title: PREGUNTA ESCRITA n. 2936/98 del David MARTIN a la Comisión. Reducción del tipo de IVA que se aplica a determinados servicios que necesitan gran cantidad de mano de obra

eurovoc_concepts:
VAT
building industry
job creation
wage cost

text: C 135/142 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 14. 5. 1999 El Consejo espera cooperar con el nuevo Gobierno de Tirana, principalmente en el campo de la reforma económica y democrática y en el incremento de la seguridad interior. Afirma con claridad la crucial necesidad de avanzar en el proceso de reconciliación nacional y de adopción de la constitución e insta a todas las fuerzas políticas y, en particular, a los líderes del Partido Democrático a que asuman su responsabilidad frente al pueblo albanés. El Consejo acogió con satisfacción la celebración con éxito de la Conferencia Internacional en Tirana el 30 de octubre, en la que se evaluó la cooperación entre la Comunidad Internacional y Albania y se trazaron las líneas de la cooperación con el nuevo gobierno en su compromiso de restaurar la democracia, la seguridad y la estabilidad política y económica en el país. (1999/C 135/173) PREGUNTA ESCRITA E-2936/98 de David Martin (PSE) a la Comisión (8 de octubre de 1998) Asunto: Reducción del tipo de IVA que se aplica a determinados servicios que necesitan gran cantidad de mano de obra ¿Podría decir la Comisión los progresos que se han llevado a cabo con respecto a la Comunicación presentada por dicha institución el 12 de noviembre de 1997 con el fin de fomentar la creación de empleo a nivel local y de luchar contra determinados tipos de trabajo «no declarado» reduciendo el tipo de IVA que se aplica a servicios que necesitan gran cantidad de mano de obra, como la renovación de edificios, etc. ? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisión (27 de octubre de 1998) La Comisión precisa a Su Señoría que la Comunicación que presentó al Consejo el 12 de noviembre de 1997 (1), relativa a la posibilidad de aplicar de forma optativa y durante un periodo experimental un tipo reducido del IVA a los servicios de gran intensidad de mano de obra, está aún siendo objeto de debate en el Consejo. Por otra parte, la Comisión ha iniciado trabajos encaminados a la presentación de una propuesta en materia de tipos reducidos de IVA. En esta fase sería prematuro especificar el futuro régimen de IVA de actividades como la renovación de edificios. Esta cuestión se integra en los trabajos desarrollados actualmente por la Comisión. (1) Doc. SEC (1997) 2089 final. (1999/C 135/174) PREGUNTA ESCRITA E-2945/98 de Umberto Bossi (NI) al Consejo (19 de octubre de 1998) Asunto: Retrasos del Gobierno italiano en la creación de un fondo de garantía en favor de las PYME El Consejo de Ministros Ecofin aprobó la concesión de 420 millones de ecus para varias medidas en favor de las PYME, entre ellas la creación de un fondo de garantía sobre los préstamos que exige la cofinanciación por parte de los Estados miembros. El Ministerio de Industria italiano inició, aunque nunca lo ha concluido, un procedimiento legislativo para la promulgación de un decreto encaminado a la creación del fondo de garantía nacional que debe sumarse al europeo. Este fondo de garantía nacional debería haber estado disponible a mediados de septiembre, pero no se prevé su lanzamiento a corto plazo


title: WRITTEN QUESTION No. 3037/98 by John IVERSEN to the Commission. Television without frontiers

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative cooperation
approximation of laws
audiovisual communications policy
broadcasting
free movement of programmes
national implementing measure
provision of services
sporting event
television

formats: html pdf print

text: C 135/156 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 (1999/C 135/193) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3036/98 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle Aihe: EU:n ja Algerian yhteiset koulutusohjelmat (2. lokakuuta 1998) Olisiko komissio valmis suunnittelemaan yhteisiä toimia koulutuksen alalla EU:n ja Algerian erityis- ohjelman puitteissa? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1998) Komissio sopi Algerian hallituksen kanssa vuonna 1996 MEDA-ohjelman mukaisesti kahdenvälistä rahoitusyhteistyötä koskevasta monivuotisesta ohjelmakokonaisuudesta, jossa otetaan huomioon toisaalta MEDA:n päälinjat, eli tuki taloudellista siirtymävaihetta varten ja sosiaalisen ja taloudellisen tasapainon parantamiseen sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, ja toisaalta Algerian yhteiskunnalliset ja taloudelliset haasteet sekä turvallisuustilanne. Tämän pohjalta komissio ja Algerian hallitus päättivät keskittää varat viiteen yhteistyöohjelmaan. Koska yhteiskunnallinen tilanne on huolestuttava ja työttömyys 30 prosentin luokkaa, komissio haluaa tukea työpaikkoja luovan yhteiskunnallisen verkoston lujittamista. Ohjelman muita osia ovat yksi rakennesopeutuksen väline, tuki pienille ja keskisuurille yrityksille sekä rahoitusalan yksityistämiseen ja nykyaikaistamiseen. Käynnissä oleviin sekä parhaillaan valmisteltaviin yhteisön yhteistyöohjelmiin sisältyy muun muassa huomattavia kohtia naispuolisten yrittäjien, rahoitusalalla työskentelevien tai pienkalastajien koulutukseen. Koska koulutus on Barcelonan julistuksessa määritellyn Euro−Välimeri-kumppanuuden toiminta-aloja, komissio ja Algerian hallitus voivat MEDA-ohjelman tarkistuksen yhteydessä ja Algerian keskipitkän ja pitkän aikavälin alakohtaisten strategioiden pohjalta määritellä uudelleen tulevan yhteistyön ensisijaiset toimintalinjat ja sopia koulutuksen pitämisestä jatkossa keskeisellä sijalla. (1999/C 135/194) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3037/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: TV ilman rajoja Valko-Venäjällä pelattu Tanskan ja Valko-Venäjän välinen jalkapallon EM-karsintaottelu näytettiin Tanskassa ainoastaan TV3-kanavalla, koska DR ja TV2 eivät halunneet maksaa kallista hintaa. Tämä merkitsi sitä, että vain 60 % katsojista pystyi näkemään ottelun. Tämä on vastoin neuvoston direktiiviä, jonka mukaan tiettyjä kansallisia urheilutapahtumia ei pidä esittää ainoastaan kanavilla, jotka ovat vain pienen väestönosan nähtävissä. Onko direktiivissä porsaanreikä? Mikä merkitys direktiivillä on TV-oikeuksien hinnanmuodostuksen kannalta? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) Televisio ilman rajoja -direktiivin 89/552/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/ EY (2), 3 a artiklan 1 kohdan nojalla jokainen jäsenvaltion voi − mutta sen ei ole pakko − toteuttaa yhteisön lainsäädännön mukaisesti toimenpiteitä, joilla pyritään siihen, että merkittävä osa yleisöstä voi seurata yhteiskunnallisesti merkittäviä tapahtumia suorana tai nauhoitettuna lähetyksenä maksuttoman television kautta


title: QUESTION ECRITE no 2987/98 de John IVERSEN à la Commission. Constitution obligatoire de fichiers nationaux de consommation de produits vétérinaires

eurovoc_concepts:
antibiotic
database
foodstuff
health control
hormone
human nutrition
infectious disease
meat
public health
veterinary medicinal product

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/155 Par ailleurs, le fait que la Turquie persiste (cid:224) vouloir acheter des rØacteurs de type canadien «Candu», dont la technologie diffŁre totalement de celle des rØacteurs (cid:224) haute pression communØment utilisØs, suscite de nombreuses interrogations. On sait en effet que les rØacteurs Candu permettent de produire des armes nuclØaires, ce qui reprØsente un risque Øvident pour la paix dans l(cid:146)ensemble de la rØgion. L(cid:146)Inde ayant reconnu que c(cid:146)est (cid:224) l(cid:146)aide de tels rØacteurs qu(cid:146)elle est parvenue (cid:224) fabriquer sa propre bombe atomique, on ne peut exclure que le mŒme phØnomŁne se reproduise avec la Turquie. Eu Øgard (cid:224) ces nouveaux ØlØments, comment la Commission compte-t-elle intervenir pour que la Turquie (pays associØ (cid:224) l(cid:146)Union europØenne) renonce (cid:224) la rØalisation de ce programme nuclØaire, qui menace gravement la sØcuritØ des habitants de l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. van den Broek au nom de la Commission (28 octobre 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) ses questions Øcrites P-662/98 (1), E-1876/98 (2) et E-2190/98 (3) ainsi qu(cid:146)(cid:224) la question Øcrite E-2107/98 de M. Alavanos (4). (1) JO C 304 du 2. 10. 1998, p. 143. (2) Voir p. 12. (3) Voir p. 54. (4) Voir p. 37. (1999/C 96/223) QUESTION (cid:201)CRITE E-2987/98 posØe par John Iversen (PSE) (cid:224) la Commission (8 octobre 1998) Objet: Constitution obligatoire de fichiers nationaux de consommation de produits vØtØrinaires Les consommateurs europØens sont de plus en plus nombreux (cid:224) exiger des produits alimentaires sains et de qualitØ, d(cid:146)oø la nØcessitØ d(cid:146)un contr(cid:244)le plus strict de l(cid:146)utilisation de produits vØtØrinaires en agriculture. Les antibiotiques de croissance et la surconsommation de produits mØdicamenteux favorisent la rØsistance des bactØries, d(cid:146)oø le risque, (cid:224) long terme, pour l(cid:146)Œtre humain de mourir de maladies comme la grippe et la pneumonie qui ne pourront plus Œtre traitØes avec des antibiotiques. La constitution de fichiers nationaux d(cid:146)utilisation de mØdicaments en agriculture permettrait de comparer la consommation dans les diffØrents (cid:201)tats membres, d(cid:146)oø la possibilitØ de dØnoncer d(cid:146)Øventuels abus de consommation de produits vØtØrinaires dans certains (cid:201)tats membres. Cela offrirait par ailleurs un instrument permettant d(cid:146)Øtablir l(cid:146)existence Øventuelle d(cid:146)un lien entre la rØsistance de bactØries et la consommation de mØdicaments. Il semblerait dØj(cid:224) que les bactØries rØsistantes soient bien moins nombreuses dans les pays scandinaves oø la consommation de mØdicaments est bien infØrieure (cid:224) ce qu(cid:146)elle est dans des pays comme le Royaume-Uni, les Pays-Bas et la Belgique. La Commission ne juge-t-elle pas utile de proposer la crØation de fichiers nationaux de consommation de produits vØtØrinaires en agriculture? Dans le mŒme temps, la Commission pourrait proposer la prescription obligatoire d(cid:146)antibiotiques sur ordonnance dans les (cid:201)tats membres, ce qui interdirait aux agriculteurs de recourir (cid:224) des mØdicaments pour favoriser la croissance animale. RØponse donnØe par M. Bangemann au nom de la Commission (11 novembre 1998) La Commission procŁde actuellement (cid:224) un examen approfondi du problŁme ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlemen- taire et ne manquera pas de le tenir informØ aussit(cid:244)t que possible


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3025/98 dell'on. Phillip WHITEHEAD alla Commissione. Responsabilità per gas e fuoco

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC recommendation
EU law - national law
consumer information
fire
fire protection
hotel industry
inflammable product
tourism

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/153 (1999/C 135/190) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3025/98 di Phillip Whitehead (PSE) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Responsabilità per gas e fuoco Intende la Commissione riconsiderare la necessità di una proposta sulla responsabilità dei servizi che integri la direttiva in vigore sulla responsabilità per danno da prodotti difettosi? Inoltre, ha intrapreso la Commissione delle ricerche sul modo migliore di informare i consumatori sulla sicurezza antincendio negli alloggi per le vacanze? Intende la Commissione considerare la necessità di emendare la raccomandazione esistente in materia? Risposta fornita dalla sig. ra Bonino a nome della Commissione (5 novembre 1998) Nel contesto della tutela della sicurezza del consumatore e del mercato interno, la Commissione intende riconsiderare ed esplorare i fabbisogni, gli obiettivi, le opzioni, gli approcci e i possibili contenuti per un’azione comunitaria nel settore della sicurezza dei servizi. Gli aspetti relativi alla prevenzione per quanto riguarda la sicurezza dei servizi verrà presa in considerazione così come gli aspetti «riparatori» collegati alla responsabilità. La Commissione intende lanciare studi per una valutazione aggiornata della questione il più presto possibile. I contatti necessari con gli esperti degli Stati membri e i gruppi d’interesse avverranno nel corso di questi studi. L’informazione in materia di sicurezza forma già parte della raccomandazione del Consiglio 86/666/CEE del 22 dicembre 1986 sulla protezione antincendio degli alberghi già esistenti (1). La Commissione non prevede di lanciare ricerche specifiche in materia. In seguito a una risoluzione del Parlamento sulla protezione antincendio degli alberghi (2) uno studio sullo stato dell’attuazione della raccomandazione negli Stati membri mostra che la raccomandazione è stata ampiamente applicata nelle legislazioni nazionali. La Commissione non prevede pertanto di proporre che la suddetta raccomandazione diventi obbligatoria. Per ulteriori informazioni su questo punto, l’Onorevole membro è invitato a consultare l’interrogazione scritta E-1423/97 della sig. ra Pollack (3). La sicurezza negli alberghi può essere tuttavia esaminata nel considerare la sicurezza dei servizi e presa in considerazione negli studi che verranno effettuati in questo contesto. (1) GU L 384 del 31. 12. 1986. (2) GU C 205 del 25. 7. 1994. (3) GU C 45 del 10. 2. 1998. (1999/C 135/191) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3029/98 di Miguel Arias Cañete (PPE) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Ostacoli alla libera circolazione di oggetti fabbricati con metalli preziosi In mancanza di una specifica direttiva comunitaria che armonizzi la produzione e la commercializzazione di oggetti fabbricati con metalli preziosi, alcuni Stati membri dell’Unione europea ostacolano e


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου περί τροποποίησης της απόφασης του Συμβουλίου 88/591/ΕΚΑΧ/ ΕΟΚ/ΕΚΑΕ περί ίδρυσης Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων προκειμένου να επιτραπεί στο Πρωτοδικείο να δικάζει ως μονομελές (6290/97 - C4-0218/97 97/0908(CNS)) (Διαδικασία διαβούλευσης)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
General Court (EU)
judicial power
legal system

formats: html print


title: Regulamento (CE) nº 2167/98 da Comissão de 8 de Outubro de 1998 relativo à emissão de certificados de importação de bananas, no âmbito do contingente pautal, para o quarto trimestre de 1998 (segundo período) (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
import licence
tariff quota
tropical fruit

formats: pdf print

text: L 273/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 10. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2167/98 DA COMISS(cid:212)O de 8 de Outubro de 1998 relativo (cid:133) emiss(cid:209)o de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o de bananas, no (cid:131)mbito do contingente pautal, para o quarto trimestre de 1998 (segundo per(cid:146)odo) (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 404/93 do Conselho, de 13 de Fevereiro de 1993, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector das bananas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1637/98 (2), Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1442/93 da Comiss(cid:209)o, de 10 de Junho de 1993, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o de bananas na Comunidade (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1409/96 (4), e, nomeada- mente, o segundo par(cid:145)grafo do nº 3 do seu artigo 9º, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 478/95, de 1 de Mar(cid:135)o de 1995, que estabelece normas complementares de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 404/93 do Conselho no que respeita ao regime de contingente pautal para as importa(cid:135)(cid:210)es de bananas na Comunidade e que altera o Regulamento (CEE) nº 1442/93 (5), alterado pelo Regulamento (CE) nº 702/95 (6), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 4º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 2000/98 da Comiss(cid:209)o (7) fixa, em rela(cid:135)(cid:209)o ao quarto trimestre de 1998, as quantidades dispon(cid:146)veis para o segundo per(cid:146)odo de apresenta(cid:135)(cid:209)o de pedidos previsto no artigo 4º do Regula- mento (CE) nº 478/95; Considerando que o nº 3 do artigo 9º do Regulamento (CEE) nº 1442/93 prev(cid:136) que, no caso de num dado trimestre e em rela(cid:135)(cid:209)o a uma dada origem, conforme o caso, um pa(cid:146)s ou um grupo de pa(cid:146)ses referido no anexo I do Regulamento (CE) nº 478/95, as quantidades objecto de pedidos de certificado de importa(cid:135)(cid:209)o, a t(cid:146)tulo de uma e/ou outra categoria de operadores, serem superiores (cid:133)s quantidades dispon(cid:146)veis, seja aplicada aos pedidos que referem tal origem uma percentagem de redu(cid:135)(cid:209)o; Considerando que, com base nos pedidos apresentados durante o segundo per(cid:146)odo, h(cid:145) que determinar sem demora as quantidades em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s quais podem ser emitidos certificados para as origens em causa; Considerando que o presente regulamento deve produzir efeitos sem demora, de modo a permitir que os certifi- cados sejam emitidos o mais rapidamente poss(cid:146)vel, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No (cid:131)mbito do contingente pautal para a importa(cid:135)(cid:209)o de bananas, e relativamente aos novos pedidos previstos no nº 1 do artigo 4º do Regulamento (CE) nº 478/95, os certificados de ao segundo per(cid:146)odo do quarto trimestre de 1998 ser(cid:209)o emitidos para a quantidade constante do pedido de certificado. importa(cid:135)(cid:209)o respeitantes Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 9 de Outubro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Outubro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 47 de 25. 2. 1993, p. 1. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 28. (3) JO L 142 de 12. 6. 1993, p. 6. (4) JO L 181 de 20. 7. 1996, p. 13. (5) JO L 49 de 4. 3. 1995, p. 13. (6) JO L 71 de 31. 3. 1995, p. 84. (7) JO L 257 de 19. 9. 1998, p. 10


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3035/98 dell'on. Jan MULDER alla Commissione. Importazione di fiori da paesi dell'America latina

eurovoc_concepts:
Latin America
drug traffic
exchange of information
fight against crime
floriculture
generalised preferences
import
statistics
tariff exemption
tariff preference


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2998/98 del Renate HEINISCH a la Comisión. Información sobre el importe de los créditos de fomento de la UE, concedidos en 1997 a escuelas superiores e institutos de investigación del Estado Federado de Baden- Wüttemberg

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
EU programme
Germany
financial aid
higher education
research body

text: C 96/156 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 4. 1999 (1999/C 96/224) PREGUNTA ESCRITA E-2995/98 de Roberto Mezzaroma (PPE) a la Comisi(cid:243)n (8 de octubre de 1998) Asunto: Reforma de la ley sobre la representaci(cid:243)n en las Fuerzas Armadas en Italia El 21 de julio de 1998 la Comisi(cid:243)n de Defensa de la CÆmara de Diputados aprob(cid:243) el texto de la ley de reforma de la representaci(cid:243)n en las Fuerzas Armadas. El contenido de la ley pone de manifiesto la falta de voluntad pol(cid:237)tica para una reforma innovadora del instituto de representaci(cid:243)n de cara a mejorar la condici(cid:243)n militar. La ley ha sido acogida con indiferencia total y sin reacciones cr(cid:237)ticas, lo que demuestra una peligrosa y grave falta de interØs del personal militar por el contenido de dicha ley. En las Fuerzas Armadas de los pa(cid:237)ses europeos rige desde hace muchos aæos una ley que protege amplia y totalmente los derechos fundamentales de los militares. A la vista de que en 1985 y en 1997 el Parlamento Europeo aprob(cid:243) sendas recomendaciones con objeto de permitir a los militares una representaci(cid:243)n real y eficaz, ¿no cree el Consejo que es necesaria una recomendaci(cid:243)n espec(cid:237)fica, sin perjuicio de la autonom(cid:237)a del Parlamento italiano, para que la nueva ley, que aœn debe ser aprobada por el Senado, recoja el derecho constitucional de protecci(cid:243)n de los derechos fundamentales inalienables de asociaci(cid:243)n y se armonice con las leyes anÆlogas de los demÆs pa(cid:237)ses europeos en el Æmbito de una pol(cid:237)tica unitaria de defensa en la UEO? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de noviembre de 1998) El derecho de asociaci(cid:243)n no entra dentro del Æmbito de aplicaci(cid:243)n del art(cid:237)culo 2 del Acuerdo sobre la pol(cid:237)tica social (art(cid:237)culo 137 del nuevo Tratado). El derecho de asociaci(cid:243)n de los miembros de las Fuerzas Armadas es competencia exclusiva de los Estados miembros. (1999/C 96/225) PREGUNTA ESCRITA E-2998/98 de Renate Heinisch (PPE) a la Comisi(cid:243)n (8 de octubre de 1998) Asunto: Informaci(cid:243)n sobre el importe de los crØditos de fomento de la UE, concedidos en 1997 a escuelas superiores e institutos de investigaci(cid:243)n del Estado Federado de Baden-W(cid:252)ttemberg ¿Podr(cid:237)a decir la Comisi(cid:243)n para quØ actividades se concedieron crØditos comunitarios a escuelas superiores e institutos de investigaci(cid:243)n del Estado Federado de Baden-W(cid:252)temberg en 1997 y a cuÆnto ascendieron dichos crØditos, procedentes: 1. Del cuarto programa marco de investigaci(cid:243)n, desarrollo tecnol(cid:243)gico y demostraci(cid:243)n? 2. De los programas comunitarios en los Æmbitos de la energ(cid:237)a y el medio ambiente? 3. De iniciativas comunitarias, en particular el Programa INTERREG? 4. De los programas S(cid:211)CRATES, «Leonardo da Vinci» y «Juventud por Europa»? 5. De otros programas comunitarios? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de octubre de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3019/98 van Karsten HOPPENSTEDT aan de Commissie. Belgisch verbod op alarmsystemen met radiobesturing

eurovoc_concepts:
Belgium
marketing restriction
marketing standard
radio telecommunications
security services
technical regulations
technical standard
unemployment insurance


title: WRITTEN QUESTION No. 3005/98 by Elmar BROK to the Commission. Dishonest sales practices involving names of German firms in the CITA shopping centre in Playa del Ingles, Grand Canaria (Spain)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Germany
Spain
automatic game
brand name
fraud
guarantee
shopping centre

text: 8. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 96/157 (1999/C 96/226) SKRIFTLIG FR¯GA E-3005/98 fr(cid:229)n Elmar Brok (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Illojal f(cid:246)rs(cid:228)ljningspraxis med tyska firmanamn i k(cid:246)pcentret CITA i Playa del Ingles, Gran Canaria, Spanien K(cid:228)nner kommissionen till det som redan rapporterats p(cid:229) tysk TV, n(cid:228)mligen att vissa f(cid:246)rs(cid:228)ljare av 1. underh(cid:229)llningselektronik i k(cid:246)pcentret CITA p(cid:229) Gran Canaria med bedr(cid:228)gligt upps(cid:229)t s(cid:228)tter upp v(cid:228)lk(cid:228)nda tyska firmanamn i sina aff(cid:228)rer (cid:228)ven om det inte (cid:228)r fr(cid:229)ga om n(cid:229)gra filialer, och att de (cid:228)ven anv(cid:228)nder dessa namn p(cid:229) garantibevis som inte har laglig t(cid:228)ckning? Vet kommissionen att ett stort antal semesterfirare redan har l(cid:229)tit sig luras av dessa illojala f(cid:246)rs(cid:228)ljningstrick 2. och att de spanska myndigheterna trots flera besv(cid:228)r inte bem(cid:246)dar sig om att (cid:229)tg(cid:228)rda problemet? Finns det enligt kommissionen n(cid:229)gon m(cid:246)jlighet att f(cid:229) de spanska myndigheterna att avskaffa en dylik illojal 3. praxis utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l i syfte att v(cid:228)rna om konsumenternas intressen? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Emma Bonino (5 november 1998) Det ligger utanf(cid:246)r kommissionens beh(cid:246)righet att behandla denna fr(cid:229)ga, som handl(cid:228)ggs uteslutande av ber(cid:246)rda nationella myndigheter. (1999/C 96/227) SKRIFTLIG FR¯GA E-3023/98 fr(cid:229)n SØrgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (8 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Skadliga milj(cid:246)effekter till f(cid:246)ljd av gemenskapsst(cid:246)d (Cer(cid:226)mica do Olival- Olival/OurØm och Preceram-Travasso/Pombal, Portugal) I tv(cid:229) samh(cid:228)llen i samma region, om (cid:228)n ganska l(cid:229)ngt fr(cid:229)n varandra › Olival/OurØm och Travasso/Pombal › fanns det f(cid:246)r n(cid:229)gra (cid:229)r sedan tv(cid:229) keramikfabriker som av lokalbefolkningen betraktades som en del av samh(cid:228)llets vardags- och arbetsmilj(cid:246). Med hj(cid:228)lp av gemenskapsmedel moderniserades dessa tv(cid:229) fabriker › Cer(cid:226)mica do Olival och Preceram. Det som (cid:228)ven av lokalbefolkningen borde ha betraktats som n(cid:229)got positivt, och som ocks(cid:229) var det till en b(cid:246)rjan, fick mycket negativa konsekvenser f(cid:246)r milj(cid:246)n, uppenbarligen till f(cid:246)ljd av den nya br(cid:228)nsletyp som anv(cid:228)ndes. Under de f(cid:246)ljande (cid:229)ren drabbades floran och jordbruksprodukterna och (cid:228)ven m(cid:229)nga m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa p(cid:229)verkades negativt. Denna situation gav upphov till reaktioner av skilda slag och befolkningen demonstrerade och protesterade hos de offentliga myndigheterna och hos undertecknad som p(cid:229) ort och st(cid:228)lle har f(cid:229)tt dessa konsekvenser bekr(cid:228)ftade. Det r(cid:229)der nu en viss f(cid:246)rtvivlan (cid:246)ver hur meningsl(cid:246)sa alla anstr(cid:228)ngningar har varit och (cid:246)ver att situationen h(cid:229)ller i sig och till och med f(cid:246)rs(cid:228)mras, i synnerhet vad g(cid:228)ller folkh(cid:228)lsan. Ansvaret f(cid:246)r dessa konsekvenser l(cid:228)ggs p(cid:229) gemenskapsst(cid:246)det, som fr(cid:229)n b(cid:246)rjan betraktades som n(cid:229)got positivt. ˜r kommissionen medveten om detta? Yttrade den sig om dessa projekt och har den, eller hade den, n(cid:229)gon kontroll (cid:246)ver till(cid:228)mpningen av dessa medel, i synnerhet med avseende p(cid:229) deras milj(cid:246)konsekvenser? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Monika Wulf-Mathies (4 november 1998) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision adopting a multiannual programme of studies, analyses, forecasts and other related work in the energy sector (1998-2002) (ETAP programme) (COM(98)0423 C4-0487/98 98/0233(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
Adriatic Sea
Arab League
energy research
nuclear energy
transport safety


title: Resolução sobre a libertação de Leyla Zana

eurovoc_concepts:
Kurdistan question
executive
political prisoner


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3038/98 van Astrid THORS aan de Commissie. Verspreiding van MDR-TB, een vorm van resistente tuberculose, in Rusland

eurovoc_concepts:
EU financing
Russia
World Health Organisation
in-service training
infectious disease
paramedical profession
penal institution
penitentiary staff
public health


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3022/98 dell'on. Florus WIJSENBEEK alla Commissione. Sentieri pubblici

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
cartography
country road
private property
public property
rural tourism
tourist infrastructure


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2978/98 von John McCARTIN an die Kommission. Atlantischer Wildlachs

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Ireland
Scotland
action programme
conservation of resources
fish
fishery resources
protection of animal life
wildlife

text: 28. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 182/35 (1999/C 182/044) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2978/98 von John McCartin (PPE) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Atlantischer Wildlachs Ist sich die Kommission der Tatsache bewußt, daß sich die Öffentlichkeit zunehmend beunruhigt über den Rückgang der Bestände von Atlantischem Wildlachs, vor allem den Rückgang der Zahl der in den irischen und schottischen Flüssen laichenden Fische, zeigt, und was gedenkt die Kommission zu unternehmen, um dem entgegenzuwirken? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (3. Dezember 1998) Die Kommission ist sich der Bedenken der Öffentlichkeit angesichts der Lage der Atlantischen Wildlachsbe- stände bewußt und ist hierüber selbst ernsthaft beunruhigt. Die Organisation für die Lachserhaltung im Nordatlantik (NASCO), deren größte Vertragspartei die Gemein- schaft ist, hat auf ihrer Jahrestagung im Juni 1998 beschlossen, einen Aktionsplan zur Anwendung des Vorsorgeprinzips in der Lachsfischerei zu erarbeiten. Dieser ausdrücklich für den Nordatlantik bestimmte Aktionsplan sieht eine Reihe von Maßnahmen vor, die in den nächsten Jahren von den Vertragsparteien der NASCO durchgeführt werden, um die Wildlachs-Bestände im Nordatlantik wiederaufzufüllen. Im Aktionsplan werden die Themen Fischereimanagement, sozioökonomische Fragen, nicht gemeldete Fangmengen, Wie- derauffüllung der Bestände, Lebensraum und Aquakultur eingehend behandelt. Die Ausarbeitung dieses Aktionsplans wurde von der Gemeinschaft in sämtlichen Phasen aktiv unterstützt. Die Kommission ist der Auffassung, daß diese Aktion zu wirksamen Maßnahmen gegen den Rückgang der Wildlachs-Bestände im Nordatlantik nach sich ziehen wird. (1999/C 182/045) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2992/98 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Betrugsverdacht bei mit ECHO-Fördermitteln Laut in dieser Woche an die Öffentlichkeit gelangten Informationen untersucht die Luxemburger Polizei derzeit Fälle von Betrugsverdacht bei der Mittelverwendung durch die für Katastrophenhilfe zuständige Abteilung der Kommission. Es sind mindestens 500. 000 ECU verschwunden, und außerdem wurden für Projekte vor Ort vorgesehene Mittel im Widerspruch zu allen Bestimmungen zur Deckung von Verwaltungs- kosten in Brüssel verwendet. Die Vorwürfe des Mittelmißbrauchs wirken sich katastrophal auf die Bewertung der Fähigkeit der EU- Verwaltung, die Verwendung von Steuergeldern zu kontrollieren und zu überwachen, durch die Bürger aus. Es ist unglaublich, daß die interne Kontrolle der Verwendung von Finanzmitteln durch die Europäische Kommission den Mißbrauch so beachtlicher Geldsummen zuläßt, ohne daß er von jemandem bemerkt oder dagegen eingeschritten wird. Da es sich laut den bekannt gewordenen Informationen nicht um einen Einzelfall handelt, können in der Tat die Gesamtauswirkungen des jetzt entstandenen Schadens auf die Glaubwürdigkeit aller EU-Institutionen sehr umfangreich sein. Wie erklärt die Kommission, daß derartige Fälle des Mißbrauchs möglich sind, ohne daß die interne Kontrolle darauf aufmerksam wird? Welche konkreten Maßnahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, um nicht nur für diesen Einzelfall, sondern überhaupt die eigene interne Kontrolle wirksamer zu gestalten, den Mittelmißbrauch zu verhindern und ihr öffentliches Ansehen als verantwortungsbewußter Verwalter gemein- schaftlicher Mittel zu verbessern?


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeosobre la propuesta de reglamento del Consejo por el que se aprueba un programa plurianual destinado a fomentar la cooperación internacional en el sector de la energía (Programa SYNERGY)(1998-2002) (COM(97) 0550 C4-0073/98 97/0369(CNS))(Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts:
Arab League
EU financing
EU programme
developing countries
energy industry
energy policy
international cooperation
security of supply
third country


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3038/98 von Astrid THORS an die Kommission. Ausbreitung resistenter MDR-Tuberkulose in Rußland


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3065/98 van Werner LANGEN aan de Commissie. Geplande onderwerping loterijwezen aan Europees mededingingsrecht

eurovoc_concepts:
competition
freedom to provide services
game of chance
gaming establishment
restriction on competition
right of establishment
single market
tax system

text: C 135/162 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 14. 5. 1999 (1999/C 135/200) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3056/98 van John Cushnahan (PPE) aan de Commissie (8 oktober 1998) Betreft: Een aparte superliga in het voetbal Is het de Commissie bekend dat er plannen zijn om met een aparte superliga voor de toonaangevende Europese voetbalteams te starten? Zal de Commissie deze zaak op de voet volgen en er met name voor zorgen dat de uitzendrechten voor de wedstrijden in dat verband niet uitsluitend naar betaaltelevisiezen- ders gaan? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (29 oktober 1998) De Commissie is op de hoogte van de plannen om te starten met een nieuwe Europese voetballiga waarbij een aanzienlijk aantal Europese voetbalclubs zijn betrokken. De Commissie heeft totnogtoe geen verzoeken tot goedkeuring of vrijstelling of enige klacht in verband met dit plan ontvangen. Indien zij het een of het ander zou ontvangen, of het passend zou achten ex officio op te treden, dan zou zij in het kader van haar beoordeling van het geval onderzoeken welke de voordelen van de nieuwe liga zullen zijn voor de consument. Deze beoordeling zal een onderzoek behelzen van het beleid van de liga ten aanzien van de uitzending van wedstrijden, zij het via sateliettelevisie met vrije toegang (free-to-air), betaaltelevisie of abonneetelevisie. (1999/C 135/201) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3065/98 van Werner Langen (PPE) aan de Commissie (8 oktober 1998) Betreft: Geplande onderwerping loterijwezen aan Europees mededingingsrecht De inleiding van een inbreukprocedure tegen Ierland overeenkomstig artikel 169 van het EG-Verdrag, het verzoek om een prejudiciële beslissing van een Finse rechtbank aan het Europees Hof van Justitie en de overwegingen of het loterijwezen aan het Europese mededingingsrecht zou moeten worden onderworpen in plaats van aan het nationale normatieve recht, hebben in Duitsland tot verhitte discussies geleid. De Duitse deelstaten zijn volgens mijn informatie tot dusver niet voornemens de Duitse loterijmarkt te openen voor buitenlandse organisatoren van kansspelen. Hier spelen tal van vraagstukken, maar vooral fiscale argumenten een doorslaggevende rol. De Commissie wordt tegen deze achtergrond verzocht de volgende vragen te beantwoorden: 1. Om welke redenen is de Commissie teruggekomen op haar oorspronkelijke verklaring van de Europese Top van Edinburgh van 12 december 1992 om af te zien van een reglementering van kansspelen? 2. Wat is de stand van de inbreukprocedure tegen Ierland overeenkomstig artikel 169 van het EG- Verdrag? 3. Hoe luidt het advies dat de Commissie in het kader van het verzoek om een prejudiciële beslissing van een Finse rechtbank bij het Europees Hof van Justitie in de zaak Läärä C-124/97 heeft uitgebracht? 4. Heeft de ECOFIN-Raad zich over deze problematiek gebogen en zo niet, wanneer is hij voornemens dit te doen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3058/98 del María ESTEVAN BOLEA a la Comisión. Posible incumplimiento de varios Estados miembros del Protocolo de Kioto sobre el cambio climático

eurovoc_concepts:
air quality
climate change
environmental protection
greenhouse gas
pollution control measures
protocol to an agreement

text: C 142/78 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisión (11 de diciembre de 1998) La propuesta de adquisición del Manchester United por parte de BSkyB no es un caso aislado. Estas operaciones, en las que participan cadenas de televisión propietarias de clubes deportivos se están convirtiendo en una práctica habitual en Europa (como ya sucede en los Estados Unidos). La Comisión controla de cerca todos los casos de interpenetración entre el mundo deportivo y la industria audiovisual y puede garantizar que, llegado el caso, estas adquisiciones se realizarán en cumplimiento de la normativa comunitaria. (1999/C 142/095) PREGUNTA ESCRITA E-3058/98 de María Estevan Bolea (PPE) a la Comisión (8 de octubre de 1998) Asunto: Posible incumplimiento de varios Estados miembros del Protocolo de Kioto sobre el cambio climático Recientemente hemos leído en la prensa que Francia, Alemania y Holanda no podrán alcanzar los objetivos fijados por el Protocolo de Kioto. Tanto los Estados miembros como la Comunidad Europea son responsables de alcanzar dichos objetivos. ¿Cuál es la postura de la Comisión ante esta situación? ¿Va a tomar la Comisión alguna medida al respecto? Ante esta situación ¿va a modificar la Comisión su propuesta a la IV Conferencia de las Partes de Buenos Aires? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (27 de noviembre de 1998) El Protocolo de Kioto no ha entrado aún en vigor. Para que esto ocurra, debe ser ratificado por 55 Partes, incluyendo determinadas Partes que suponen al menos el 55 % de las emisiones totales de dióxido de carbono en 1990 correspondientes a las Partes incluidas en el Anexo I. Por otra parte, la Comunidad y sus Estados miembros no han ratificado aún el Protocolo, por lo que sus disposiciones, incluidos los objetivos de reducción de las emisiones, no son todavía vinculantes para los Estados miembros. Además, la Comisión desea subrayar que lo previsto es que las Partes alcancen los objetivos establecidos en el Protocolo de Kioto para el año 2012. Por tanto, considera prematuro adoptar una postura respecto a artículos de prensa relacionados con un posible incumplimiento de lo establecido en el Protocolo por determinados Estados miembros. El reparto de la carga entre los Estados miembros acordado por el Consejo de junio de 1998 no se ve afectado de forma alguna. (1999/C 142/096) PREGUNTA ESCRITA P-3061/98 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisión (2 de octubre de 1998) Asunto: Ayudas estatales a la RAI (Radiotelevisión italiana) En su respuesta a la pregunta E-0577/98 (1) sobre las ayudas estatales a la RAI, la Comisión se mostró básicamente reticente sin especificar si pensaba adoptar o no, en un plazo de tiempo razonable, una posición oficial sobre la denuncia relativa a las subvenciones públicas a la RAI. De hecho, la respuesta contiene únicamente una referencia general a las normas de competencia comunitarias, al nuevo Tratado de Amsterdam y a uno de sus protocolos −que aún está pendiente de ratificación por parte de más de la mitad de los Estados miembros−, así como a un «enfoque coherente», que no se especifica mejor, relativo a todos los casos pendientes desde hace casi un decenio


title: Ψήφισμα σχετικά με την κεφαλική ποινή στις Ηνωμένες Πολιτείες και την υπόθεση Barnabei

eurovoc_concepts:
EU national
United States
death penalty
suspension of sentence


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2969/98 dos Deputados Cristiana MUSCARDINI , Gianfranco FINI à Comissão. Europol e Internet

eurovoc_concepts:
Europol
audiovisual programme
child protection
code of conduct
fundamental rights
information network
pornography


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2942/98 dell'on. Carlos CARNERO GONZÁLEZ Tariffe telefoniche nella Comunità di Madrid dopo l'istituzione di una "zona e conseguenze per i consumatori

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
application of EU law
competition law
consumer protection
price disparity
telecommunications
telephone
telephone charges

text: C 320/16 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 6. 11. 1999 (cid:1) il turismo legato ai Beatles è un fenomeno in crescita ed è incentrato su svariati siti, tra cui il Cavern Club, il Beatles Museum e la casa di Paul McCartney, che attraggono ormai migliaia di visitatori e consentono di organizzare ogni anno un festival dei Beatles; (cid:1) palazzi e case padronali come Spake Hall e Croxteth Hall sono tra le più belle d’Europa? Concorda la Commissione sull’importanza di mettere in risalto tutto questo patrimonio? Risposta comune data dal sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2912/98 e E-2913/98 (10 novembre 1998) Se è probabile che un programma dei Fondi strutturali riguardi la zona del Merseyside a decorrere dal 1999, non è ancora certo che tale programma rientri nel quadro dell’obiettivo 1. In effetti l’adozione dell’elenco delle regioni interessate dall’obiettivo 1 è prevista soltanto nel corso del primo semestre 1999. L’immagine di una regione non costituisce di per sé un elemento di traino per l’economia, ma la Commissione ritiene tuttavia che le autorità regionali dovrebbero effettivamente mettere in evidenza gli sviluppi positivi verificatisi per quanto concerne l’immagine del Merseyside. La Commissione offre l’assistenza tecnica necessaria per pubblicizzare il contributo dei Fondi strutturali a tali sviluppi, conseguiti nell’ambito del programma Merseyside in corso d’attuazione e si augura che ciò continuerà anche nel prossimo programma. La misura in cui il turismo costituirà un’azione prioritaria del prossimo programma per il Merseyside dipenderà dall’impegno che gli amministratori locali metteranno nell’elaborazione di una strategia convin- cente intesa a creare nel settore posti di lavoro validi e duraturi. Un’efficace collaborazione è essenziale per mettere a punto tale strategia, che richiede un’azione collettiva per integrare lo sviluppo del turismo alle misure destinate ad incoraggiare la crescita delle attività culturali nonché la formazione degli abitanti della regione, al fine di migliorare i livelli di competenza dell’area in questione. (1999/C 320/022) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2942/98 di Carlos Carnero González (PSE) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Tariffe telefoniche nella Comunità di Madrid dopo l’istituzione di una «zona e conseguenze per i consumatori» Nelle ultime settimane consigli comunali rappresentanti del mondo politico e sociale e dei cittadini hanno manifestato la propria indignazione per le differenze esistenti fra le tariffe telefoniche applicate dalla Società telefonica nell’ambito della Comunità di Madrid (CM), a loro parere arbitrarie e originanti gravi pregiudizi per un alto numero di utenti. A quanto sembra, la «Telefónica» ha suddiviso la CM in due parti: la cosiddetta «zona regolare di Madrid» (che comprende la capitale ed altri comuni) e il resto della regione, che comprende città popolose come Alcalá de Henares, Aranjuez o Arganda del Rey (rispettivamente 195. 000, 41. 000 e 31. 000) abitanti, e importanti poligoni industriali. L’inconveniente principale di tale ripartizione per i consumatori risulta dal fatto che le chiamate effettuate dall’esterno della suddetta «zona regolare» verso la capitale o altre città in essa comprese risultano molto più care di quelle effettuate all’interno della zona stessa, in quanto considerate interurbane, indipendentemente dalla distanza tra i punti di comunicazione, che appartengono tutti alla stessa regione. Tale situazione ingiusta e arbitraria si ripercuote su approssimativamente 650. 000 persone e migliaia di imprese. Di fatto, si calcola che con le tariffe attualmente in vigore, ciascun utente individuale che non rientra nella «zona regolare» può arrivare a pagare in media 5. 000 pesetas in più al mese rispetto ad un utente situato all’interno della zona; in quanto alle imprese, ad esempio quelle situate ad Alcalá de Henares esse possono spendere tra due e nove volte di più. D’altro lato, la Società telefonica non è stata affatto in grado di motivare con criteri obiettivi la decisione di istituire la suddetta zona e di introdurre una differenziazione tariffaria, creando così un grave malessere nell’opinione pubblica interessata


title: QUESTION ECRITE no 3060/98 de Roberto MEZZAROMA Milan Malpensa 2000

eurovoc_concepts:
Lombardy
air traffic
air transport
airport
application of EU law
carrier
intra-EU transport
market access

text: C 320/22 Journal officiel des Communautés européennes FR 6. 11. 1999 Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (23 novembre 1998) Aucun chien n’est autorisé à bord d’Eurostar parce que la législation actuelle du Royaume-Uni concernant la rage s’applique également aux chiens d’aveugle. Bien que les échanges commerciaux de chiens et de chats soient actuellement harmonisés, cette harmonisation ne s’étend pas actuellement aux animaux de compagnie voyageant avec leur propriétaire. La Commission n’a pas encore présenté de propositions dans ce domaine. Au stade actuel, la législation communautaire constitue donc un cas typique de conflit entre le droit fondamental de circuler librement au titre de l’article 8A du traité CE et les exceptions légitimes à ce droit prévues pour des raisons de santé publique. La question de savoir si ces exceptions sont justifiées et proportionnées à leurs objectifs mérite d’être appréciée cas par cas. La Commission est au courant de l’engagement pris le gouvernement du Royaume-Uni de réviser les lois actuelles sur la quarantaine et des conclusions d’un avis scientifique récent émis à l’occasion de cette révision. La Commission a récemment demandé aux autorités du Royaume-Uni de lui fournir des détails concernant ses propositions suite à cette révision et le calendrier prévu pour toute législation jugée nécessaire. (1999/C 320/030) QUESTION ÉCRITE E-3060/98 posée par Roberto Mezzaroma (PPE) à la Commission (8 octobre 1998) Objet: Milan Malpensa 2000 La Commission européenne a rejeté le décret sur la mise en service de l’aéroport milanais pour incompatibilité avec le droit communautaire, conformément aux obligations institutionnelles. Afin que la procédure de conciliation éventuelle devant la Cour de Justice, liée au recours introduit par l’Italie contre la décision européenne, connaisse une issue favorable, et compte tenu des interprétations divergentes 2 même si elles n’ont que valeur d’avis 2 de la commission de la concurrence et de la commission des transports, la Commission peut-elle préciser sur quels éléments baser une nouvelle position de négociation et quelles sont les modalités envisagées pour gérer le problème central de la transition de manière à ce que l’aéroport de Fiumicino ne devienne pas un aéroport secondaire, subordonné au nouvel aéroport de Milan Malpensa? Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (12 novembre 1998) En ce qui concerne les règles de répartition du trafic proposées pour le système aéroportuaire de Milan, la Commission a été poussée à intervenir par la nécessité de garantir le respect de la législation communautaire. Elle s’est alors fondée sur les dispositions spécifiques du règlement (CEE) 2408/92 du Conseil, du 23 juillet 1992, concernant l’accès des transporteurs aériens communautaires aux liaisons aériennes intracommunau- taires. Ces dispositions autorisent les États membres à réglementer la répartition du trafic entre aéroports d’un même système aéroportuaire, c’est-à-dire desservant la même conurbation. Tant que la législation commu- nautaire est respectée, les États membres sont libres de déterminer les objectifs et priorités de leur politique aéroportuaire, notamment le développement et le statut d’un aéroport donné. La Commission rappelle à l’Honorable Parlementaire que l’application de la législation n’est pas négociable


title: Resolution on capital punishment in Iran

eurovoc_concepts:
Iran
death penalty


title: WRITTEN QUESTION No. 3024/98 by Brian SIMPSON to the Commission. Postal services

eurovoc_concepts:
liberalisation of the market
postal service
product quality
provision of services
services contract
single market


title: WRITTEN QUESTION No. 2942/98 by Carlos CARNERO GONZÁLEZ Telephone charges in the Community of Madrid since the creation of a 'regular area' and the impact on consumers

text: C 320/16 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 11. 1999 (cid:1) turismen som baserar sig på Beatles ökar, och omfattar en flertal sevärda platser, bland annat Cavern Club, Beatles-museet och Paul McCartneys hus, som lockar tusentals besökare och gör det möjligt att genomföra en årlig Beatles-festival, (cid:1) slotten och herrgårdarna, exempelvis Speke Hall och Croxteth Hall, är några av de vackraste i hela Europa. Håller kommissionen med om att det är viktigt att dessa tillgångar uppmärksammas? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna E-2912/98 och E-2913/98 ingivna av Monika Wulf-Mathies för kommissionen (10 november 1998) Det är visserligen troligt att Merseysideområdet kommer att omfattas av ett europeiskt strukturfondsprogram efter 1999, men det är ännu inte säkert att detta kommer att vara ett mål 1-program. Antagandet av den nya förteckningen över mål 1-regioner väntas först under första halvåret 1999. Trots att bilden av ett område inte är en ekonomisk drivkraft i sig, anser kommissionen att den positiva utveckling som bilden av Merseyside har genomgått definitivt borde lyftas fram genom det regionala partnerskapet. Kommissionen ger tekniskt stöd för att hjälpa till att offentliggöra strukturfondernas bidrag till en sådan utveckling inom ramen för det nuvarande Merseysideprogrammet och håller det för troligt att detta även kommer att ges inom ramen för ett framtida program. I vilken utsträckning turistnäringen kan komma att prioriteras inom ett framtida program för Merseyside beror på i vilken utsträckning lokala partners kan åtaga sig att genomföra en övertygande strategi för att skapa kvalitetsmässiga och varaktiga arbetstillfällen inom näringen. Starka partnerskap är av avgörande betydelse för denna typ av strategi, som kräver kollektivt agerande för att utvecklingen inom turistnäringen skall integreras dels med åtgärder som gynnar tillväxten i kulturella näringar och dels med utbildning av lokalbefolkningen för att öka kvaliteten och färdigheten på området. (1999/C 320/022) SKRIFTLIG FRÅGA E-2942/98 från Carlos Carnero González (PSE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Följderna för kunderna av att telefontaxorna inom den autonoma regionen Madrid differentierats efter införandet av ett ”reguljärt distrikt” Under de senaste veckorna har kommunstyrelser, olika politiska och sociala organisationer samt medborgar- sammanslutningar uttryckt sin indignation över de diversifierade telefontaxor som Compañía Telefónica infört inom den automona regionen Madrid. Enligt deras åsikt har detta skett på ett godtyckligt sätt och givit upphov till svåra olägenheter för ett stort antal kunder. Företaget har uppenbarligen delat upp Madridregionen i två områden: dels det så kallade reguljära Madriddistriktet, som bland annat omfattar huvudstadens kommuner, dels resten av den autonoma regionen med flera betydande tätorter, bland andra Alcalá de Henares, Aranjuez och Arganda del Rey (med 195 000, 41 000 respektive 30 000 invånare och viktiga industriområden). De olägenheter som detta system åsamkar konsumenterna består framför allt i att de samtal som görs från en plats utanför det ”reguljära distriktet” till huvudstaden eller till de kommuner som ingår i distriktet blir avsevärt dyrare än de som utförs inom detta, eftersom de betraktas som provinssamtal oberoende av avståndet mellan de båda platserna och trots att de ligger inom samma region. Denna orättvisa och godtyckliga situation påverkar omkring 650 000 personer och tusentals företag. De gällande taxorna innebär faktiskt att en privatkund som inte ingår i det ”reguljära distriktet” kan komma att betala i genomsnitt 5 000 pesetas mer i månaden än en som ingår i detta. Vad företagen beträffar kan de som ligger i Alcalá de Henares komma att betala mellan två och nio gånger mer än tidigare. För övrigt har telefonbolaget inte med objektiva kriterier kunnat motivera sitt beslut att införa nämnda distrikt med differentierade taxor, som orsakar allvarliga problem hos den berörda allmänheten


title: WRITTEN QUESTION No. 3046/98 by Honório NOVO , Joaquim MIRANDA , Sérgio RIBEIRO to the Commission. Spanish hydrological plan

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
co-financing
environmental impact
frontier region
hydraulic works
hydrology
watercourse


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2959/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Græske tobaksarbejderes forsikringsrettigheder

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/145 (1999/C 135/177) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2952/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Medlemsstaternes pligt til at underrette Kommissionen I henhold til artikel 8 i Rådets direktiv 83/189/EØF (1) af 28. marts 1983 har medlemsstaterne pligt til at underrette Kommissionen om forslag til bestemte nationale love, såfremt forslaget indeholder »tekniske forskrifter« i forbindelse med dette direktiv. Efter min vurdering bør også den østrigske forordning om undgåelse og anvendelse af emballageaffald og bestemte varerester og etablering af samle- og anven- delsessystemer (VerpackVO 1996) BGB1 II Nr. 232/1997 falde ind under denne bestemmelse. Falder denne østrigske lov ind under informationspligten i ovennævnte forordning? I bekræftende fald, hvornår? I benægtende fald, hvilke retslige konsekvenser er der forbundet med ikke at gøre dette? (1) EFT L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. november 1998) De to tekster, som det ærede medlem nævner, blev fremsendt til Kommissionen som forslag i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (1). Disse to tekster var rent faktisk forslag til foranstaltninger, som Østrig påtænkte at vedtage inden for rammerne af ovennævnte direktiv 94/62/CE. De østrigske myndigheder skulle med andre ord underrette Kommissionen om dem ved i hvert tilfælde i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 i direktiv 94/62/EF at følge den procedure, der er omfattet af Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (2); dette direktiv er siden blevet til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 (3). Den første meddelelse om forslaget til forordning fra det føderale Ministerium for miljø, ungdom og familie om undgåelse og anvendelse af emballageaffald og bestemte varerester og etablering af samle- og anvendelsessystemer (VerpackVO 1996) blev fremsendt den 27. august 1996, nummer 96/332/A. Den vedtagne tekst blev efterfølgende trykt i BGBl. Nr 648/1996 af 29. november 1996. En ny udgave af samme forordning (VerpackVO 1997) blev Kommissionen underrettet om, da for- ordningen befandt sig på forslagsstadiet, nemlig den 1. april 1997, nummer 97/156/A. Den endelige tekst blev trykt i BGBl II Nr 232/1997. (1) EFT L 365 af 31. 12. 1994. (2) EFT L 109 af 26. 4. 1983. (3) EFT L 204 af 21. 7. 1998. (1999/C 135/178) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2959/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Græske tobaksarbejderes forsikringsrettigheder (8. oktober 1998) Den Europæiske Unions pålæggelse af arealkvoter for tobaksdyrkningen i Grækenland har formindsket tobaksproduktionen, men har også formindsket beskæftigelsen inden for tobaksindustrien, som allerede var blevet reduceret på grund af teknologi. Dette har haft til resultat, at pensionsforventningerne er truet, hvilket dels skyldes en reduktion af tobaksarbejdernes forsikringsgivende dage og dels en forøgelse af det krævede antal forsikringsår (som nu er 40 år), hvilket har til følge, at de måske slet ikke vil kunne modtage nogen pension. Eftersom der er fastlagt særlige foranstaltninger vedrørende arbejdstagernes forsikrings- mæssige rettigheder, bedes Kommissionen oplyse, om den under henvisning til artikel 10 og artikel 25 i arbejdstagernes grundlæggende sociale rettigheder har til hensigt at træffe særlige foranstaltninger med henblik på at beskytte tobaksarbejdernes forsikringsrettigheder?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3031/98 af Odile LEPERRE-VERRIER til Kommissionen. Særlige togtakster for børnerige familier

eurovoc_concepts:
EU national
France
frontier worker
large family
rail transport
residence
tariff reduction

text: C 182/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 (1999/C 182/050) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3031/98 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen Om: Særlige togtakster for børnerige familier (8. oktober 1998) Den franske presse har i den senere tid været fyldt med forlydender om, at Kommissionen planlægger at forbyde de særlige takster for børnerige familier på de franske jernbaner. Kommissionens dementier synes ikke at have lagt en dæmper på den kritik, der har været fremsat fra familie- og forbrugerorganisationers side. Kan Kommissionen i enkeltheder redegøre for sin holdning i sagen og oplyse, hvordan den gjorde offentligheden bekendt med denne, især i Frankrig. Mange franske rejsende er endvidere forundret over, at der til trods for, at de internationale højhastighedstog skal betjene offentligheden, ikke er mulighed for at give rabat til familier, der rejser med disse tog. Kan Kommissionen oplyse om sin holdning hertil? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. december 1998) Efter informationerne i pressen om Kommissionens motiverede udtalelse i sagen om grænsearbejdere, der ikke er bosiddende i Frankrig, og erhvervelse af de franske statsbaners rabatkort til børnerige familier på samme vilkår som franskmænd (1) udsendte Kommissionen den 26. juni 1998 en ny pressemeddelelse, hvori det fremhæves, at franskmænd bevarer alle deres rettigheder med hensyn til at erhverve og beholde de franske statsbaners rabatkort til børnerige familier, uanset om de er bosiddende i Frankrig eller ej. Herefter har Kommissionen konstateret, at alle borgere fra andre medlemsstater, der er bosiddende i Frankrig, har den samme fordel, og skal præcisere, at den motiverede udtalelse ikke kun tager sigte på ikke-franske grænsear- bejdere, som hidtil ikke har kunnet få et rabatkort. Endelig skal Kommissionen anføre, at den under ingen omstændigheder anmoder Frankrig om at afskaffe den pågældende rabatordning. Det skal fremhæves, at Kommissionen også har indledt procedurer mod de øvrige tre medlemsstater (Belgien, Spanien, Luxembourg), hvis lovgivning indeholder lignende betingelser om bopæl, som forhindrer grænsear- bejdere i at få rabat til børnerige familier (2). SNCF and Westrail International (Thalys) bekræfter de oplysninger, som det ærede medlem har modtaget om muligheden for rabat, når familier rejser med internationale højhastighedstog. I henhold til de berørte parter har Thalys overhovedet ingen forpligter med hensyn til offentlige tjenesteydelser. De normale højhastig- hedstog har heller ingen forpligtelser på dette område i forbindelse med internationale rejser, og derfor anvendes der ikke sådanne rabatordninger i forbindelse med køb af billetter til internationale rejser. (1) (2) IP/98/421. IP/98/884. (1999/C 182/051) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3040/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Forskelsbehandling af borgerne i Bolzano-provinsen Den autonome provins Bolzano behandler i øjeblikket provinslov nr. 131/97 om socialt boligbyggeri i provinsen. I henhold til artikel 4 i denne lov stilles udvandrere, der har boet i mindst 5 år i Bolzano-provinsen inden udvandringen, og deres ægtefæller, som ønsker at bosætte sig igen i Bolzano, på lige fod med Bolzano- indbyggerne. Med denne støtte til udvandrere udgør denne artikel en forskelsbehandling af borgere, som af


title: Beslutning om samarbejdet med Middelhavslandene om indvandringsspørgsmål

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
Mediterranean third countries
aid to refugees
migration policy


title: Resolución sobre la cooperación con los países mediterráneos en materia de migración


title: Resolution on the death penalty passed on Rocco Derek Barnabei in the United States


title: WRITTEN QUESTION No. 3026/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. Admission of holders of German diplomas issued after six semesters of study to A/LA posts

eurovoc_concepts:
Germany
competition (EU)
diploma
length of studies
recognition of studies

text: C 96/158 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 (1999/C 96/228) SKRIFTLIG FR¯GA E-3026/98 fr(cid:229)n Miguel Arias Caæete (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Tilltr(cid:228)de till A/LA-tj(cid:228)nster f(cid:246)r personer som besitter tyska examina som omfattar sex terminers studier Med beaktande av f(cid:246)ljande: Kommissionsledamoten Erkki Liikanen uppger i sitt svar av den 10 februari 1998 p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-4186/97 (1) fr(cid:229)n BÆrbara D(cid:252)hrkop att tyska examina som omfattar minst (cid:229)tta terminers studier accepteras f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till tj(cid:228)nster i kategori A/LA inom EU-f(cid:246)rvaltningen. Kommissionen uppger i sitt svar p(cid:229) den ans(cid:246)kning om ogiltigf(cid:246)rklaring som lagts fram av Vicente Alonso Morales (T-299/97, punkt 3) att tyska yrkesh(cid:246)gskoleexamina (Fachhochschuldiplom) som omfattar (cid:229)tta terminers studier accepteras f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till tj(cid:228)nster i kategori A/LA. I meddelandet om allm(cid:228)nt uttagningsprov KOM/A1047, EGT C 145 A av den 13 maj 1997, fastst(cid:228)lls att varje praktikperiod beaktas vid bed(cid:246)mningen av yrkeserfarenhet. Varf(cid:246)r beviljar kommissionen personer som besitter tysk yrkesh(cid:246)gskoleexamen tilltr(cid:228)de till tj(cid:228)nster i kategori A/LA inom EU-f(cid:246)rvaltningen, n(cid:228)r det i detta fall (cid:228)r fr(cid:229)gan om en examen som omfattar h(cid:246)gst sex terminers studier plus en eller tv(cid:229) terminers praktik i f(cid:246)retag, dvs. yrkeserfarenhet? (1) EGT C 304, 2. 10. 1998, s. 15. Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Erkki Liikanen (20 oktober 1998) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2740/98 fr(cid:229)n Ana Palacio Vallelersundi (1). (1) Se s. 141. (1999/C 96/229) SKRIFTLIG FR¯GA E-3030/98 fr(cid:229)n Raimo Ilaskivi (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Ang(cid:229)ende: Undervisning i finska p(cid:229) ¯land Enligt aktuella tidningsuppgifter har en tj(cid:228)nsteman vid ¯lands landskapsstyrelse f(cid:246)rv(cid:228)grat en annan tj(cid:228)nsteman r(cid:228)tten att under arbetstid studera finska, som (cid:228)r Finlands f(cid:246)rsta officiella spr(cid:229)k. Tj(cid:228)nstemannen skulle emellertid nog ha f(cid:229)tt till(cid:229)telse att studera andra spr(cid:229)k under arbetstid. Som motivering uppgavs att det inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kunna finska, eftersom ¯land (cid:228)r en enspr(cid:229)kig autonomi. De finska turisterna (cid:228)r dock en betydelsefull grupp p(cid:229) ¯land. F(cid:246)rbudet mot att studera finska samtidigt som studier av andra spr(cid:229)k till(cid:229)ts (cid:228)r diskriminerande. Anser kommissionen att detta f(cid:246)rbud (cid:228)r f(cid:246)renligt med den status som EU beviljat ¯land? Om inte, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att tj(cid:228)nstem(cid:228)n vid ¯lands landskapsstyrelse skall kunna studera finska i samma utstr(cid:228)ckning som andra spr(cid:229)k? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Marcelino Oreja (24 november 1998) Det ligger utanf(cid:246)r kommissionens beh(cid:246)righet att behandla denna fr(cid:229)ga, som handl(cid:228)ggs uteslutande av ber(cid:246)rda nationella myndigheter


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3102/98 von Marie-Noëlle LIENEMANN an die Kommission. Versicherungs-Richtlinie

eurovoc_concepts:
directive (EU)
freedom to provide services
insurance
mutual assistance scheme
right of establishment

text: C 207/30 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 7. 1999 (1999/C 207/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3102/98 von Marie-Noëlle Lienemann (PSE) an die Kommission (8. Oktober 1998) Betrifft: Versicherungs-Richtlinie Die keinen Erwerbszweck verfolgenden Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit spielen eine maßgebliche Rolle für die medizinische Versorgung aller Bürger und für die Entwicklung von Vorbeugungsstrategien. Mit ihrer Hilfe entsteht eine solidarische Gemeinschaft zugunsten einer besseren sozialen Absicherung der europäischen Bürger. Hält es die Kommission daher nicht für zweckmäßig, einen anderen Rechtsrahmen, als er in der Ver- sicherungs-Richtlinie vorgesehen ist, zu schaffen? Wie gedenkt die Kommission ganz allgemein, der Besonderheit der Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit Rechnung zu tragen und deren Interessen zu wahren? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (16. November 1998) Die Kommission erkennt die Bedeutung der Rolle an, die die Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit im Rahmen der Sozialwirtschaft in der EU zu spielen haben. Was die Versicherungstätigkeit betrifft, so legen die EU-Versicherungsrichtlinien die Bedingungen für die Ausübung dieser Tätigkeit im Binnenmarkt fest, und zwar im Sinne der Grundsätze des EG-Vertrages auf dem Gebiet der Niederlassungsfreiheit und des freien Dienstleistungsverkehrs. Sie regeln den Zugang zu diesen Tätigkeiten sowie ihre Ausübung mit dem Ziel, von jedem Versicherungsunternehmen ; unabhängig von seiner Rechtsform ; eine angemessene Finanzlage zu fordern, so daß es stets in der Lage ist, seinen sich aus den abgeschlossenen Versicherungsverträgen ergebenden Verpflichtungen nachzukommen. Diese Regelung stützt sich auf eine sorgfältige Überwachung der finanziellen Aspekte des Versicherungsunternehmens. So ist u. a. vorgeschrieben, daß jederzeit ausreichende versicherungstechnische Rückstellungen zu bilden sind und sie auf der Aktivseite mit gleichwertigen, kongruenten und nach strengen Regeln angelegten Aktivposten zu unterlegen sind. Darüber hinaus ist eine ausreichende Solvabilitätsspanne zu bilden, die die gesamte Geschäftstätigkeit absichert und nach den Bestimmungen der Versicherungsrichtlinien zu berechnen ist. Auch muß das Versicherungsunternehmen über eine gute verwaltungsmäßige und buchhalterische Organisa- tion sowie über angemessene interne Kontrollverfahren verfügen. Die im Versicherungsbereich erlassenen EU-Richtlinien enthalten bereits Bestimmungen, die der Besonderheit der Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit Rechnung tragen. Diese Bestimmungen betreffen insbesondere die Bildung von Eigenmitteln bei diesen Einrichtungen (Solvabilitätsspanne). Sie gestatten den Nichtlebens- versicherungsvereinen auf Gegenseitigkeit, die Nachzahlungen von Beiträgen für die Bildung ihrer Solvabili- tätsspanne bis zu 50 % dieser Spanne zu verwenden. Ebenso können die Mitgliedstaaten den Richtlinien zufolge für die Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit eine Minderung um 25 % des Mindestbetrags des von den Richtlinien vorgeschriebenen Mindestgarantiefonds vorsehen. Die Richtlinie über die Beaufsichtigung der einer Versicherungsgruppe angehörenden Versicherungsunter- nehmen, die vom Rat und vom Europäischen Parlament am 27. Oktober 1998 erlassen wurde (1), trägt den von den Versicherungsvereinen auf Gegenseitigkeit während des Gesetzgebungsprozesses ausgedrückten Anliegen in jeder Hinsicht Rechnung. Diese Richtlinie schafft in der Tat die Grundlagen, die erforderlich sind, damit die Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit, die per definitionem keine gegenseitigen Beteiligungen halten dürfen, und die Versicherungsunternehmen in Gesellschafterform in bezug auf die Solvabilitätsan- forderungen paritätisch behandelt werden können, wenn sie ein und derselben Versicherungsgruppe angehören. Die derzeitigen Arbeiten auf dem Gebiet des Statuts der Europäischen Gegenseitigkeitsgesellschaft und der Europäischen Genossenschaft zielen ebenfalls darauf ab, den Vereinen auf Gegenseitigkeit in den Mit- gliedstaaten ein Rechtsmittel an die Hand zu geben, das ihren Besonderheiten Rechnung trägt. Damit soll es ihnen ermöglicht werden, im Binnenmarkt präsent zu sein und dort ihre Tätigkeiten ausüben zu können. (1) ABl. L 330 vom 5. 12. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 2956/98 by Nikitas KAKLAMANIS Problems for opticians wishing to practise in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
access to a profession
free movement of workers
infringement procedure (EU)
national implementing measure
optical industry
professional qualifications
recognition of diplomas

text: C 320/18 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 6. 11. 1999 (1999/C 320/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2956/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Optikon ammattia koskevia ongelmia Kreikassa Kreikassa noudatetaan outoja menettelyjä, mitä tulee mahdollisuuteen harjoittaa optikon ammattia. Vaikka voimassa on neuvoston direktiivi 89/48/ETY (1), joka koskee tutkintotodistusten tunnustamista, ja vaikka Italian terveysministeriö myöntää (kokeiden jälkeen) luvan ammatin harjoittamiseen optikoille, jotka ovat aloittaneet opintonsa Kreikassa ja saattaneet ne loppuun Italiassa, Kreikka kieltäytyy noudattamasta velvoit- teita, jotka se on ottanut kantaakseen, eikä myönnä näille optikoille vastaavaa lupaa. Käytännössä tuloksena on, että optikot, jotka ovat aloittaneet ja saattaneet päätökseen opintonsa yhteisön jäsenvaltioissa ja saaneet luvan ammatin harjoittamiseen yhdessä näistä, eivät voi työskennellä Kreikassa. Komissiolta kysytään: Sopiiko tämä käytäntö yhteen EU:n tärkeimpien periaatteiden kanssa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ja kuinka se aikoo reagoida, jotta Italiassa opintonsa loppuunsaattaneet kreikkalaiset optikot pääsisivät umpikujastaan? (1) EYVL L 19, 24. 1. 1989, s. 16. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat ongelmat johtuvat ensisijaisesti siitä, ettei Kreikka ole saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiiviä 89/48/ETY (1) täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnus- tamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/51/ ETY (2). Jäsenvaltioiden oli määrä ottaa direktiivi 92/51/ETY lainsäädäntöönsä viimeistään 18. kesäkuuta 1994. Italiassa myönnetyt optikon tutkintotodistukset kuuluvat direktiivin 92/51/ETY soveltamisalaan. Italian osalta optikon tutkinto mainitaan direktiivin liitteessä C, minkä vuoksi sitä voidaan pitää vertailukelpoisena direktiivissä 92/51/ETY tarkoitettujen tutkintojen kanssa. Henkilöön, jolla on direktiivin 92/51/ETY mukainen tutkintotodistus, voidaan soveltaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää jäsenval- joka asettaa direktiivissä 89/48/ETY tarkoitetun tutkintotodistuksen ehdoksi kyseisen ammatin tiossa, harjoittamiselle, kuten Kreikka näyttää toimivan optikon ammatin kohdalla. Komissio on käynnistänyt jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn Kreikkaa vastaan, koska se on jättänyt ilmoittamatta toimenpiteistä direktiivin 92/51/ETY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhteisöjen tuomioistuin on saanut asian käsiteltäväkseen (3). Kreikan viranomaiset ilmoittivat elokuussa 1998 toimenpiteistä kyseisen direktiivin ottamiseksi lainsäädän- töön. Komissio tutkii parhaillaan jatkaa asiaan liittyvää lainsäädäntöä. EYVL L 19, 24. 1. 1989. EYVL L 209, 24. 7. 1992. (1) (2) (3) Asia C-98/289. (1999/C 320/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Uusi tuontilisenssijärjestelmä Neuvoston 20. heinäkuuta 1998 antaman asetuksen (EY) 1637/98 (1), jolla muutetaan banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn vahvistavaa asetusta ETY N:o 404/93 (2), 17 artiklassa säädetään, että ”banaanien tuonnissa yhteisöön vaaditaan aina tuontilisenssi, jonka jäsenvaltiot myöntävät hakemuksesta jokaiselle asianomaiselle hakijalle riippumatta siitä, mihin tämä on sijoittautunut yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 ja 19 artiklan täytäntöönpanemiseksi annettavien erityissäännösten soveltamista”


title: Regolamento (CE) n. 2173/98 della Commissione dell'8 ottobre 1998 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione di segala di cui al regolamento (CE) n. 1746/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export
rye

text: L 273/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 9. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2173/98 DELLA COMMISSIONE dell’8 ottobre 1998 relativo alle offerte comunicate nell’ambito della gara per l’esportazione di segala di cui al regolamento (CE) n. 1746/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2094/98 (4), e in particolare l’articolo 7, all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, decidere di non dar seguito alla gara; considerando che, tenuto conto in particolare dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95, non (cid:138) opportuno fissare una restituzione massima o una tassa minima; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 considerando che una gara per la restituzione e/o la tassa all’esportazione di frumento tenero verso qualsiasi paese terzo (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1746/98 della Commissione (5); Non (cid:138) dato seguito alle offerte comunicate dal 2 all’8 ottobre 1998, nell’ambito della gara per la restituzione o per la tassa all’esportazione di segala di cui al regolamento (CE) n. 1746/98. considerando che, conformemente all’articolo 7 del rego- lamento (CE) n. 1501/95, la Commissione pu(cid:149), in base alle offerte comunicate e secondo la procedura prevista Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 9 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l’8 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 61. (5) GU L 219 del 7. 8. 1998, pag. 3


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3044/98 του Jose APOLINARIO προς την Επ τροπή. Κοινοτικά ταμεία για τον εμπορικό τομέα

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
budget
common commercial policy
implementation of the budget
social partners

text: 14. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 135/159 Η Επιτροπη´ δεν διαθε´τει µε´σα για να επιταχυ´νει τις διαδικασι´ες κυ´ρωσης στα εθνικα´ κοινοβου´λια. 4. Μπορει´ µο´νο να υπογραµµι´σει τη σηµασι´α της κυ´ρωσης για το συ´νολο της διαδικασι´ας του Χα´ρτη Ενε´ργειας, και ιδι´ως για τη δηµιουργι´α κλι´µατος φιλικου´ προς τους επενδυτε´ς στις χω´ ρες που βρι´σκονται σε µεταβατικη´ περι´οδο. (1999/C 135/197) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3044/98 υποβολη´ : José Apolinário (PSE) προς την Επιτροπη´ (8 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Κοινοτικα´ ταµει´α για τον εµπορικο´ τοµε´α Ζητω´ απο´ την Επιτροπη´ να µε πληροφορη´σει τι´ ποσοστο´ των πο´ρων της ΕΕ διατι´θεται για το εµπο´ριο στους κα´τωθι συγκεκριµε´νους τοµει´ς και, εφο´σον ει´ναι δυνατο´, ανα´ κρα´τος µε´λος: 1. Θε´ση B3-4000, «Βιοµηχανικε´ς σχε´σεις και κοινωνικο´ς δια´λογος»; 2. Θε´ση B3-4002, «∆ραστηριο´τητες επαγγελµατικη´ς κατα´ρτισης και ενηµε´ρωσης για οργανω´ σεις παρα- γωγω´ ν»; 3. Θε´ση B3-4003, «Ενηµε´ρωση, διαβου´λευση και συµµετοχη´ των εκπροσω´ πων των επιχειρη´σεων»; 4. Πιστω´ σεις διοικητικη´ς λειτουργι´ας απο´ τη ∆Γ ΧΧΙΙΙ για τον εµπορικο´ τοµε´α και για τη στη´ριξη των µικροµεσαι´ων επιχειρη´σεων; 5. Προ´γραµµα Leonardo. Ζητω´ επι´σης απο´ την Επιτροπη´ να µε πληροφορη´σει κατα´ ποι´ον τρο´πο και σε ποιο´ µε´τρο οι κοινωνικοι´ εται´ροι του εµπορικου´ τοµε´α χρηµατοδοτου´νται απο´ ταµει´α της ΕΕ και να µου δω´ σει επι´σης στοιχει´α που αφορου´ν την εκτε´λεση ανα´ κρα´τος µε´λος. Απα´ ντηση του κ. Papoutsis εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (4 ∆εκεµβρι´ου 1998) Το Αξιο´τιµο Με´λος του Κοινοβουλι´ου παρακαλει´ται να ανατρε´ξει στην απα´ντηση της Επιτροπη´ς στη γραπτη´ ερω´ τηση Ε-2097/98 του κ. Blak (1). (1) βλε´πε σελι´δα 14. (1999/C 135/198) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-3050/98 υποβολη´ : Hiltrud Breyer (V) προς την Επιτροπη´ (2 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Ολλανδικη´ µελε´τη για τις φθαλαµι´δες Γιατι´ η Επιστηµονικη´ Επιτροπη´ Τοξικο´τητας, Οικοτοξικο´τητας και Περιβα´λλοντος ο´ρισε τον Απρι´λιο 1. του 1998 υψηλο´τερες οριακε´ς τιµε´ς για την παραδεκτη´ ηµερη´σια δο´ση (ΠΗ∆) παρο´τι το 1994; Γιατι´, µεταξυ´ των εκθε´σεων της Επιτροπη´ς, του Φεβρουαρι´ου και του Απριλι´ου 1998, το υποθετικο´ 2. βα´ρος βρεφω´ ν αυξη´θηκε απο´ 5 σε 8 χλγρ. ενω´ ο υποθετικο´ς χρο´νος πιπιλι´σµατος µειω´ θηκε απο´ 12 σε 6 ω´ ρες και συνεπω´ ς τω´ ρα κατατα´σσονται ως δυνα´µει επικι´νδυνες τρεις φθαλιµι´δες αντι´ των δυ´ο που η´σαν προηγουµε´νως; Η Επιστηµονικη´ Επιτροπη´ εκτιµα´ ο´τι η απορρο´φηση φθαλιµι´δης µε´σω παιχνιδιω´ ν κυµαι´νεται µο´νο σε 3. ποσοστο´ 10-30 % της συνολικη´ς ε´κθεσης. Γιατι´, παρα´ ταυ´τα, χρησιµοποιει´ η Επιτροπη´ την πλη´ρη οριακη´ τιµη´ ΠΗ∆ (αντι´ µο´νο 10-30 %) ως βα´ση της συ´σταση´ς της ο´σον αφορα´ την ελευθε´ρωση φθαλαµι´δης, αγνοω´ ντας ε´τσι ε´να πραγµατικο´ στοιχει´ο το οποι´ο αυτη´ η ι´δια ει´χε επισηµα´νει προηγουµε´νως;


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3011/98 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Libre competencia entre empresas privadas

eurovoc_concepts:
EU law - national law
competence of the Member States
free competition
pharmacology
private sector
public holiday


title: WRITTEN QUESTION No. 3025/98 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Gas and fire liability

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC recommendation
EU law - national law
consumer information
fire
fire protection
hotel industry
inflammable product
tourism

text: 14. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 135/153 (1999/C 135/190) SKRIFTLIG FRÅGA E-3025/98 från Phillip Whitehead (PSE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Ansvarsskyldighet för gas och brand Kommer kommissionen att än en gång överväga behovet av ett förslag om ansvar för tjänster för att komplettera det nuvarande direktivet om produktansvar? Vidare: har kommissionen företagit någon undersökning om hur information rörande brandsäkerhet når fram på bästa sätt till konsumenter som nyttjar semesterbostäder och anser kommissionen att det finns anledning att göra den nuvarande rekommendationen om brandsäkerhet obligatorisk? Svar från Emma Bonino på kommissionens vägnar (5 november 1998) I samband med skydd av konsumenters säkerhet och som en del av den inre marknaden ämnar kommissionen se över och undersöka vilken typ av verksamhet på gemenskapsnivå som behövs för att garantera att tjänster är säkra, hur omfattande denna verksamhet skall vara samt vilka olika möjligheter och alternativa verksamhetsformer som kan komma i fråga. Man kommer att överväga både förebyggande aspekter som berör tjänsters säkerhet och reparerande aspekter i samband med ansvarsfrågor. Kommissionen ämnar påbörja undersökningar som skall fungera som underlag för en uppdaterad bedömning av frågan som skall göras så snart som möjligt. De kontakter som behövs med experter och intressegrupper i medlemsstaterna kommer att knytas genom dessa undersökningar. Säkerhetsinformation ingår redan i rådets rekommendation 86/666/EEG av den 22 december 1986 om brandsäkerhet på hotell (1). Kommissionen har inga planer på att inleda särskild forskning på detta område. Till följd av Europaparlamentets resolution om brandsäkerhet på hotell (2) utfördes en undersökning om hur rekommendationen hade införlivats i medlemsstaterna som visade att rekommendationen i stor utsträckning hade införlivats med den nationella lagstiftningen. Av denna orsak har kommissionen inte några planer på att föreslå att denna rekommendation görs obligatorisk. För närmare uppgifter hänvisas parlamentsledamoten till kommissionens svar på den skriftliga frågan nr E-1423/97 från Anita Pollack (3). Säkerhet på hotell kan emellertid granskas samtidigt med granskning av tjänsters säkerhet och kan även beaktas i undersökningar som utförs på detta område. (1) EGT L 384, 31. 12. 1986. (2) EGT C 205, 25. 7. 1994. (3) EGT C 45, 10. 2. 1998. (1999/C 135/191) SKRIFTLIG FRÅGA E-3029/98 från Miguel Arias Cañete (PPE) till kommissionen (8 oktober 1998) Angående: Hinder för den fria rörligheten för produkter som tillverkats av ädelmetaller Det existerar inget specifikt gemenskapsdirektiv om harmonisering av tillverkning och försäljning av föremål som tillverkats av ädelmetaller. Detta har lett till att vissa medlemsstater inom EU försvårar och


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3102/98 dell'on. Marie-Noëlle LIENEMANN alla Commissione. Direttiva sulle assicurazioni

text: C 207/30 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 7. 1999 (1999/C 207/038) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3102/98 di Marie-Noëlle Lienemann (PSE) alla Commissione (8 ottobre 1998) Oggetto: Direttiva sulle assicurazioni Gli enti mutualistici senza fine di lucro svolgono un ruolo di importanza fondamentale per l’accesso di tutti alle cure e per lo sviluppo delle prassi di prevenzione. Essi contribuiscono a fornire la solidarietà a favore di una migliore copertura sociale dei cittadini europei. In questo spirito non ritiene opportuno la Commissione formulare un quadro legislativo diverso da quello previsto nella direttiva sulle assicurazioni? In linea più generale come intende la Commissione tener conto della specificità del movimento mutualistico e della salvaguardia dei suoi interessi? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (16 novembre 1998) La Commissione è conscia dell’importanza del ruolo degli enti mutualistici nel quadro dell’economia sociale della Comunità. Per quanto riguarda l’attività assicurativa, le direttive comunitarie sulle assicurazioni stabiliscono le condizioni di esercizio di quest’attività nel mercato unico, conformemente ai principi della libertà di stabilimento e della libera prestazione di servizi, contenuti nel trattato CE. Per l’accesso a queste attività e al loro esercizio tali direttive impongono, per qualsiasi impresa di assicurazione, indipendentemente dalla sua forma giuridica, una situazione finanziaria tale da consentirle di soddisfare in qualsiasi momento gli impegni risultanti dai contratti di assicurazione sottoscritti. Questo regime si basa su un’attenta sorveglianza degli aspetti di ordine finanziario dell’impresa di assicurazione ed impone, tra l’altro, l’esistenza in qualsiasi momento di riserve tecniche sufficienti, rappresentate da attivi equivalenti, congrui e investiti secondo norme rigorose, la costituzione di un margine di solvibilità sufficiente per tutte le sue attività calcolato secondo le disposizioni delle direttive sulle assicurazioni, l’esistenza di una buona organizzazione amministrativa e contabile e di procedure di controllo interno adeguate. Le direttive comunitarie adottate nel settore delle assicurazioni hanno già previsto disposizioni che tengono conto della specificità degli organismi di assicurazione a forma mutualistica. Queste disposizioni riguardano in particolare la costituzione dei fondi propri di questi organismi (margine di solvibilità) e permettono alle mutue di assicurazione non vita di avvalersi di richiami di contributi per la costituzione del loro margine di solvibilità fino a concorrenza del 50 % di detto margine. Inoltre le direttive permettono agli Stati membri di prevedere per le mutue la riduzione del 25 % del fondo minimo di garanzia imposto dalle direttive. La direttiva relativa alla vigilanza sulle imprese di assicurazione appartenenti ad un gruppo, adottata il 27 ottobre 1998 dal Consiglio e dal Parlament (1), tiene pienamente conto delle preoccupazioni espresse dalle mutue di assicurazione nel corso del processo legislativo. Infatti, questa direttiva crea le condizioni necessarie perché le mutue di assicurazione, che per definizione non possono avere partecipazioni incrociate, e le imprese di assicurazione costituite con forme societarie possano godere di un trattamento paritario per quanto riguarda il rispetto dei requisiti di solvibilità, quando fanno parte di un gruppo assicurativo. I lavori in corso sullo status della mutualità europea e della società cooperativa europea mirano anche a dotare gli enti mutualistici degli Stati membri di uno strumento giuridico adeguato alla loro specificità, che permetta loro di essere presenti nel mercato interno per esercitarvi le loro attività. (1) GU L 330 del 5. 12. 1998


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2942/98 af Carlos CARNERO GONZÁLEZ Telefontaksterne i Madrid-regionen efter indførelsen af "det regulære Madrid-distrikt" og følgerne for forbrugerne

text: C 320/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 6. 11. 1999 (cid:1) at Beatles-turismen konstant tager til, og at flere steder, herunder Cavern Club, Beatles Museum og Paul McCartneys hus, nu trækker tusindvis af besøgende til og giver anledning til en årlig Beatles-festival; (cid:1) at de store offentlige bygninger og herresæder, f. eks. Speke Hall og Croxteth Hall, er blandt de fineste i Europa; Er Kommissionen enig i, at det er vigtigt at sætte fokus på disse aktiver? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies på skriftlige forespørgsler E-2912/98 og E-2913/98 (10. november 1998) Skønt det er sandsynligt, at der vedtages et europæisk strukturfondprogram, som dækker Merseyside-området efter 1999, er det endnu uvist, om det bliver et mål nr. 1-program. Vedtagelsen af den nye fortegnelse over mål nr. 1-regioner forventes først at ske i første halvdel af 1999. Selv om image ikke i sig selv er en økonomisk drivkraft, mener Kommissionen, at den positive udvikling i Merseyside’s image bestemt bør understreges af det regionale partnerskab. Kommissionen yder teknisk bistand til at offentliggøre bidraget fra strukturfondene til en sådan udvikling under det løbende Merseyside-program og forventer, at det fortsætter under et fremtidigt program. I hvor høj grad turisme kan blive en prioritet under et fremtidigt program for Merseyside, afhænger af, om de lokale partnere kan vedtage og forpligte sig til en overbevisende strategi for at skabe bæredygtige job af god kvalitet i denne sektor. Tætte partnerskaber er afgørende for denne form for strategi, som forudsætter kollektive initiativer, der skal skabe sammenhæng mellem turismens udvikling og foranstaltningerne til fremme af vækst i kulturelle industrier og uddannelse af lokalbefolkningen, således at standarden og kvalifikationerne på dette område kan øges. (1999/C 320/022) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2942/98 af Carlos Carnero González (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Telefontaksterne i Madrid-regionen efter indførelsen af »det regulære Madrid-distrikt« og følgerne for forbrugerne I de seneste uger har kommuner, politiske og sociale kredse og borgerforeninger protesteret mod de nye telefontakster, som det spanske telefonselskab Telefónica har indført i Madrid-regionen, efter deres mening på en arbitrær måde, som er til stor skade for mange brugere. Øjensynlig har Telefónica inddelt Madrid-regionen i to sektorer, nemlig dels det såkaldte »regulære Madrid-distrikt« omfattende hovedstaden og visse andre kommuner, dels resten af regionen, der bl. a. omfatter større kommuner såsom Alcalá de Henares, Aranjuez og Arganda del Rey (med henholdsvis 195. 000, 41. 000 og 30. 000 indbyggere samt store industrizoner). Den primære ulempe ved denne struktur for forbrugerne består i, at opkald, som foretages fra steder, der ligger inden for regionen, men uden for det »regulære distrikt«, til Madrid by eller andre kommuner i distriktet, bliver langt dyrere end telefonsamtaler inden for distriktet, der betragtes som »provinssamtaler«, helt uafhængigt af afstandene mellem den kaldende og den kaldte. Denne urimelige og arbitrære situation rammer omkring 650. 000 personer og tusindvis af virksomheder. Man har således beregnet, at enhver privat abonnent uden for det »regulære distrikt« med de nuværende takster i gennemsnit kan komme til at betale 5. 000 pesetas mere om måneden end abonnenter inden for distriktet. Hvad erhvervslivet angår, vil f. eks. virksomhederne i Alcalá de Henares kunne komme til at betale mellem 2 og 9 gange så meget. Herudover har Telefónica ikke været i stand til fremlægge nogen som helst objektiv begrundelse for sin beslutning om at indføre det nævnte distrikt og de differentierede takster, hvilket er blevet meget dårligt modtaget af den offentlige opinion i området


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3001/98 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Banker med offentlig-retlig status

eurovoc_concepts:
Austria
Luxembourg
State aid
credit institution
legal status
public bank

text: 29. 4. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 118/175 (1999/C 118/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3000/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Ransagninger i łstrigske banker Kommissionen gennemg(cid:229)r i łjeblikket som konkurrencemyndighed datamateriale, der er indsamlet ved ransagninger i łstrigske banker. Erfaringen viser, at kartelsager varer meget l(cid:230)nge. Er det alligevel muligt for Kommissionen at forel(cid:230)gge en nogenlunde tidsplan for de videre aktiviteter? Hvordan ser denne i bekr(cid:230)ftende fald ud, hhv. hvorn(cid:229)r kan der p(cid:229)regnes konkrete resultater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (6. november 1998) Som det (cid:230)rede medlem vil forst(cid:229), kan Kommissionen som princip ikke kommentere igangv(cid:230)rende sager. Den kan s(cid:229)ledes heller ikke udtale sig om den forventede udvikling i s(cid:229)danne sager. (1999/C 118/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3001/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Banker med offentlig-retlig status Kommissionen besk(cid:230)ftiger sig i łjeblikket med banker med offentlig-retlig status, der er omfattet af statsgaranti. Den blev opfordret hertil i Amsterdam-traktaten og efterkommer hermed denne opfordring. Kan Kommissionen allerede nu oplyse, hvorn(cid:229)r man kan p(cid:229)regne resultaterne af denne under- 1. słgelse? I hvor mange, og i hvilke, medlemsstater er Kommissionen stłdt p(cid:229) uberettigede begunstigelser som 2. fłlge af statslig h(cid:230)ftelse, og hvilke videre skridt p(cid:229)t(cid:230)nker den at tage? Hvorledes vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af de hidtidige undersłgelser erkl(cid:230)ringen fra (cid:216)strig 3. og Luxembourg om kreditinstitutter? 4. ˘ndrer erkl(cid:230)ringen noget ved (cid:216)strigs konkrete situation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (11. november 1998) Kommissionen har afsluttet undersłgelsen og godkendte rapporten den 17. juni 1998. Den p(cid:229)regner 1. at freml(cid:230)gge rapporten for (cid:216)KOFIN-R(cid:229)det den 23. november 1998. 2. Rapporten behandler spłrgsm(cid:229)let om, hvilke tjenesteydelser inden for banksektoren der af medlemsstaterne betragtes som »tjenesteydelser af almindelig łkonomisk interesse« i henhold til EF- traktatens artikel 90, stk. 2, og i hvilket omfang der ydes faciliteter som kompensation for at udfłre dem. Rapporten behandler ikke specielt spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt ydelse af statsgarantier til fordel for bestemte banker er forenelig med EF-traktaten


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3032/98 del Odile LEPERRE-VERRIER a la Comisión. Protección del patrimonio en Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
UNO
Unesco
cooperation policy
cultural cooperation
cultural heritage
heritage protection
the EU's international role

text: C 142/74 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 (1999/C 142/089) PREGUNTA ESCRITA E-3032/98 de Odile Leperre-Verrier (ARE) a la Comisión (8 de octubre de 1998) Asunto: Protección del patrimonio en Kosovo El conflicto que actualmente vive Kosovo tiene consecuencias para el patrimonio cultural de este país, ya se trate del patrimonio civil o religioso, musulmán u ortodoxo. ¿Puede indicar la Comisión si prevé adoptar medidas para proteger dicho patrimonio y cooperar con la UNESCO para sensibilizar a la comunidad internacional, así como favorecer la creación de un consenso entre las dos comunidades, poseedoras ambas de una rica cultura? Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisión (7 de diciembre de 1998) La Comisión comparte la preocupación de Su Señoría por las demoledoras consecuencias que el conflicto de Kosovo está teniendo en su patrimonio cultural civil y religioso. Como Su Señoría sabe bien, la Comunidad participa intensamente en los esfuerzos internacionales desplegados para reconciliar a las dos comunidades. No obstante, la Comisión no tiene competencia para adoptar ningún tipo de medida con vistas a la protección del patrimonio cultural de Kosovo. En el caso de que la Organización de las Naciones Unidas para la Educación, la Ciencia y la Cultura (Unesco) adoptara alguna iniciativa en relación con el asunto a que hace referencia Su Señoría, la Comisión estaría deseosa de poder colaborar en dicha iniciativa. (1999/C 142/090) PREGUNTA ESCRITA E-3033/98 de Gianfranco Dell’Alba (ARE) a la Comisión (8 de octubre de 1998) Asunto: Acusaciones de defensa de intereses privados en actos oficiales por parte de Alitalia en el asunto Malpensa El 20 de septiembre de 1998, Alitalia publicó en algunos periódicos italianos un anuncio de pago titulado «Alguien está jugando sucio para que no se abra Malpensa», en el que se afirma, entre otras cosas, que «por presiones de intereses económicos de algunas compañías internacionales, se pretende anular todo». Las críticas de Alitalia se refieren evidentemente a la decisión de la Comisión que ha considerado ilegal, sobre la base del Derecho comunitario, el Decreto Burlando, y sostienen que la Comisión ha actuado de manera ilegal (. juego sucio) con vistas a defender «los intereses económicos de algunas compañías internacionales». ¿Qué medidas piensa adoptar la Comisión para hacer frente, incluso desde el punto de vista judicial, a estas afirmaciones que llevan a suponer que la decisión de la Comisión sobre el asunto Malpensa obedece a la defensa de intereses privados en actos oficiales, agravada por otros delitos como la concusión, etc. ? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisión (26 de noviembre de 1998) En su Decisión de 16 de septiembre de 1998 la Comisión aborda las cuestiones de la discriminación y falta de proporcionalidad planteadas por las normas de distribución del tráfico aéreo que intentaba utilizar el Gobierno italiano. Esa Decisión se basa en el artículo 8 del Reglamento (CEE) 2408/92 del Consejo, de 23 de julio de 1992, relativo al acceso de las compañías aéreas de la Comunidad a las rutas aéreas