta kalastuslaivas- ton tuottavuus kasvaa jatkuvasti. 62. Komissio on jo toteuttanut toimia yhteisyrityksiä koskevan toimenpiteen valvonnan parantamiseksi erityi- sesti kehittämällä atk-ohjelman yhteisön tukea aiemmin saaneiden alusten tunnistamiseen. Ohjelman ensimmäiset tulokset ovat saatavilla vuoden 1998 lopussa. Komissio tekee kaikki tarvittavat tarkistukset alusten vetoisuuden, rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen myön- ja nettyjen tukien, yhteisyrityshankkeiden muutosten Kalastussopimuksiin kuuluvat alukset korvataan toisilla mahdollisimman usein ja rahallinen korvaus neuvotellaan uudelleen sopimusten uusimisen yhteydessä. Kalastussopimusten piiristä yhteisyritysten perustamisen vuoksi poistuvien alusten kysymystä tutkitaan uusien KOR-asetusten laatimisen yhteydessä ja se otetaan myös huomioon voimassa olevien kalastussopimusten arvioin- nin jälkeen


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (KOM(98)0303 C4-0357/98 98/0170(CNS))(Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing rights
fishing vessel
passport
retail price
third country

formats: html print


title: Rozhodnutí Komise ze dne 7. října 1998, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Tuniska (oznámeno pod číslem K(1998) 2978)Text s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
Tunisia
aquaculture
fishery product
health certificate
import
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 38 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 31998D0570 L 277/36 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 14. 10. 1998 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 7. října 1998, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Tuniska (oznámeno pod číslem K(1998) 2978) (Text s významem pro EHP) (98/570/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, Rady směrnici dne s ohledem na 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), naposledy pozmě- něnou směrnicí 97/79/ES (2), a zejména na článek 11 uvedené směrnice, 91/493/EHS ze vzhledem k tomu, že odborník Komise provedl inspekční ná- vštěvu Tuniska, aby ověřil podmínky, za nichž se produkují, skladují a expedují do Společenství produkty rybolovu; vzhledem k tomu, že ustanovení tuniských právních předpisů v oblasti hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze ustanovením směrnice 91/493/EHS; rovnocenná považovat za vzhledem k tomu, že úřad „Direction générale de la santé animale (DGSA) du ministère de l’agriculture“ je schopen v Tunisku účinně ověřovat dodržování platných právních před- pisů; vzhledem k tomu, že pravidla pro získání osvědčení o zdra- votní nezávadnosti uvedeného v čl. 11 odst. 4 písm. a) směr- nice 91/493/EHS by rovněž měla obsahovat definici vzoru o- svědčení, minimální požadavky na jazyk nebo jazyky, v nichž musí být vypracováno, a status osoby zmocněné je podepsat; vzhledem k tomu, že podle čl. 11 odst. 4 písm. b) směrnice 91/493/EHS je nutné připevnit na balení produktů rybolovu značku, která uvádí název třetí země a schvalovací/registrační číslo provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí; vzhledem k tomu, že podle čl. 11 odst. 4 písm. c) směrnice 91/493/EHS je nezbytné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů; že by měl být rovněž vypracován seznam mrazírenských plavidel registrovaných podle směrnice 92/48/EHS (3); že tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení DGSA Komisi; že za zajištění shody s ustanoveními, která jsou za tímto účelem stanovena v čl. 11 odst. 4 směrnice 91/493/EHS, proto odpo- vídá DGSA; (1) Úř. věst. L 268, 24. 9. 1991, s. 15. (2) Úř. věst. L 24, 30. 1. 1998, s. 31. (3) Úř. věst. L 187, 7. 7. 1992, s. 41. vzhledem k tomu, že DGSA vydal oficiální ujištění, že budou dodržena pravidla uvedená v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a splněny požadavky na schválení či registraci podniků, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo mrazírenských plavidel, z nichž produkty pocházejí, které jsou rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí; vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v sou- ladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Příslušným úřadem v Tunisku, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je „Direction générale de la santé animale (DGSA) du ministère de l’agriculture“. Článek 2 Produkty rybolovu a akvakultury pocházející z Tuniska musejí splňovat tyto podmínky: 1. ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný originál o- svědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze A tohoto rozhodnutí; 2. produkty musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v pří- loze B tohoto rozhodnutí; 3. s výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmaza- telně označena slovem „TUNISKO“ a schvalovacím/regis- tračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladíren- ského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž pochá- zejí. 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 39 Článek 3 Článek 4 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Osvědčení uvedené v čl. 2 odst. 1 musí být vypracováno 1. nejméně v jednom úředním jazyce členského státu, v němž se provádějí kontroly. V Bruselu dne 7. října 1998. V osvědčení musí být uvedeno jméno, 2. a podpis zástupce DGSA a úřední odlišné od barvy ostatních potvrzení. kvalifikace razítko DGSA v barvě Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 40 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 PŘÍLOHA A 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 41 42 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 24 PŘÍLOHA B I. SEZNAM SCHVÁLENÝCH PROVOZOVEN Schvalovací číslo Název provozovny Adresa 1 3 10 12 14 17 101 105 106 107 112 116 118 120 (schvá- leno do 31. 12. 1 998)) Jerba Aquaculture Tunisie (JAT) Le Dauphin Médigel Sté Ben Kalia et Fils Cotuprom Coprod Médi-Pêche El Ghoul Mondher El Ghoul Kamexport Fishfarmer Équimar-Congélation Sté Ben Hamida Aux Poissons Méditerranéens Maristar Marégel 134 201 203 204 205 207 208 209 210 215 221 303 310 420 423 426 427 435 436 437 438 439 441 442 450 457 Méditerranéen Pesca Mohamed Aouadi Jalta Export Pêche Export Sté Trad des Produits de la Mer Sté El Bouhaira Horchani Madrague Sté Mondher El Ghoul Sitex Sittep STIC La Prospère Serimex Pêche Sté Calambo Sté Mohamed Sallem et Fils Promebar Produits congelés du Bassin méditerranéen (PCBM) La Perle des Mers La Reine des Mers Somopêche Fish Tunisie Frigomar Socepa Fruitumer Impex Tunisie Medifish Médenine Ajim-Jerba Médenine Médenine Médenine Médenine Tunis Tunis Tunis Ariana Tunis Tunis Tunis Tunis Tunis Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Bizerte Nabeul Nabeul Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax Sfax 03/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 43 Schvalovací číslo Název provozovny Adresa 461 465 501 602 603 700 751 753 754 800 Medifi Sté Ali Mezghani Aquaculture Hergla Zagnani Hassen-La Bonté de la Mer Scala Bennour et Cie-Kuriat Frimar Congélation Ben Messaoud Ben Hassen Abdeljelil Export Poisson d'Or Sfax Sfax Sousse Monastir Monastir Mahdia Mahdia Mahdia Mahdia Tabarka II. SEZNAM MRAZÍRENSKÝCH PLAVIDEL Schvalovací číslo 211 212 300 308 801 La Galite I La Galite II El Bahri Omar Ibn Ziad Navire-usine Dhaker Název plavidla Přístav Bizerte Bizerte Nabeul Nabeul Jendouba


title: 98/579/EC: Commission Decision of 7 October 1998 concerning an application submitted by DIP Electronics Ltd for the refund of anti-dumping duties due on certain imports of DRAMs originating in Japan (notified under document number C(1998) 2966) (Only the English text is authentic)

eurovoc_concepts:
Japan
United Kingdom
anti-dumping duty
information technology industry
microelectronics
redemption

text: 16. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities L 279/47 II (Acts whose publication is not obligatory) COMMISSION COMMISSION DECISION of 7 October 1998 concerning an application submitted by DIP Electronics Ltd for the refund of anti-dumping duties due on certain imports of DRAMs originating in Japan (notified under document number C(1998) 2966) (Only the English text is authentic) (98/579/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 384/96 of 22 December 1995 on protection against dumped imports from countries the European Community (1), as last amended by Regulation (EC) No 905/98 (2), and in particular Article 11(8) thereof, not members of After consulting the Advisory Committee, A. PROCEDURE (1) (2) Council Regulation (EEC) No 2112/90 (3) imposed a definitive anti-dumping duty on imports of certain types of electronic micro-circuits known as DRAMs (dynamic random access memories) origin- ating in Japan. The rate of the residual duty was 60 %. DIP Electronics Ltd (hereafter referred to as ‘the applicant') lodged on 13 July 1995 an application for the refund of GBP [. ] (4) of anti-dumping duties due on importation of DRAMs of Japanese origin. (1) OJ L 56, 6. 3. 1996, p. 1. (2) OJ L 128, 30. 4. 1998, p. 18. (3) OJ L 193, 25. 7. 1990, p. 1. (4) Business secret. The applicant claimed that the dumping margins in respect of the DRAMs for which anti-dumping duties were due, were significantly lower than the level of 60 % of the residual duty set by Regulation (EEC) No 2112/90. The application, however, did not contain any evidence that the duties for which a refund was claimed had been paid. The applicant was informed that, in accordance with Article 11(8) of Regulation 384/96 which contains the provisions concerning refund invest- igations, the application would have to be con- sidered as inadmissible since it did not contain evidence of payment of the anti-dumping duties for which a refund was claimed. The applicant indicated in reply that it was not in a financial position to make payment of the anti- dumping duties due. The applicant was given further opportunity to pay the anti-dumping duties but failed to do so. (3) On 13 August 1997 the applicant informed the Commission that DIP Electronics Ltd intended to put its affairs in the hands of an insolvency practi- tioner. subsequently informed that the applicant had proceeded into a creditors voluntary liquidation on 19 August 1997. The Commission was L 279/48 EN Official Journal of the European Communities 16. 10. 98 (4) (5) The liquidator, representing the applicant, received disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to reject the application as inadmissible. The liquidator made no comment. B. ADMISSIBILITY the anti-dumping It has been established that duties for which a refund is claimed have not been paid by the applicant. Since the prior payment of the anti-dumping duties is one of the basic require- ments for the admissibility of a refund application, the application should be rejected as inadmissible. HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The refund application for the amount of GBP [. ] in total submitted by DIP Electronics Ltd is rejected as inadmissible. Article 2 This Decision is addressed to the United Kingdom, and to DIP Electronics Ltd, Sheraton House, Castle Park, Cambridge, CB3 0AX. Done at Brussels, 7 October 1998. For the Commission Leon BRITTAN Vice-President


title: Proposta di decisione del Consiglio relativa alla conclusione di un accordo mediante scambio di lettere tra la Comunità europea e la Repubblica di Slovenia ai fini dell'applicazione del regime di ecopunti al traffico sloveno di transito attraverso l'Austria con effetto dal 1 gennaio 1997

eurovoc_concepts:
Austria
Slovenia
Union transit
protocol to an agreement
tradeable emission permit

text: 10. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 342/7 II (Atti preparatori) COMMISSIONE Proposta di decisione del Consiglio relativa alla conclusione di un accordo mediante scambio di lettere tra la Comunit{ europea e la Repubblica di Slovenia ai fini dell’applicazione del regime di ecopunti al traffico sloveno di transito attraverso l’Austria con effetto dal 1o gennaio 1997 (98/C 342/08) COM(1998) 554 def. - 98/0286(CNS) (Presentata dalla Commissione il 7 ottobre 1998) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare il combinato disposto dell’arti(cid:220) colo 75 e dell’articolo 228, paragrafo 2, prima frase, e paragrafo 3, primo comma, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che il protocollo aggiuntivo all’accordo tra la Comunit{ europea e la Repubblica di Slovenia nel settore dei trasporti(cid:216)(˛), in particolare l’articolo 1, stabilisce che, con effetto dal 1› gennaio 1997, si applica un regime di ecopunti analogo a quello disposto dall’articolo 11 del protocollo n. 9 dell’atto di adesione all’Unione europea dell’Austria, della Finlandia e della Svezia; considerando che occorre autorizzare uno scambio di lettere tra la Comunit{ europea e la Repubblica di Slovenia ai fini della definizione del metodo di calcolo, delle regole dettagliate e delle procedure di controllo e gestione degli ecopunti, DECIDE: _ approvato a nome della Comunit{ un accordo mediante scambio di lettere tra la Comunit{ europea e la Repubblica di Slovenia ai fini dell’applicazione del regime di ecopunti al traffico sloveno in transito attraverso l’Austria, con effetto a partire dal 1› gennaio 1997. Articolo 1 Il testo delle lettere (cid:127) allegato alla presente decisione. Articolo 2 Il presidente del Consiglio (cid:127) autorizzato a designare la persona abilitata a firmare lo scambio di lettere a nome della Comunit{. (˛)(cid:217)GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 62


title: Resolution on the independence, role and status of the Unit for the Coordination of Fraud Prevention (UCLAF) (Court of Auditors Special Report No 8/98 concerning the Commission departments responsible for fighting fraud) (C4-0483/98)

eurovoc_concepts:
European Commission
European Court of Auditors
fraud against the EU
report


title: KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2154/98 1998 m. spalio 7 d. nustatantis specialias priemones, nukrypstančias nuo Reglamentų (EEB) Nr. 3665/87, (EEB) Nr. 3719/88 ir (EB) Nr. 1370/95 dėl kiaulienos

eurovoc_concepts:
Russia
derogation from EU law
export
export licence
export refund
pigmeat


title: Komission asetus (EY) N:o 2156/98, annettu 7 päivänä lokakuuta 1998, tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden ennakkovahvistustodistusten järjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetusta asetuksesta (EY) N:o 1223/94 poikkeamisesta sokerin ennakkovahvistustodistusten voimassaoloajan osalta

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export licence
export refund
milk product
sugar

text: 8. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 271/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2156/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)- vien maataloustuotteiden ennakkovahvistustodistusten j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista erityisist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) annetusta asetuksesta (EY) N:o 1223/94 poikkeamisesta sokerin ennakkovahvistustodistusten voimassaoloajan osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuk- sessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppaj(cid:132)rjes- telm(cid:132)st(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1097/98 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan ensimm(cid:132)isen alakohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden ennakko- vahvistustodistusten j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista erityisist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1223/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1479/98 (4), s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) sokerin ennakkovahvistustodistukset ovat voimassa niiden hake- mista seuraavan viidennen kuukauden loppuun asti, on syyt(cid:132) ottaa huomioon sokerin maailmanmarkkinoiden erityinen tilanne ja varsinkin niiden ep(cid:132)vakaisuus, tukien erityisen korkea taso t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) ja vaikeudet arvioida hintakehityst(cid:132) erityisesti kyseisten todistusten koko voimassaoloajan osalta, tukitasot nostavat huomattavasti liitteeseen II kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden viennist(cid:132) aiheutuvia menoja ja saattavat my(cid:148)hemmin v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n tekemien kansainv(cid:132)listen sopimusten mukaisia n(cid:132)iden tuotteiden vientimahdollisuuksia; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) pyrki(cid:132) v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)iden seurausten paisuminen siit(cid:132) syyst(cid:132), ett(cid:132) liian paljon tukia vahvistettaisiin enna- kolta; n(cid:132)in ollen olisi rajoitettava v(cid:132)liaikaisesti ennakko- vahvistustodistusten voimassaoloaika niiden hakemista seuraavan kolmannen kuukauden loppuun, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat perustamisso- pimuksen liitteeseen II kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksi(cid:132) k(cid:132)sittelev(cid:132)n hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Poiketen asetuksen (EY) N:o 1223/94 4 artiklan 1 kohdasta sokerin yhteiseen markkinaj(cid:132)rjestelyyn kuuluvia ovat tuotteita voimassa kolmannen kuukauden loppuun asti. ennakkovahvistustodistukset koskevat niiden hakemista seuraavan 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan Sit(cid:132) sovelletaan todistushakemuksiin, aikaisintaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. jotka on j(cid:132)tetty T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 18 (2) EYVL L 157, 30. 5. 1998, s. 1 (3) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 33 (4) EYVL L 195, 11. 7. 1998, s. 9