title: 98/604/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä lokakuuta 1998, yhteisön taloudellisesta tuesta lammasrokon hävittämiseksi Kreikasta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3118) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

text: 28. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 289/37 KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, yhteis(cid:148)n taloudellisesta tuesta lammasrokon h(cid:132)vitt(cid:132)miseksi Kreikasta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3118) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen) (98/604/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon tietyist(cid:132) el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kint(cid:132)alan kustannuksista 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1990 tehdyn neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 90/424/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 94/370/EY (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) annetussa neuvoston direktiiviss(cid:132) 92/119/ETY (4), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet, yhteis(cid:148)n taloudellisen osallistumisen edellytykset on t(cid:132)ytetty, yhteis(cid:148)n taloudellinen tuki maksetaan toimenpiteiden t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanon toteamisen j(cid:132)lkeen ja sitten kun viran- omaiset ovat toimittaneet kaikki pyydetyt tiedot s(cid:132)(cid:132)de- tyiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoissa, ja t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyt el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kint(cid:132)komitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat pysyv(cid:132)n komissio teki 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 97/ 658/EY (3) yhteis(cid:148)n taloudellisesta tuesta lammasrokon h(cid:132)vitt(cid:132)miseksi Kreikassa; yhteis(cid:148)n taloudellista tukea voitiin my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) marraskuun 1995 ja joulukuun 1996 v(cid:132)li- sen(cid:132) aikana ilmaantuneiden lammasrokon tautipes(cid:132)k- keiden osalta, Kreikassa on todettu uusia lammasrokon tautipes(cid:132)kkeit(cid:132) vuoden 1997 aikana; koska t(cid:132)m(cid:132)n taudin ilmaantuminen aiheuttaa yhteis(cid:148)n lammas- ja vuohikarjalle vakavan uhan, on suotavaa jatkaa h(cid:132)vitt(cid:132)mistoimia erityisesti my(cid:148)nt(cid:132)- m(cid:132)ll(cid:132) kasvattajille uudestaan yhteis(cid:148)n taloudellista tukea korvauksena menetyksist(cid:132), heti kun lammasrokon esiintyminen vahvistettiin viralli- sesti, Kreikan viranomaiset antoivat tiedon toteuttamis- taan asianmukaisista toimenpiteist(cid:132), joihin kuuluvat my(cid:148)s p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 90/424/ETY 3 artiklan 2 kohdassa luetellut toimenpiteet ja yhteis(cid:148)n yleisist(cid:132) toimenpiteist(cid:132) tiettyjen el(cid:132)intautien torjumiseksi sek(cid:132) swine vesicular -tautiin liit- tyvist(cid:132) erityistoimenpiteist(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 19 (2) EYVL L 168, 2. 7. 1994, s. 31 (3) EYVL L 278, 11. 10. 1997, s. 26 ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Kreikka voi saada yhteis(cid:148)n taloudellista tukea sen alueelle vuoden 1997 aikana ilmaantuneiden lammasrokon tauti- pes(cid:132)kkeiden vuoksi. 2 artikla 1. Yhteis(cid:148)n tuki maksetaan tositteiden esitt(cid:132)misen j(cid:132)lkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta suoritettavia tarkastuksia. 2. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettuja tositteita ovat: a) epidemiologinen selvitys kaikilta tiloilta, joilla on tehty teurastuksia. Selvityksess(cid:132) on oltava tiedot v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n seuraavista tekij(cid:148)ist(cid:132): (4) EYVL L 62, 15. 3. 1993, s. 69 L 289/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 10. 98 i) saastuneet tilat — sijainti ja osoite, — taudin ep(cid:132)ilyp(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja vahvistusp(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), — teurastettujen ja h(cid:132)vitettyjen el(cid:132)inten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lajeittain ja luokittain sek(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)merkint(cid:132), — teurastus- ja h(cid:132)vitt(cid:132)mismenetelm(cid:132), — tautiep(cid:132)ilyn yhteydess(cid:132) ker(cid:132)ttyjen ja tutkittujen n(cid:132)ytteiden tyyppi ja lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132); tehtyjen tutki- musten tulokset, — saastuneiden tilojen tyhjent(cid:132)misen yhteydess(cid:132) ker(cid:132)ttyjen ja tutkittujen n(cid:132)ytteiden tyyppi ja lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132); tehtyjen tutkimusten tulokset, — tartunnan oletettu alkuper(cid:132) t(cid:132)ydellisen epide- miologisen analyysin j(cid:132)lkeen; ii) kosketuksissa ollut tila: — kuten i alakohdan ensimm(cid:132)isess(cid:132), kolmannessa, nelj(cid:132)nness(cid:132) ja kuudennessa luetelmakohdassa, johon kosketus on ep(cid:132)ill(cid:132)(cid:132)n; kosketuksen (pes(cid:132)ke), sit(cid:132) — saastunut tila varmistettu tai luonne; b) taloudellinen selvitys, jossa on luettelo edunsaajista, heid(cid:132)n osoitteensa, teurastettujen el(cid:132)inten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132), laji teurastusp(cid:132)iv(cid:132) ja maksettu summa (arvonlis(cid:132)veroton) sek(cid:132) maksup(cid:132)iv(cid:132). ja luokka, 2. Komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tuesta ennen 15 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) huhtikuuta 1999. Se antaa ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) toukokuuta 1999 pysyv(cid:132)ss(cid:132) el(cid:132)inl(cid:132)(cid:132)kint(cid:132)komiteassa j(cid:132)senvaltioille tiedon tehdyst(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) arviointia varten. kokoontuneille 4 artikla 1. Komissio voi tehd(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) kansallisten toimi- tarkastuksia paikalla valtaisten viranomaisten kanssa toimenpiteiden soveltamisen ja aiheutuneiden menojen varmistamiseksi. Komissio antaa j(cid:132)senvaltioille tiedon suoritettujen tarkas- tusten tuloksista. 2. Yhteisen maatalouspolitiikan 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 (1) 8 ja 9 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin. rahoituksesta 5 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Helleenien tasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. 3 artikla 1. Maksupyynt(cid:148) 2 artiklassa tarkoitettuine tositteineen on toimitettava komissiolle ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulukuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 94, 28. 4. 1970, s. 13


title: Protocol privind punerea în aplicare a Convenției alpine din 1991 în domeniul turismului Protocolul turismului

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
environmental protection
international convention
the EU's international role
tourism

formats: html pdf print

text: 256 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 22005A1222(03) 22. 12. 2005 JURNALUL OFICIAL AL UNIUNII EUROPENE L 337/43 privind punerea în aplicare a Convenției alpine din 1991 în domeniul turismului PROTOCOL Protocolul turismului Preambul REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA, REPUBLICA AUSTRIA, REPUBLICA FRANCEZĂ, REPUBLICA ITALIANĂ, PRINCIPATUL LIECHTENSTEIN, PRINCIPATUL MONACO, REPUBLICA SLOVENIA, CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ ș(cid:13)i COMUNITATEA EUROPEANĂ, ÎN CONFORMITATE cu misiunea rezultată din Convenția privind protecția Alpilor (Convenția alpină) din 7 noiembrie 1991, de a urma o politică globală de protecție ș(cid:13)i dezvoltare durabilă a regiunii alpine; ÎN CONFORMITATE cu obligațiile prevăzute la articolul 2 alineatele (2) ș(cid:13)i (3) din Convenția alpină; AVÂND ÎN VEDERE dorința părților de a armoniza interesele economice cu cerințele ecologice ș(cid:13)i de a asigura o dezvoltare durabilă; CONȘ(cid:13) TIENTE că Alpii sunt mediul de viață ș(cid:13)i mediul de dezvoltare economică pentru populația locală; CONVINSE că populația locală trebuie să fie capabilă să îș(cid:13)i elaboreze propriul plan de dezvoltare socială, culturală ș(cid:13)i economică ș(cid:13)i să ia parte la punerea în aplicare a acestuia în cadrul instituțional existent; AVÂND ÎN VEDERE faptul că, în civilizația noastră urbană, există o nevoie din ce în ce mai mare de activități diversificate de turism ș(cid:13)i de petrecere a timpului liber care să fie adecvate modului de viață actual; AVÂND ÎN VEDERE faptul că Alpii rămân una dintre cele mai importante zone pentru turism ș(cid:13)i petrecerea timpului liber din Europa datorită gamei largi de activități de petrecere a timpului liber oferite, deosebitei varietăți a peisajului ș(cid:13)i diversității ecosistemelor lor ș(cid:13)i că protecția regiunii alpine ar trebui să depăș(cid:13)ească limitele cadrelor naționale; AVÂND ÎN VEDERE faptul că o proporție semnificativă a populației anumitor părți contractante trăieș(cid:13)te în Alpi ș(cid:13)i că turismul din regiunea alpină este de interes public deoarece ajută la menținerea unei populații permanente; 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 AVÂND ÎN VEDERE faptul că turismul montan trebuie să facă față concurenței într-un context din ce în ce mai globalizat ș(cid:13)i contribuie în mod semnificativ la performanțele economice ale regiunii alpine; AVÂND ÎN VEDERE faptul că tendințele recente par să se îndrepte către o mai mare armonie între turism ș(cid:13)i mediu: interesul din ce în mai mare al clienților pentru ambianța naturală atractivă, care este protejată atât vara, cât ș(cid:13)i iarna, iar pentru factorii de decizie locali, grija de a asigura destinațiilor turistice o mai mare protecție a mediului înconjurător; AVÂND ÎN VEDERE faptul că în regiunea alpină trebuie să se acorde o atenție individuală limitărilor capacității de adaptare a ecosistemului fiecărei locații, iar fiecare ecosistem trebuie apreciat pentru trăsăturile sale specifice; AVÂND ÎN VEDERE faptul că moș(cid:13)tenirea naturală ș(cid:13)i culturală, precum ș(cid:13)i peisajele naturale constituie o parte esențială a turismului în Alpi; CONȘ(cid:13) TIENTE că statele alpine sunt caracterizate de diferențe naturale, culturale, economice ș(cid:13)i instituționale, care le-au determinat o dezvoltare independentă, creându-se facilități turistice foarte variate care, departe de a deveni standardizate la nivel internațional, ar trebui să fie o sursă de activități turistice diverse ș(cid:13)i complementare; CONȘ(cid:13) TIENTE de necesitatea dezvoltării durabile a industriei turismului, care să se bazeze pe dezvoltarea moș(cid:13)tenirii naturale ș(cid:13)i pe furnizarea unor servicii de înaltă calitate, datorită faptului că majoritatea regiunilor alpine depind de turism, care reprezintă ș(cid:13)i o modalitate prin care populația locală îș(cid:13)i câș(cid:13)tigă existența; CONȘ(cid:13) TIENTE că ar trebui să se încurajeze excursioniș(cid:13)tii să respecte natura, să li se ofere acestora posibilitatea de a înțelege mai bine populația care trăieș(cid:13)te ș(cid:13)i munceș(cid:13)te în zonele destinațiilor turistice ș(cid:13)i să se creeze acestora cele mai bune condiții posibile pentru a descoperi cu adevărat diversitatea naturii din regiunea alpină; CONȘ(cid:13) TIENTE că este responsabilitatea organizațiilor de turism profesionisteș(cid:13)i a autorităților regionale ș(cid:13)i locale să pună în practică, într-un cadru definit pentru regiunea Alpină, mijloace de îmbunătățire a structurilor de producție ș(cid:13)i a eficienței lor; DORIND să contribuie la dezvoltarea durabilă în Alpi prin încurajarea turismului ecologic, care este ș(cid:13)i o bază esențială pentru standardul de viață ș(cid:13)i standardul economic al populației locale; CONVINSE că anumite probleme pot fi rezolvate numai într-un cadru transfrontalier ș(cid:13)i necesită măsuri comune din partea statelor alpine, CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ: CAPITOLUL I DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1 Obiectiv Obiectivul prezentului protocol este acela de a contribui la dezvoltarea durabilă în regiunea alpină în cadrul instituțional existent, prin încurajarea turismului ecologic prin măsuri ș(cid:13)i recomandări specifice care iau în considerare atât interesele populației locale, cât ș(cid:13)i pe cele ale turiș(cid:13)tilor. locale din regiunea alpină ș(cid:13)i să promoveze cooperarea la nivel teritorial adecvat pentru rezolvarea problemelor comune. încurajează contractante (2) Părțile cooperării internaționale dintre organismele competente relevante. Ele asi- gură, în special, dezvoltarea zonelor transfrontaliere prin coordo- narea activităților de turism ecologic ș(cid:13)i de petrecere a timpului liber. întărirea Articolul 2 Cooperarea internațională (1) Părțile contractante se angajează să elimine obstacolele din internaționale dintre autoritățile regionale ș(cid:13)i calea cooperării (3) În cazul în care autoritățile locale ș(cid:13)i regionale nu pot pune în aplicare măsurile deoarece acestea reprezintă chestiuni de com- petență națională sau internațională, trebuie să se ofere acestor autorități ocazia de a reprezenta în mod eficient interesele populației. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 Articolul 3 Luarea în considerare a obiectivelor în alte politici Părțile contractante se angajează să ia în considerare obiectivele prezentului protocol ș(cid:13)i în alte politici, în special în domeniul amenajării transportului, al agriculturii, al silviculturii, al protecției mediului ș(cid:13)i a naturii, precum ș(cid:13)i în ceea ce priveș(cid:13)te aprovizionarea cu apă ș(cid:13)i energie electrică, în vederea reducerii oricăror efecte negative sau contradictorii. teritoriului, al Articolul 4 Participarea autorităților regionale ș(cid:13)i locale în cadrul (1) Fiecare parte său contractantă defineș(cid:13)te, instituțional, cel mai bun nivel de coordonare ș(cid:13)i cooperare între instituțiile ș(cid:13)i autoritățile regionale direct implicate, astfel încât să se încurajeze solidaritatea responsabilității, în special pentru a se exploata ș(cid:13)i dezvolta sinergiile atunci când se aplică politicile în domeniul turismului ș(cid:13)i măsurile de punere în aplicare din cadrul acestora. (2) Autoritățile regionale ș(cid:13)i locale direct implicate sunt părți la diferitele etape de pregătire ș(cid:13)i punere în aplicare a acestor politici ș(cid:13)i măsuri, în limitele competențelor lor, în cadrul instituțional existent. CAPITOLUL II MĂSURI SPECIFICE Articolul 5 Gestionarea ofertei turistice (1) Părțile contractante se angajează să combine dezvoltarea durabilă cu turismul ecologic. În acest scop, ele sprijină realizarea ș(cid:13)i punerea în aplicare a liniilor directoare, a programelor de dezvoltare ș(cid:13)i a planurilor sectoriale care iau în considerare obiectivele prezentului protocol inițiate de organismele competente la cel mai adecvat nivel. ș(cid:13)i care sunt (2) Aceste măsuri vor permite compararea avantajelor ș(cid:13)i a dezavantajelor dezvoltărilor planificate, în special în privința: evaluarea ș(cid:13)i (a) consecințelor socio-economice pentru populația locală; (b) consecințelor pentru sol, apă, aer, echilibrul natural ș(cid:13)i peisajele naturale, luând în considerare datele ecologice specifice, resur- sele naturale a ecosistemelor; capacității de limitările adaptare ș(cid:13)i (c) consecințelor pentru finanțele publice. Articolul 6 Orientări pentru dezvoltarea turismului (1) În cadrul procesului de dezvoltare a turismului, părțile con- tractante iau în considerare unele aspecte precum conservarea naturii ș(cid:13)i a peisajelor naturale. Ele se angajează să promoveze, în măsura posibilităților, proiecte care contribuie la dezvoltarea peisajelor naturale ș(cid:13)i sunt acceptabile din punct de vedere al pro- tecției mediului înconjurător. (2) Ele adoptă o politică durabilă pentru a face mai competitiv turismul ecologic din Alpi ș(cid:13)i, astfel, aduc o contribuție importantă la dezvoltarea socio-economică a regiunii alpine. Se va acorda pri- oritate măsurilor care promovează inovația ș(cid:13)i diversitatea în turism. (3) Părțile contractante iau măsurile adecvate pentru ca, în zonele care atrag un număr mare de turiș(cid:13)ti, să se realizeze un echilibru între forma de turism extensiv ș(cid:13)i cea de turism intensiv. (4) În cazul în care se instituie stimulente, ar trebui respectate următoarele cerințe: (a) pentru turismul intensiv, adaptarea facilităților ș(cid:13)i a echipa- mentelor de turism existente pentru îndeplinirea cerințelor ecologice ș(cid:13)i realizarea de noi facilități, care să fie conforme cu obiectivele prezentului protocol; (b) pentru turismul extensiv, continuarea sau dezvoltarea turismului ecologic ș(cid:13)i promovarea moș(cid:13)tenirii naturale ș(cid:13)i cul- turale a zonelor turistice. Articolul 7 Cercetări în privința calității (1) Părțile contractante adoptă o politică de cercetare permanentă în întreaga regiune ș(cid:13)i sistematică privind calitatea turismului alpină, luând în considerare cerințele ecologice. 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 259 (2) Ele încurajează schimbul de experiență ș(cid:13)i punerea în aplicare a planurilor de acțiune comune, urmărind îmbunătățiri calitative în special în următoarele domenii: (a) instituirea unor facilități în peisajele ș(cid:13)i zonele naturale; (b) dezvoltare ș(cid:13)i arhitectură urbană (clădiri noi ș(cid:13)i restaurarea satelor); (c) cazare ș(cid:13)i o gamă de servicii turistice; (d) diversitate în turism pentru regiunea alpină, promovând activități culturale în diferitele zone implicate. Articolul 8 Controlul fluxurilor de turiș(cid:13)ti Părțile contractante încurajează controlul fluxurilor de turiș(cid:13)ti, în special în zonele protejate, organizând o modalitate de distribuire ș(cid:13)i cazare uniformă a turiș(cid:13)tilor pentru a garanta durabilitatea acestor zone. Articolul 9 Limitări naturale ale dezvoltării Părțile contractante iau măsurile necesare pentru ca dezvoltarea turismului să fie adaptată la mediul specific ș(cid:13)i la resursele disponibile ale zonei sau ale regiunii respective. Este adecvat să se realizeze o evaluare prealabilă pentru proiectele care ar putea avea o influență semnificativă asupra mediului, în cadrul instituțional existent, care să fie luată în considerare la luarea deciziilor. Articolul 10 Zone de liniș(cid:13)te Părțile contractante se angajează, în conformitate cu actele cu putere de lege ș(cid:13)i cu criteriile lor ecologice, să stabilească zone de liniș(cid:13)te desemnate unde nu vor fi amenajate obiective turistice. Articolul 11 Politica în domeniul cazării Articolul 12 Teleschiuri (1) Părțile contractante se angajează, în cadrul procedurilor națio- nale de autorizare pentru teleschiuri, să pună în aplicare o politică menită să nu se limiteze la necesitățile economice ș(cid:13)i de siguranță, răspunzând cerințelor ecologice ș(cid:13)i celor ale peisajului natural. (2) Atât noile autorizații de exploatare a teleschiurilor, cât ș(cid:13)i concesiunile trebuie să respecte condiția ca teleschiurile care nu mai sunt utilizate să fie demontate ș(cid:13)i dezafectate, iar zonele care nu mai sunt folosite să fie redate naturii, acordându-se prioritate speciilor de plante locale. Articolul 13 Traficul ș(cid:13)i transportul turistic (1) Părțile contractante încurajează măsuri de reducere a dependenței de vehicule motorizate în stațiunile turistice. (2) De asemenea, ele promovează atât inițiativele private, cât ș(cid:13)i pe cele publice, pentru a îmbunătăți accesul cu ajutorul transportu- lui public în stațiunile ș(cid:13)i zonele turistice ș(cid:13)i încurajează turiș(cid:13)tii să utilizeze aceste servicii. Articolul 14 Tehnici specifice de amenajare (1) Pârtiile de schi (1) Părțile contractante iau măsurile necesare pentru ca amenaja- rea, întreținerea ș(cid:13)i utilizarea pârtiilor de schi să se integreze cât mai mult posibil în mediul natural înconjurător, ținând seama de echilibrele naturale ș(cid:13)i de sensibilitatea biotopului. (2) Lucrările care afectează peisajul sunt evitate cât mai mult posi- bil ș(cid:13)i, în cazul în care condițiile naturale permit acest lucru, zonele în care s-au executat lucrări ar trebui replantate, acordându-se pri- oritate speciilor de plante locale. (2) Instalații de producere a zăpezii artificiale Părțile contractante elaborează politici în domeniul cazării, luând în considerare numărul redus de spații de cazare disponibile ș(cid:13)i acordând prioritate cazării comerciale, restaurării ș(cid:13)i utilizării îmbunătățirii clădirilor existente, precum ș(cid:13)i modernizării ș(cid:13)i calității spațiilor de cazare existente. Legislația națională poate autoriza utilizarea zăpezii artificiale în timpul anotimpului rece specific fiecărei locații, în special pentru a face mai sigure zonele expuse ș(cid:13)i în cazul în care condițiile hidrologice, climatice ș(cid:13)i ecologice permit acest lucru. 260 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 Articolul 15 Activități sportive (1) Părțile contractante se angajează să definească o politică pen- tru controlul activităților sportive în aer liber, în special în zonele protejate, pentru a se evita deteriorarea mediului înconjurător. Acest control poate însemna, atunci când este necesar, interzicerea unei anumite activități. (2) Părțile contractante se angajează să limiteze cât mai mult posibil ș(cid:13)i, atunci când este necesar, să interzică activitățile spor- tive în cadrul cărora se utilizează vehicule motorizate în afara zonelor desemnate de organismele competente. Articolul 16 Aterizarea aeronavelor Părțile contractante se angajează să limiteze cât mai mult posibil ș(cid:13)i, atunci când este necesar, să interzică aterizarea aeronavelor în afara aerodromurilor destinate activităților sportive. Articolul 17 Dezvoltarea regiunilor slabe din punct de vedere economic ș(cid:13)i a autorităților locale ș(cid:13)i regionale aplicare a unui concurs alpin pentru a răsplăti inițiativele ș(cid:13)i produsele respectă obiectivele turistice prezentului protocol. inovatoare care Articolul 20 Cooperarea dintre turism, agricultură, silvicultură ș(cid:13)i sectorul meș(cid:13)teș(cid:13)ugăresc Părțile contractante sprijină cooperarea dintre turism, agricultură, silvicultură ș(cid:13)i sectorul meș(cid:13)teș(cid:13)ugăresc. Ele încurajează în special combinațiile de activități care generează locuri de muncă în contextul dezvoltării durabile. Articolul 21 Măsuri suplimentare Părțile contractante pot promova turismul durabil, prezentul protocol. lua măsuri suplimentare pentru a în afara măsurilor prevăzute de Se recomandă ca părțile contractante să examineze soluții adaptate la nivelul teritorial adecvat pentru a promova dezvoltarea echilibrată a regiunilor slabe din punct de vedere economic ș(cid:13)i a autorităților locale ș(cid:13)i regionale. CAPITOLUL III CERCETARE, FORMARE Ș(cid:13) I INFORMARE Articolul 18 Vacanțele eș(cid:13)alonate Articolul 22 Cercetarea ș(cid:13)i observarea (1) Părțile contractante se străduiesc să distribuie mai eficient cererea de stațiuni turistice din punct de vedere al locațiilor ș(cid:13)i al perioadelor. (2) În acest scop, este adecvat să se sprijine cooperarea dintre state în privința vacanțelor eș(cid:13)alonate ș(cid:13)i să se experimenteze pre- lungirea sezoanelor turistice. Articolul 19 Încurajarea inovațiilor Se recomandă ca părțile contractante să instituie stimulente pentru încurajarea punerii în aplicare a obiectivelor prezentului protocol; în acest scop ele vor examina, în special, punerea în (1) Părțile contractante încurajează ș(cid:13)i armonizează, în strânsă cooperare, cercetarea ș(cid:13)i observarea sistematică relevantă pentru îmbunătățirea înțelegerii relației dintre turism ș(cid:13)i mediul înconju- rător în Alpi ș(cid:13)i pentru analiza evoluțiilor viitoare. (2) Părțile contractante iau măsurile necesare pentru ca rezultatele naționale ale cercetării ș(cid:13)i ale observării sistematice să fie incluse într-un sistem comun de observare ș(cid:13)i de informare permanentă, iar aceste rezultate să fie accesibile pentru public în cadrul instituțional existent. (3) Părțile contractante se angajează să îș(cid:13)i împărtăș(cid:13)ească informații referitoare la propria experiență, relevante pentru punerea în aplicare a măsurilor ș(cid:13)i a recomandărilor din prezentul protocol, ș(cid:13)i să colecteze informații valoroase privind dezvoltarea calitativă a turismului. 11/vol. 43 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 261 Articolul 23 Formarea ș(cid:13)i informarea din prezentul protocol. De asemenea, el poate solicita informații suplimentare părților contractante respective sau poate recurge la alte surse de informare. (1) Părțile contractante încurajează formarea inițială ș(cid:13)i continuă ș(cid:13)i furnizarea către public de informații referitoare la obiectivele, măsurile ș(cid:13)i punerea în aplicare a prezentului protocol. (3) Comitetul permanent realizează un raport privind respectarea de către părțile contractante a obligațiilor rezultate din protocol, pe care îl prezintă Conferinței Alpine. (2) Se recomandă ca părțile contractante să includă, în formarea profesională pentru locurile de muncă direct implicate în turism sau legate de acesta, cunoș(cid:13)tințe privind natura ș(cid:13)i mediul înconju- rător. Pot fi introduse noi tipuri de formare, care să combine turismul ș(cid:13)i protecția mediului înconjurător. De exemplu: — „animatori pentru activități în natură”; (4) Conferința Alpină ia notă de acest raport. În cazul în care ea constată nerespectarea obligațiilor, poate adopta recomandări. Articolul 26 — „responsabili cu asigurarea calității în stațiuni”; Evaluarea eficienței dispozițiilor — „asistenți de turism pentru persoanele cu handicap”. (1) Părțile contractante examinează ș(cid:13)i evaluează cu regularitate eficiența dispozițiilor prezentului protocol. Atunci când este nece- sar pentru realizarea obiectivelor, ele iau în considerare adopta- rea de modificări adecvate ale prezentului protocol. CAPITOLUL IV (2) Autoritățile regionale ș(cid:13)i locale se asociază la această evaluare în cadrul instituțional existent. Pot fi consultate organizațiile neguvernamentale active în acest domeniu. PUNEREA ÎN APLICARE, MONITORIZAREA Ș(cid:13) I EVALUAREA Articolul 24 Punerea în aplicare Părțile contractante se angajează să asigure punerea în aplicare a prezentului protocol prin luarea oricăror măsuri adecvate în limitele cadrului instituțional existent. CAPITOLUL V DISPOZIȚII FINALE Articolul 27 Articolul 25 Legăturile dintre Convenția alpină ș(cid:13)i protocol Monitorizarea respectării obligațiilor (1) Prezentul protocol constituie un protocol la Convenția alpină în sensul articolului 2 ș(cid:13)i al altor articole relevante din convenție. (1) Părțile contractante raportează cu regularitate către comitetul permanent în legătură cu măsurile luate în conformitate cu prezentul protocol. Rapoartele vizează, de asemenea, eficiența măsurilor luate. Conferința alpină stabileș(cid:13)te intervalele la care trebuie prezentate rapoartele. (2) Numai părțile contractante la Convenția alpină pot deveni părți la prezentul protocol. Orice denunțare a Convenției alpine implică ș(cid:13)i denunțarea prezentului protocol. (2) Comitetul permanent examinează aceste rapoarte pentru a se asigura că părțile contractante ș(cid:13)i-au îndeplinit obligațiile rezultate (3) În cazul în care Conferința alpină discută chestiuni legate de prezentul protocol, numai părțile contractante la prezentul protocol pot lua parte la vot. 262 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 43 Articolul 28 Semnarea ș(cid:13)i ratificarea (1) Prezentul protocol este deschis în vederea semnării de către statele semnatare ale Convenției alpine ș(cid:13)i de către Comunitatea Europeană la 16 octombrie 1998 ș(cid:13)i în Republica Austria, ca depo- zitar, de la 16 noiembrie 1998. (2) Prezentul protocol intră în vigoare pentru părțile contractante care ș(cid:13)i-au exprimat acordul de a-ș(cid:13)i asuma obligații prin protocolul menționat mai sus după trei luni de la data la care trei state ș(cid:13)i-au depus instrumentul de ratificare, acceptare sau aprobare. (3) Pentru părțile care îș(cid:13)i exprimă la o dată ulterioară acordul de a-ș(cid:13)i asuma obligații prin prezentul protocol, protocolul intră în vigoare după trei luni de la data depunerii instrumentului de rati- ficare, acceptare sau aprobare. După intrarea în vigoare a unui amendament la protocol, orice nouă parte contractantă la protocolul menționat devine parte contractantă la protocol, astfel cum a fost modificat. (a) orice semnare; (b) depunerea oricărui instrument de ratificare, acceptare sau aprobare; (c) orice dată de intrare în vigoare; (d) orice declarație făcută de o parte contractantă sau semnatară; (e) orice denunțare notificată de o parte contractantă, inclusiv data la care ea intră în vigoare. Drept care, subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul protocol. Articolul 29 Notificarea Depozitarul notifică, cu privire la prezentul protocol, fiecare stat menționat în preambul ș(cid:13)i Comunitatea Europeană cu privire la: Adoptat la Bled, la 16 octombrie 1998, în limbile germană, franceză, italiană ș(cid:13)i slovenă, cele patru texte fiind în autentice în aceeaș(cid:13)i măsură, textul original fiind depus în arhivele de stat ale Austriei. Depozitarul transmite o copie certificată fiecăruia dintre statele semnatare


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3007/98 do Deputado Umberto BOSSI ao Conselho. Proposta do Governo italiano com vista à promoção da criação de emprego no Sul de Itália através da isenção do pagamento de contribuições para a segurança social

eurovoc_concepts:
Italy
aid to undertakings
application of EU law
job creation
regional aid
restriction on competition
social-security contribution
tax exemption

text: C 118/176 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 3. A declara(cid:231)ªo da `ustria e do Luxemburgo refere que as mesmas regras de avalia(cid:231)ªo que se aplicam aos «servi(cid:231)os de interesse econ(cid:243)mico geral» de institui(cid:231)ıes de crØdito de direito pœblico na Alemanha sªo tambØm aplicÆveis a institui(cid:231)ıes comparÆveis austr(cid:237)acas e luxemburguesas. 4. Uma declara(cid:231)ªo do Conselho ou de um Estado-membro nªo pode alterar o Tratado CE ou a sua aplicabilidade em determinados Estados-membros. Eventuais possibilidades de compensa(cid:231)ªo pela presta(cid:231)ªo de «servi(cid:231)os de interesse econ(cid:243)mico geral» devem assim ser analisadas nos termos do no 2 do artigo 90o do Tratado CE. (1999/C 118/224) PERGUNTA ESCRITA E-3002/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (8 de Outubro de 1998) Objecto: Propostas de directiva retiradas O Presidente da Comissªo, Jacques Santer, terÆ salientado, no (cid:226)mbito do debate iniciado por Khol e Chirac acerca da subsidiariedade e dos perigos de um debate centralizado, que a actual Comissªo da UE retirou 140 propostas de directiva desde a sua entrada em fun(cid:231)ıes em 1995 (APA 647 de 16/61998/19:40). Perante estes dados, a Comissªo pode › confirmar esta informa(cid:231)ªo e, caso a mesma seja exacta, › indicar cada uma das propostas em causa e, se poss(cid:237)vel, justificar por que razªo foram retiradas? Resposta dada por Jacques Santer em nome da Comissªo (20 de Novembro de 1998) A Comissªo informa o Senhor Deputado que, desde 1995, retirou 143 propostas desactualizadas, nomeadamente 61 em 1995, 48 em 1996, e 34 em 1997. A Comissªo precisa que nªo se trata unicamente de propostas de directivas, mas de propostas em geral. Em certos casos, foram ultrapassadas por razıes objectivas(por altera(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo jur(cid:237)dica, econ(cid:243)mica ou pol(cid:237)tica que lhes havia dado origem ou porque o objectivo da proposta foi atingido por outros meios), noutros porque a Comissªo adoptou uma nova abordagem (por exemplo quando uma nova proposta jÆ foi apresentada ou estÆ em prepara(cid:231)ªo). A lista detalhada destas propostas Ø, naturalmente, transmitida ao Parlamento. Assim, a lista de 1995 foi transmitida em 14 de Novembro de 1995 (1), a de 1996 em 21 de Novembro de 1996 (2), e a de 1997 em 4 de Fevereiro de 1998 (3). (1) (2) (3) JO C 344 de 22. 12. 1995. JO C 2 de 4. 1. 1997. JO C 40 de 7. 2. 1998. (1999/C 118/225) PERGUNTA ESCRITA E-3007/98 apresentada por Umberto Bossi (NI) ao Conselho (16 de Outubro de 1998) Objecto: Proposta do Governo italiano com vista (cid:224) promo(cid:231)ªo da cria(cid:231)ªo de emprego no Sul de ItÆlia atravØs da isen(cid:231)ªo do pagamento de contribui(cid:231)ıes para a seguran(cid:231)a social O Governo italiano apresentou recentemente uma proposta com vista (cid:224) promo(cid:231)ªo da cria(cid:231)ªo de emprego no Sul de ItÆlia mediante a isen(cid:231)ªo do pagamento de contribui(cid:231)ıes para a seguran(cid:231)a social por parte das empresas desta regiªo, sem primeiro consultar as autoridades comunitÆrias sobre a legitimidade dessa medida, tal como ocorrera jÆ em 1995, quando da elabora(cid:231)ªo do esquema de forma(cid:231)ªo profissional («contratti di formazione lavoro»). Essa omissªo deu entªo origem (cid:224) instaura(cid:231)ªo de um processo por incumprimento contra a ItÆlia com fundamento na viola(cid:231)ªo das normas comunitÆrias anti-monopolistas, na sequŒncia do qual foi requerido (cid:224)s empresas o reembolso de todos os lucros auferidos desde 1995


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3094/98 dos Deputados Angela SIERRA GONZÁLEZ , Pedro MARSET CAMPOS , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ à Comissão. Políticas de turismo sustentável na UE

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU initiative
environmental impact
sustainable development
tourism

text: 21. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 207/29 Seja como for, parece evidente que esse grupo deve cumprir todas as suas obrigações, a fim de respeitar as regras estabelecidas com o organismo intermediário. Não obstante, de acordo com as informações recebidas pela Comissão, as autoridades espanholas estariam prontas a iniciar uma acção institucional, para conseguirem liquidar o saldo do Leader I a favor do grupo CEDER «La Montaña». (1999/C 207/037) PERGUNTA ESCRITA E-3094/98 apresentada por Angela Sierra González (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) e Laura González Álvarez (GUE/NGL) à Comissão Objecto: Políticas de turismo sustentável na UE (16 de Outubro de 1998) Em numerosas regiões europeias, estão a surgir iniciativas a favor de um modelo sustentável de desenvolvi- mento turístico, nomeadamente as iniciativas de «desenvolvimento sustentável nas ilhas», os «Programas de Agenda Local 21» para locais turísticos, a «Carta de Turismo Sustentável», aprovada na Conferência Mundial de Lanzarote, promovida pela UNESCO em 1995, etc. Parece necessário que a UE, um dos grandes destinos turísticos do mundo e simultaneamente grande fornecedor de turistas, trace, por intermédio da Comissão Europeia, estratégias para melhorar os espaços turísticos, em especial os de «turismo de massa» da Comunidade. Entre outros aspectos, dever-se-ia desenvolver uma política com vista à máxima preservação dos recursos naturais face ao desenvolvimento turístico, à compatibilização entre as actividades turísticas e os espaços de elevado valor paisagístico e natural, à apresentação de directivas relativas à «capacidade de carga» dos locais de destino turísticos, etc. Considerou a Comissão a possibilidade de promover iniciativas no âmbito das políticas de turismo sustentável na UE, tendo em conta a importância deste sector económico, o seu alcance na gestão do território e a sua crescente competitividade a nível internacional? Resposta dada por Christos Papoutsis em nome da Comissão (7 de Dezembro de 1998) Nos termos da obrigação de integrar o ambiente nas políticas comunitárias, a Comissão analisa actualmente a estratégia necessária à aplicação deste requisito no sector do turismo. A Comissão aguarda igualmente a aprovação pelo Conselho de um primeiro programa plurianual a favor do turismo europeu (1) que preveja, entre outros objectivos, a promoção de um turismo sustentado mediante o planeamento estratégico integrado e de políticas, programas e iniciativas diversos em prol do seu desenvolvimento. A gestão da qualidade integrada nos destinos turísticos propicia uma abordagem geral de todos os sectores que afectam o desenvolvimento turístico, incluindo a gestão adequada dos recursos naturais. A Comissão deu início a três estudos, em 1997, sobre a gestão da qualidade integrada nos destinos turísticos litorais, rurais e urbanos. Os referidos estudos propõem-se identificar e analisar a melhor prática de gestão da qualidade integrada nos países do espaço económico europeu e contribuir para o intercâmbio de experiências e a transferência de conhecimentos na Europa, servindo como guia do sector privado (nomeadamente, as entidades locais) e do sector privado (as empresas de turismo privadas). Os resultados estarão disponíveis no primeiro semestre de 1999. A Comissão está ciente da escassa informação respeitante ao impacto ambiental do turismo à escala comunitária. Esta instituição está já a preparar, numa fase preambular, indicadores do desenvolvimento sustentado dos transportes e energia, estando activamente empenhada num diálogo com a OCDE sobre os indicadores ambientais no contexto agrícola. A Comissão considera a hipótese de preparar, numa segunda fase, indicadores de desenvolvimento sustentado para o turismo. (1) COM(96) 635 final


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3130/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Godkendelse af medicin til behandling af dyr

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
foodstuffs legislation
market approval
pharmaceutical legislation
slaughter animal
slaughter of animals
veterinary drug

formats: html print


title: Protokol o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju turizma

formats: pdf print

text: 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/43 PROTOKOL o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju turizma Protokol o turizmu Preambula REPUBLIKA AVSTRIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN, KNEŽEVINA MONAKO, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, ŠVICARSKA KONFEDERACIJA in EVROPSKA SKUPNOST SO SE V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora, ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije, OB UPOŠTEVANJU volje pogodbenic, da uskladijo gospodarske interese z ekološkimi zahtevami in zagotovijo trajnostni razvoj, ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe življenjski prostor tamkajšnjega prebivalstva in okvir za njegov gospodarski razvoj, PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve, OB SPOZNANJU, da ima današnji človek v urbani civilizaciji čedalje večje potrebe po turizmu in različnih prostočasnih dejavnostih, OB SPOZNANJU, da so Alpe zaradi velikih možnosti za prostočasne dejavnosti, bogastva njihovih krajin in raznolikosti ekoloških razmer eno velikih območij za turizem in preživljanje prostega časa v Evropi in da je treba njihov pomen obravnavati tudi čez državne okvire, OB SPOZNANJU, da pomemben delež prebivalstva nekaterih pogodbenic živi v Alpah in da je alpski turizem v javnem interesu, ker prispeva k ohranjanju trajne poseljenosti, L 337/44 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 OB SPOZNANJU, da se gorski turizem razvija ob vedno večji svetovni konkurenci in pomembno prispeva h gospodarski uspešnosti alpskega prostora, GLEDE NA TO, da se v zadnjem času kažejo težnje po vedno večji usklajenosti med turizmom in okoljem, kar se izraza v naraščajočem zanimanju gostov za poleti in pozimi privlačno in ohranjeno naravno okolje in v prizadevanjih številnih lokalnih nosilcev odločanja za izboljšanje kakovosti turističnih območij v smislu varovanja okolja, GLEDE NA TO, da je treba v alpskem prostoru se posebej upoštevati meje ekološke sprejemljivosti vsakega kraja in ga oceniti po njegovih posebnostih, KER SE ZAVEDAJO, da so naravna in kulturna dediščina ter krajina bistveni temelji za turizem v Alpah, KER SE ZAVEDAJO, da so naravne, kulturne, gospodarske in institucionalne razlike, značilne za alpske države, privedle do samostojnega razvoja in raznolikosti turistične ponudbe, ki je ne sme spodriniti enoličnost na mednarodni ravni, ampak naj bo vir raznovrstnih in dopolnjujočih se oblik turizma, KER SE ZAVEDAJO, da je potreben trajnostni razvoj turističnega gospodarstva, ki temelji na dviganju vrednosti naravne dediščine in na kakovosti ponudbe in storitev, upoštevajoč, da je večina alpskih območij gospodarsko odvisna od turizma, ki daje tudi možnost za preživetje tamkajšnjega prebivalstva, KER SE ZAVEDAJO, da je treba turiste, ki obiskujejo ta območja, spodbujati k spoštovanju narave in jim pomagati k boljšemu razumevanju prebivalstva, ki tam živi in dela, ter ustvarjati kar najboljše razmere za pristno spoznavanje narave v alpskem prostoru v vsej njeni raznolikosti, KER SE ZAVEDAJO, da je naloga organizacij, ki opravljajo turistične storitve, in teritorialnih skupnosti, da v alpskem prostoru usklajeno poskrbijo za izboljšanje oblikovanja turistične ponudbe in njenega načina delovanja, V ŽELJI, da se zagotovi trajnostni razvoj alpskega prostora s turizmom, ki je sprejemljiv za okolje in je tudi bistveni temelj za življenjske in gospodarske razmere tamkajšnjega prebivalstva, PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav, SPORAZUMELE, KOT SLEDI: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Cilj alpskega prostora in spodbujale reševanje skupnih problemov s sodelovanjem na ustrezni teritorialni ravni. Cilj tega protokola je v okviru veljavne ureditve prispevati k trajnostnemu razvoju alpskega prostora s turizmom, ki je spre- jemljiv za okolje, in s posebnimi ukrepi in priporočili, ki upošte- vajo interese tamkajšnjega prebivalstva in turistov. Pogodbenice podpirajo okrepljeno mednarodno sodelo- 2. vanje med posameznimi pristojnimi institucijami. Predvsem skrbijo za večjo veljavo obmejnih območij z usklajevanjem turi- stičnih in prostočasnih dejavnosti, ki so sprejemljive za okolje. Člen 2 Mednarodno sodelovanje 1. mednarodno Pogodbenice se zavezujejo, da bodo odpravile ovire za skupnostmi sodelovanje med teritorialnimi 3. Kadar ukrepov ne morejo izvajati teritorialne skupnosti, ker so v državni ali mednarodni pristojnosti, jim je treba dati možnost, da učinkovito zastopajo interese svojega prebivalstva. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/45 Člen 3 Upoštevanje ciljev v politiki na drugih področjih Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upošte- vale tudi v svoji politiki na drugih področjih, zlasti pri urejanju prostora, v prometu, kmetijstvu, gozdarstvu, varstvu okolja in narave kot tudi pri oskrbi z vodo in energijo, da bi zmanjšale morebitne negativne ali tem ciljem nasprotujoče učinke. Člen 4 Sodelovanje teritorialnih skupnosti V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi 1. najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi izvajanju turistične politike ter iz tega in razvija sinergijo pri izhajajočih ukrepov. 2. Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sode- lujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve. (b) posledic za tla, vodo, zrak, naravno ravnovesje in krajino ob upoštevanju posebnih ekoloških danosti, naravnih virov in meja sprejemljivosti ekosistemov; (c) posledic za javne finance. Člen 6 Usmeritve razvoja turizma Pogodbenice pri razvoju turizma upoštevajo načela varstva 1. narave in ohranjanja krajine. Zavezujejo se, da bodo, kolikor je mogoče, spodbujale projekte, ki varujejo krajino in so sprejem- ljivi za okolje. Zavzemale se bodo za politiko trajnostnega razvoja, ki 2. krepi konkurenčno sposobnost sonaravnega turizma v alpskem prostoru in tako pomembno prispeva k družbenogospodar- skemu razvoju alpskega prostora. Dajale bodo prednost ukrepom v korist in uvajanja novih oblik ponudbe. inovativnosti Pogodbenice območjih 3. prometom skrbijo za uravnoteženost med intenzivnimi ekstenzivnimi oblikami turizma. z močnim turističnim in na POGLAVJE II POSEBNI UKREPI Člen 5 Obvladovanje ponudbe Pogodbenice se zavezujejo, da bodo skrbele za trajnosten 1. in okolju sprejemljiv razvoj turizma. V ta namen podpirajo oblikovanje in uresničevanje smernic, razvojnih programov in sektorskih načrtov na pobudo pristojnih organov na najustre- znejši ravni, ki upoštevajo cilje tega protokola. Ti ukrepi bodo omogočili presojo in primerjavo prednosti 2. in slabosti načrtovanega razvoja, zlasti z vidika: (a) družbenogospodarskih posledic za tamkajšnje prebivalstvo; Pri spodbujevalnih ukrepih je treba upoštevati naštete 4. vidike: (a) pri intenzivnem turizmu prilagoditev obstoječih turističnih objektov in njihove opreme ekološkim zahtevam ter razvoj novih objektov v skladu s cilji tega protokola; (b) pri ekstenzivnem turizmu ohranjanje ali razvoj sonaravne in za okolje sprejemljive turistične ponudbe ter dviganja vred- nosti naravne in kulturne dediščine turističnih območij. Člen 7 Pospeševanje kakovosti Pogodbenice izvajajo politiko, ki 1. je stalno in dosledno usmerjena v kakovostno turistično ponudbo v celotnem alpskem prostoru, pri čemer je treba zlasti upoštevati ekološke zahteve. L 337/46 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Spodbujajo izmenjavo izkušenj 2. programov za izboljšanje kakovosti predvsem pri: in izvajanje skupnih Člen 12 Žičnice (a) vključitvi objektov in naprav v krajino in v naravno okolje; 1. Pogodbenice se strinjajo, da v okviru svojih nacionalnih postopkov za izdajanje dovoljenj za žičnice uveljavljajo politiko, ki poleg varnostnih zahtev in gospodarskih potreb upošteva tudi ekološke in krajinske zahteve. (b) urbanizmu, arhitekturi (novogradnje in prenove vasi); (c) nastanitvenih objektih in ponudbi turističnih storitev; (d) uvajanju novih oblik turistične ponudbe alpskega prostora z večjim poudarkom na kulturnih prireditvah na posameznih območjih. Člen 8 Usmerjanje turističnih tokov Pogodbenice podpirajo usmerjanje turističnih tokov, se zlasti na zavarovanih območjih, z organiziranjem razporeda in sprejema turistov, tako da zagotavljajo nadaljnji obstoj teh območij. Člen 9 Omejitve razvoja zaradi naravnega okolja Pogodbenice skrbijo, da bo razvoj turizma prilagojen posebno- stim okolja in razpoložljivim virom kraja ali regije. Če bi dolo- čeni projekti lahko zelo vplivali na okolje, jih je treba v okviru veljavne ureditve predhodno ovrednotiti in izsledke upoštevati pri odločanju. Člen 10 Območja miru Pogodbenice se zavezujejo, da bodo v skladu s svojimi predpisi in ekološkimi merili določile območja miru, na katerih se odpo- vedujejo urejanju prostora v turistične namene. 2. Pogoj za izdajo novih obratovalnih dovoljenj in koncesij za žičnice je razstavitev in odstranitev naprav, ki se ne uporab- ljajo več, in zasaditev sproščenih površin predvsem s samoni- klimi rastlinskimi vrstami. Člen 13 Promet in prevoz turistov Pogodbenice spodbujajo ukrepe za omejevanje prometa z 1. motornimi vozili v turističnih krajih. Poleg tega podpirajo zasebne ali javne pobude za boljšo 2. dostopnost turističnih krajev in središč z javnimi prevoznimi sredstvi in spodbujajo turiste k uporabi takega prevoza. Člen 14 Posebne tehnike urejanja površin 1. Smučarske proge Pogodbenice skrbijo za tako ureditev, vzdrževanje in 1. uporabo smučarskih prog, ki se najbolje vključujejo v krajino ob upoštevanju naravnega ravnovesja in občutljivosti biotopov. Čim bolj je treba omejiti spreminjanje terena in preurejene 2. površine zazeleniti predvsem s samoniklimi rastlinskimi vrstami, če naravne danosti to dopuščajo. Člen 11 Politika razvoja nastanitvenih zmogljivosti Pogodbenice pri politiki razvoja nastanitvenih zmogljivosti ob upoštevanju omejenosti razpoložljivega prostora dajejo prednost komercialnim nastanitvenim enotam, obnovi in uporabi obsto- ječih objektov ter posodabljanju in izboljšanju kakovosti obsto- ječih nastanitvenih zmogljivosti. 2. Naprave za zasneževanje Zakonodaje posameznih držav lahko dovolijo zasneževanje v obdobjih nizkih temperatur, značilnih za posamezne kraje, predvsem za zavarovanje izpostavljenih delov smučišč, če to dovoljujejo krajevne vodne, podnebne in ekološke razmere. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/47 Člen 15 Športne dejavnosti proučile organizacijo natečaja alpskih držav za nagrajevanje inovativnih turističnih rešitev in proizvodov, ki upoštevajo cilje tega protokola. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo določile politiko 1. usmerjanja športnih dejavnosti na prostem, zlasti na zavaro- vanih območjih, da bi preprečile negativne vplive na okolje. Če je potrebno, jih lahko tudi prepovejo. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo skrajno omejile, in če 2. bo potrebno, prepovedale motorizirani šport, razen v območjih, ki jih za to določijo pristojni organi. Člen 20 Sodelovanje med turizmom, kmetijstvom, gozdarstvom in obrtjo Pogodbenice podpirajo sodelovanje med turizmom, kmetij- stvom, gozdarstvom in obrtjo. Spodbujajo predvsem povezave dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta v smislu trajnostnega razvoja. Člen 16 Dovoz z zračnimi plovili letališč skrajno Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zunaj omejile ali po potrebi prepovedale dovoze z zračnimi plovili v športne namene. Člen 21 Dopolnilni ukrepi Člen 17 Razvoj gospodarsko manj razvitih območij Pogodbenicam se priporoča, da na ustrezni teritorialni ravni proučijo rešitve, ki omogočajo uravnotežen razvoj gospodarsko manj razvitih območij. Člen 18 Razporejanje počitnic Pogodbenice si prizadevajo za boljšo prostorsko in 1. časovno razporeditev turističnega povpraševanja na turističnih območjih. V ta namen je treba podpreti meddržavno sodelovanje pri 2. razporejanju počitnic in izmenjavo izkušenj o podaljšanju sezone. Pogodbenice lahko za trajnostni razvoj turizma sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe. POGLAVJE III RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE Člen 22 Raziskave in opazovanje 1. Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem uskla- jujejo raziskave in sistematično opazovanje, ki koristi boljšemu poznavanju medsebojnih vplivov med turizmom in okoljem v Alpah kot tudi analizi prihodnjega razvoja. Pogodbenice poskrbijo, 2. rezultati nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve. da se Člen 19 Spodbujanje inovacij Pogodbenicam se priporoča, da razvijajo primerne spodbude za uresničevanje usmeritev tega protokola. V ta namen bodo zlasti 3. Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo izmenjevale infor- macije o svojih izkušnjah, ki so koristne za uresničevanje ukrepov in priporočil in zbirale pomembne tega protokola, podatke o kakovostnem razvoju turizma. L 337/48 SL Uradni list Evropske unije 22. 12. 2005 Člen 23 Izobraževanje in obveščanje benic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov. Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje 1. ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega proto- kola. Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o 3. spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu. Pogodbenicam se priporoča, da v izobraževanje za 2. poklice, ki so neposredno ali posredno povezani s turizmom, vključijo znanje o naravi izvirne programe izobraževanja, ki povezujejo turizem in okolje, kot na primer: in okolju. Lahko bi izvajali Alpska konferenca se seznani tem poročilom. Če 4. ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme pripo- ročila. s — „animator narave“, — „pospeševalec kakovosti turističnih središč“, — „turistični spremljevalec invalidnih oseb“. POGLAVJE IV IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE Člen 24 Izvajanje Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola. Člen 25 Nadzor spoštovanja obveznosti Člen 26 Presojanje učinkovitosti določb Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost 1. določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega proto- kola. 2. V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sode- lujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju. POGLAVJE V KONČNE DOLOČBE Člen 27 Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 1. 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša. Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, 1. ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja. Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice 2. Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola. Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so 2. pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogod- Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nana- 3. šajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola. 22. 12. 2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/49 Člen 28 Podpis in ratifikacija (a) vsakem podpisu; Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpis- 1. nicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998. Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol 2. zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale sprejetju ali odobritvi. listine o ratifikaciji, svoje 3. Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponi- ranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbe- nica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu. Člen 29 Notifikacije Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o: (b) deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; (c) vsakem datumu začetka veljavnosti; (d) vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic; (e) vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati. to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta Da bi namen, podpisali ta protokol. Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, fran- coskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je depo- niran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3122/98 του Luciano VECCHI προς την Επ τροπή. Aνεπάρκεια υποχρεώσεων της Ευρωπαiκής Επιτροπής όσον αφορά το σχέδιο (ΕΤΑ) επαναπόδοσης στην κυκλοφορία του πρώτου τμήματος της οδού Goma-Rutsuhuru και του δεύτερου τμήματος της οδού Bukavu-Kavumu στην Δημοκρατία του Κογκό (πρώην Ζαΐρ)

eurovoc_concepts:
Congo
EDF
EU financing
award of contract
civil war
indemnification
road building
terms for aid
type of business
works contract

text: C 118/182 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 29. 4. 1999 H Epitroph· anakoi·nvse tiw leptome·reiew thw ana·lyshw ayth·w sthn epixei·rhsh Astaldi, zhtv· ntaw thw na ypoba·lei, gia dia·fora shmei·a thw diamartyri·aw thw, orisme·na dikaologhtika· h· symplhrvmatika· e·ggrafa. (1999/C 118/234) GRAPTH ERVTHSH E-3122/98 ypobolh· : Luciano Vecchi (PSE) prow thn Epitroph· (16 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Anepa·rkeia ypoxrev· sevn thw Eyrvpa(cid:239)kh·w Epitroph·w o·son afora· to sxe·dio (ETA) epanapo·doshw sthn kyklofori·a toy prv· toy tmh·matow thw odoy· Goma-Rutsuhuru kai toy dey·teroy tmh·matow thw odoy· Bukavu-Kavumu sthn Dhmokrati·a toy Kogko· (prv· hn Zai(cid:143)r) Lo·gv toy emfyli·oy pole·moy poy aimatoky·lhse, kata· ta teleytai·a xro·nia, th shmerinh· dhmokrati·a toy Kogko·, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· die·taje, to Noe·mbrio toy 1996, thn anastolh· ekte·leshw thw sy·mbashw (ETA) gia thn apo·dosh sthn kyklofori·a toy prv· toy tmh·matow thw odoy· Goma-Rutsuhuru kai toy dey·teroy tmh·matow thw odoy· Bukavu-Kavumu. Para· to gegono·w o·ti, apo· tiw 15 Dekembri·oy 1997, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ei·xe oristika· akyrv· sei to symbo·laio me thn ana·doxo etairei·a (Astaldi S. p. A. ), den e·xei ako·mh kataba·lei sthn en lo·gv etairei·a tiw analogoy·sew apozhmiv· seiw. Mporei· h Epitroph· na ejhgh·sei toyw lo·goyw thw kauyste·rhshw ayth·w kai na dieykrini·sei po·te kai me poio· tro·po proti·uetai na apozhmiv· sei deo·ntvw thn ana·doxo etairei·a; Apa· nthsh toy kyri·oy Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Noembri·oy 1998) H Epitroph· efista· thn prosoxh· toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sto gegono·w o·ti h kata·stash poy ui·gei ei·nai idiai·terh, ypo· thn e·nnoia o·ti pro·keitai gia peri·ptvsh, poy proble·petai ston xrhmato- dotiko· kanonismo· toy 7oy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Ana·ptyjhw (ETA) thw 29hw Ioyli·oy 1991, antikata·stashw toy eunikoy· diata·kth toy ETA apo· ton ky·rio diata·kth toy ETA. Ea·n h Epitroph· enh·rghse vw anaue·toysa arxh·, den to e·praje ej ono·mato·w thw h· gia logariasmo· thw alla· eiw antikata·stash thw kybe·rnhshw toy sxetikoy· kra·toyw. Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· symmorfv· uhke me toyw kano·new poy die·poyn ayth· th sy·mbash e·rgvn me thn etairei·a Astaldi. Vsto·so, pre·pei epi·shw na ypenuymistei· o·ti th ly·sh thw sy·mbashw den thn apofa·sise h Epitroph· alla· h etairei·a Astaldi, me epistolh· thw 9hw Ianoyari·oy 1998, xvri·w na e·xei la·bei h Epitroph· apo· thn etairei·a, kata· thn hmeromhni·a ayth· kai me·xri sh·mera, tiw plhrofori·ew poy ei·xe zhth·sei stiw 2 Mai(cid:143)oy 1997. Lamba·nontaw ypo·ch thn kata·stash poy epikratei· sth Lai¤kh· Dhmokrati·a toy Kongko·, mo·liw oi synuh·kew to epitre·coyn, ua gi·nei epito·poy epi·skech sthn etairei·a gia thn ekpo·nhsh thw telikh·w e·kueshw Dapanv· n tvn ergasiv· n. (1999/C 118/235) GRAPTH ERVTHSH P-3127/98 ypobolh· : Antonio Graziani (PPE) prow thn Epitroph· (8 Oktvbri·oy 1998) Ue·ma: Zhmie·w apo· tiw plhmmy·rew poy e·plhjan thn Versilia Stiw 29 Septembri·oy 1998 tera·stiew plhmmy·rew e·plhjan thn perioxh· thw Versilia sthn Toska·nh, prokalv· ntaw sobaro·tatew zhmie·w stiw gevrgike·w kallie·rgeiew kai stiw katoiki·ew. Kyri·vw eplh·ghsan oi koino·thtew Camaiore, Pietrasanta kai Massarosa, stiw opoi·ew diapistv· uhke mia seira· apo· katolisuh·seiw poy kate·strecan anuokomike·w ekmetalley·seiw, biotexni·ew, toyristike·w kai emporike·w epixeirh·seiw, dhl. sthn oysi·a tiw kyrio·terew oikonomike·w drasthrio·thtew thw perioxh·w


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3137/98 af Ernesto CACCAVALE til Kommissionen. Markedspriser for uddannelsesaktiviteter, der medfinansieres af ESF

eurovoc_concepts:
EU programme
European Court of Auditors
European Social Fund
budgetary control
co-financing
vocational training


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3115/98 van Mary BANOTTI aan de Commissie. Verordeningen betreffende chartervluchten

eurovoc_concepts:
air transport
consumer protection
indemnification
provision of services

text: C 142/86 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3114/98 van Bernd Lange (PSE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Producten voor de sanering van platte daken Is het de Commissie bekend dat producten voor de sanering van platte daken die in sommige lidstaten van de EU, bijvoorbeeld in Groot-Brittannië, zijn toegelaten en worden gebruikt, op grond van de verouderde DIN-norm 16726 in Duitsland niet zijn toegelaten? Daardoor wordt de interne markt verstoord. Welke stappen overweegt de Commissie? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (27 november 1998) De Commissie deelt de bezorgdheid van het geachte parlementslid over de belemmeringen voor het vrije verkeer van voor de bouw bestemde producten op het grondgebied van de Gemeenschap. Richtlijn 89/106/EEG (1) inzake voor de bouw bestemde producten heeft precies tot belangrijkste doel de technische belemmeringen die het intracommunautaire handelsverkeer in dit type producten in de weg staan, te elimineren. Deze richtlijn bepaalt dat deze producten alleen in de handel mogen worden gebracht wanneer zij voor het beoogde doel geschikt zijn, waarbij dit begrip gedefinieerd wordt aan de hand van een aantal essentiële voorschriften voor de in de richtlijn beschreven werken. Verder is in de richtlijn bepaald dat de geschiktheid voor gebruik met name wordt beoordeeld aan de hand van in opdracht van de Commissie vastgestelde geharmoniseerde technische specificaties. De producten voor de renovatie van daken waarnaar het geachte parlementslid verwijst, zijn het voorwerp van een normalisatiemandaat dat samengaat met Beschikking 98/436/EG van de Commissie van 22 juni 1998 betreffende de procedure voor de conformiteitsverklaring van voor de bouw bestemde producten overeenkomstig artikel 20, lid 2, van Richtlijn 89/106/EEG van de Raad voor dakbedekkingen, daklichten, dakramen en toebehoren (2). Het gaat met name om dakbedekkingen, daklichten, dakramen en toebehoren waarvoor door het Europees Comité voor Normalisatie (CEN) een geharmoniseerde norm moet worden uitgewerkt. Volgens de richtlijn leidt alleen de overeenstemming van de producten met deze norm tot een CE-marke- ring, zonder aanvullende test wat het vrije verkeer betreft. In de tussentijdse periode zijn de nationale normen (waaronder de norm DIN 16726) van toepassing, maar in ieder geval moeten de lidstaten andere nationale normen aanvaarden die gelijkwaardig zijn ten opzichte van criteria voor gezondheid, veiligheid, energiebesparing en milieu op basis van artikel 30 van het EG-Verdrag. Bovendien denkt de Commissie momenteel na over een wijziging van Richtlijn 89/106/EEG om het normalisatieprogramma te versnellen en een alternatieve weg naar het verkrijgen van een CE-markering open te stellen, op basis van de reeds gegeven beschikkingen inzake conformiteitsbeoordeling en in overleg met het permanent comité voor de bouw vastgestelde mandaten. (1) PB L 40 van 11. 2. 1989. (2) PB L 194 van 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3115/98 van Mary Banotti (PPE) aan de Commissie (16 oktober 1998) Betreft: Verordeningen betreffende chartervluchten Kan de Commissie mededelen of er verordeningen dan wel ontwerpverordeningen bestaan waarin de dienstverlening voor chartervluchten in Europa is geregeld? Bestaan er, met name, regelingen over vertragingen en compensatie?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3067/98 do Deputado Werner LANGEN ao Conselho. Mandato de negociação com vista à conclusão de um acordo de comércio livre entre a União Europeia e os Estados do Mercosul e o Chile

eurovoc_concepts:
Chile
Mercosur countries
World Trade Organisation
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
farming sector
free-trade agreement
trade agreement (EU)


title: WRITTEN QUESTION No. 3121/98 by Luciano VECCHI to the Commission. Shortcomings of the Commission as regards the EDF project to construct phase 1 of the Gitarama-Kibuve, Rwanda, road

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Rwanda
award of contract
indemnification
public works
road building
terms for aid
type of business


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3120/98 του Raimo ILASKIVI προς την Επ τροπή. Μονοπώλιο της τράπεζας Leonia

eurovoc_concepts:
Finland
State monopoly
bank
competition law
monopoly

text: 21. 5. 1999 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των C 142/87 Απα´ ντηση του κ. Kinnock εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (3 ∆εκεµβρι´ου 1998) Η δηµιουργι´α ελευθερωµε´νης αγορα´ς πολιτικη´ς αεροπορι´ας εις την Κοινο´τητα, την 1 Ιανουαρι´ου 1993, τερµα´τισε την δια´κριση µεταξυ´ τακτικω´ ν και µη τακτικω´ ν αεροπορικω´ ν υπηρεσιω´ ν ο´σον αφορα´ την προ´σβαση στις ενδοκοινοτικε´ς γραµµε´ς. Κατα´ συνε´πειαν, δεν υπα´ρχουν ειδικε´ς διατα´ξεις που να διε´πουν την παροχη´ υπηρεσιω´ ν ναυλωµε´νων πτη´σεων στην Ευρω´ πη. Ωστο´σο, η οδηγι´α 90/314/ΕΟΚ του Συµβουλι´ου της 13ης Ιουνι´ου 1990 για τα οργανωµε´να ταξι´δια και τις οργανωµε´νες διακοπε´ς και περιηγη´σεις (1) περιε´χει ορισµε´νες διατα´ξεις για τους επιβα´τες που συµµετε´χουν σε οργανωµε´νες περιηγη´σεις. Συ´µφωνα µε το α´ρθρο 4 της εν λο´γω οδηγι´ας, ο διοργανωτη´ς οφει´λει να αποζηµιω´ νει τον καταναλωτη´ για κα´θε απο´κλιση µεταξυ´ των προσφερο´µενων και των ο´ντως παρεχο´µενων, υπηρεσιω´ ν. Ωστο´σο, οι καθυστερη´σεις δεν αναφε´ρονται ρητα´ εν προκειµε´νω. Οι επιβα´τες που αγορα´ζουν υπηρεσι´ες µεταφορα´ς σε µη τακτικε´ς πτη´σεις δεν καλυ´πτονται απο´ την εν λο´γω οδηγι´α. +νας κανονισµο´ς του Συµβουλι´ου (2) ο οποι´ος τροποποιει´ τον κανονισµο´ (ΕΟΚ) 295/91 της 4ης Φεβρουαρι´ου 1991 αναµε´νεται να καλυ´ψει το κενο´ αυτο´, επεκτει´νοντας, στις µη τακτικε´ς πτη´σεις, τους κανο´νες που αφορου´ν ε´να συ´στηµα αποζηµι´ωσης για µη επιβι´βαση. (1) ΕΕ L 158 της 23. 6. 1990. (2) COM(98)580 τελικο´. (1999/C 142/107) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3120/98 υποβολη´ : Raimo Ilaskivi (PPE) προς την Επιτροπη´ (16 Οκτωβρι´ου 1998) Θε´µα: Μονοπω´ λιο της τρα´πεζας Leonia Στην ανη´κουσα στο φινλανδικο´ δηµο´σιο τρα´πεζα Leonia ε´χει ανατεθει´ κατ’ αποκλειστικο´τητα η διεκπεραι´- ωση των κρατικω´ ν πληρωµω´ ν. Η ανα´θεση του ε´ργου αυτου´ ε´χει γι´νει χωρι´ς διαγωνισµο´ παρο´λο που η αρµο´δια για τα θε´µατα ανταγωνισµου´ υπηρεσι´α και τα α´λλα χρηµατοπιστωτικα´ ιδρυ´µατα ε´χουν ταχθει´ υπε´ρ της διεξαγωγη´ς ενο´ς τε´τοιου διαγωνισµου´. Συ´µφωνα µε πληροφορι´ες που ε´φθασαν προ´σφατα στη δηµοσιο´τητα (29. 9. 1998), το Υπουργει´ο Οικονοµικω´ ν της χω´ ρας πιστευ´ει ο´τι η διεξαγωγη´ διαγωνισµου´ ει´ναι περιττη´ δεδοµε´νου ο´τι η εν λο´γω τρα´πεζα εξακολουθει´, προς το παρο´ν τουλα´χιστον, να ανη´κει εξ ολοκλη´ρου στο κρα´τος. Πιστευ´ει η Επιτροπη´ ο´τι ο αποκλεισµο´ς του υγιου´ς ανταγωνισµου´ απο´ της οικονοµικη´ς φυ´σης συναλλαγε´ς του κρα´τους, ιδι´ως δε απο´ τη διεκπεραι´ωση των πληρωµω´ ν του, ει´ναι αποδεκτο´ς και, εα´ν ο´χι, ποια´ µε´τρα προτι´θεται να λα´βει προκειµε´νου να διασφαλισθει´ ο´τι θα διεξαχθει´ διαγωνισµο´ς; Απα´ ντηση του κ. Van Miert εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς (25 Νοεµβρι´ου 1998) Η Επιτροπη´ υπενθυµι´ζει στο Αξιο´τιµο Με´λος του Κοινοβουλι´ου ο´τι τα µονοπω´ λια δεν απαγορευ´ονται αυτα´ καθ’ εαυτα´. Ωστο´σο, ο´ταν προ´κειται για κρατικο´ µονοπω´ λιο, ο´πως εν προκειµε´νω, εφαρµο´ζεται το α´ρθρο 90 της συνθη´κης ΕΚ που ορι´ζει ο´τι, σε ο´τι αφορα´ τις δηµο´σιες επιχειρη´σεις και τις επιχειρη´σεις στις οποι´ες χορηγου´νται ειδικα´ η´ αποκλειστικα´ δικαιω´ µατα, τα κρα´τη µε´λη δεν θεσπι´ζουν ου´τε διατηρου´ν µε´τρα αντι´θετα προς τη συνθη´κη ΕΚ. Στην προκει´µενη περι´πτωση της τρα´πεζας Leonia, η Επιτροπη´ δεν διαθε´τει επαρκει´ς πληροφορι´ες για να κρι´νει το κατα´ πο´σο τηρου´νται οι κοινοτικοι´ κανο´νες περι´ ανταγωνισµου´


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3139/98 do Deputado Ana MIRANDA DE LAGE à Comissão. Harmonização legislativa em matéria de metais preciosos

eurovoc_concepts:
Community certification
free movement of goods
harmonisation of standards
marketing
mutual recognition principle
precious metal
product quality


title: Verordening (EG) nr. 2238/98 van de Commissie van 16 oktober 1998 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Congo
Madagascar
food aid
white sugar

text: L 281/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 10. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2238/98 VAN DE COMMISSIE van 16 oktober 1998 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), Overwegende dat bij deze verordening de lijst van de landen en organisaties die in aanmerking komen voor Gemeenschapssteun, en de algemene criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium zijn vast- gesteld; Overwegende dat de Commissie, ingevolge een aantal besluiten met betrekking tot de verlening van voedsel- hulp, aan bepaalde begunstigden witte suiker heeft toege- wezen; Overwegende dat dit product moet worden geleverd over- eenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voorschriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad voor de beschikbaarstelling als communautaire van leveren producten (2); dat met name de leveringstermijnen en -voorwaarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld, voedselhulp te HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp wordt in de Gemeenschap witte suiker beschikbaar gesteld voor levering aan de in de bijlage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de bijlage vermelde voorwaarden. De inschrijver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en bijzondere voorwaarden. Elk ander in zijn offerte gemaakt beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 oktober 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. 17. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 281/15 B(cid:246)LAGE PARTIJ A 1. Actie nr. : 240/97 (A1); 241/97 (A2); 282/97 (A3) 2. Begunstigde (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland (tel. : (31-70) 33 05 757, telefax: 36 41 701, telex: 30960 EURON NL) 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te w¶zen 4. Land van bestemming: A1+A2: Madagascar; A3: Demokratische Republiek Congo 5. Beschikbaar te stellen product: witte suiker 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 72 7. Aantal part¶en: 1 in 3 delen (A1: 36 ton; A2: 18 ton; A3: 18 ton) 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (5) (9): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 [V. A. 1] 9. Verpakking (7) (8): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 [11. 2. A 1. b), 2. b) en B. 4] 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 [V. A. 3] — Voor het merken te gebruiken taal: Frans — B¶komende opschriften: — 11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: in de Gemeenschap geproduceerde suiker in de zin van artikel 24, lid 1 bis, zesde alinea, van Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad: A- of B-suiker (onder a) of b)) 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: — 14. a) Laadhaven: — b) Laadadres: — 15. Loshaven: — 16. Plaats van bestemming: — — doorgangshaven of transitpakhuis: — — vervoerroute over land: — 17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium: — eerste term¶n: 23. 11 — 13. 12. 1998 — tweede term¶n: 7 — 27. 12. 1998 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium: — eerste term¶n: — — tweede term¶n: — 19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d): — eerste term¶n: 2. 11. 1998 — tweede term¶n: 16. 11. 1998 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 15 ECU/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel; alleen op nummer: tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 22. Uitvoerrestitutie (4): periodieke restitutie van toepassing op witte suiker op 9. 10. 1998, vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2149/98 van de Commissie (PB L 271 van 8. 10. 1998, blz. 5) L 281/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 10. 98 Voetnoten (1) Aanvullende informatie: Andre Debongnie (tel. : Torben Vestergaard (tel. : (32-2) 295 14 65) of (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogelijk contact op met de begunstigde of met z¶n vertegenwoordiger om na te gaan welke documenten voor verzending z¶n vereist. (3) De leverancier bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een offici(cid:137)le instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralingsnormen niet z¶n over- schreden. Op het radioactiviteitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) Verordening (EG) nr. 259/98 van de Commissie (PB L 25 van 31. 1. 1998, blz. 39) is van toepassing voor de restitutie b¶ uitvoer. De in artikel 2 van voornoemde verordening bedoelde datum is de datum die is vermeld in punt 22 van deze b¶lage. De aandacht van de leverancier wordt gevestigd op artikel 4, lid 1, laatste alinea, van genoemde verorde- ning. De kopie van het certificaat wordt onmiddell¶k ingediend zodra de uitvoeraangifte is aanvaard (fax: (32-2) 296 20 05). (5) De leverancier legt aan de begunstigde of aan z¶n vertegenwoordiger b¶ de levering de volgende bescheiden voor: — een gezondheidscertificaat. (6) In afw¶king van PB C 114 van 29. 4. 1991 wordt de tekst van punt V. A. 3. c) als volgt gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap””. (7) Met het oog op eventueel opnieuw opzakken, dient de leverancier 2 % lege zakken extra te leveren van dezelfde kwaliteit als die waarin het product zich bevindt; op deze lege zakken dient eveneens de vermelding voor te komen, gevolgd door een hoofdletter R. (8) De goederen worden verscheept in containers van 20 voet op de condities FCL/FCL. De leverancier draagt de kosten voor het leveren van de containers, gestapeld in de terminal van de laadhaven. De begunstigde neemt alle verdere laadkosten voor z¶n rekening, inclusief de kosten voor het weghalen van de containers uit de terminal. De leverancier overhandigt aan de vertegenwoordiger van de begunstigde een pakl¶st met de volledige inhoud van elke container, met opgave van het aantal zakken per actienummer zoals aangegeven in het bericht van open aanbesteding. De leverancier moet elke container afsluiten met een genummerd slot (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 of soortgel¶ke veiligheidssluiting) waarvan het nummer moet worden medegedeeld aan de vertegenwoordiger van de begunstigde. (9) De toepassing van het bepaalde in artikel 18, lid 2, onder a), tweede streepje, van Verordening (EEG) nr. 2103/77 van de Commissie (PB L 246 van 27. 9. 1977, blz. 12), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 260/96 (PB L 34 van 13. 2. 1996, blz. 16), is beslissend voor de vaststelling van de categorie van de suiker


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3109/98 von Ingo FRIEDRICH an die Kommission. Buch "Konservatismus und Rechtsradikalismus"

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
EU programme
cultural pluralism
extreme left
extreme right
publication
racism
xenophobia
young person

text: 15. 10. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 297/47 (1999/C 297/061) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3082/98 von José Pomés Ruiz (PPE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Durchführung der Verordnung (EWG) 3696/93 des Rates Im Hinblick auf die Bedeutung der Verordnung (EWG) 3696/93 des Rates (1), deren Ziel die Harmonisierung der Kriterien für die statistische Güterklassifikation in Verbindung mit den Wirtschaftszweigen in der EU ist, stellen sich folgende Fragen: Wie ist der derzeitige Stand der Durchführung dieser Verordnung in den einzelnen Mitgliedstaaten? Hat die Kommission irgendein Begleit- oder Kontrollinstrument eingerichtet, um die tatsächliche Durch- führung der Verordnung zu überprüfen? Sind der Kommission etwaige Verstöße in den Mitgliedstaaten bekannt? Wenn ja, welche Sanktionen hat sie verhängt? (1) ABl. L 342 vom 31. 12. 1993, S. 1. Antwort von Herrn de Silguy Im Namen der Kommission (24. November 1998) Die Verordnung (EWG) 3696/93 des Rates vom 29. Oktober 1993 betreffend die statistische Güterklassifika- tion in Verbindung mit den Wirtschaftszweigen in der Gemeinschaft geändert durch die Verordnung (EG) 1232/98 (1) der Kommission lieferte den Rahmen, um die Vergleichbarkeit zwischen den nationalen und den gemeinschaftlichen Klassifikationen und damit zwischen den nationalen und den gemeinschaftlichen Statistiken zu gewährleisten. Die Verordnung ermöglicht es den Mitgliedstaaten, die dies wünschen, eine von der CPA abgeleitete nationale Klassifikation zu verwenden. Neun Mitgliedstaaten (Deutschland, Spanien, Frankreich, Italien, die Niederlande, Österreich, Portugal, Finnland und Schweden) haben nationale Güterklassifikationen entwickelt, die mit der CPA verknüpft sind. Sechs Mitgliedstaaten (Belgien, Dänemark, Griechenland, Irland, Luxemburg und das Vereinigte Königreich) stellen sicher, daß sektorale Anwendungen mit der CPA harmonisiert werden. Die Kommission überwacht die Entwicklungen mit der Unterstützung des durch Artikel 4 der Verordnung eingesetzten Ausschusses für das statistische Programm. Im Rahmen der nächsten Aktualisierung der CPA im Jahre 2002 soll eine weitere Überprüfung 1999 stattfinden. (1) ABl. L 177 vom 22. 6. 1998. (1999/C 297/062) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3109/98 von Ingo Friedrich (PPE) an die Kommission (16. Oktober 1998) Betrifft: Buch „Konservatismus und Rechtsradikalismus“ Ist es richtig, daß die Europäische Kommission das Buch „Konservatismus und Rechtsradikalismus“, mit einem Vorwort von DKP-Vorstandsmitglied Emil Carlebach sowie von Peter Gingold, finanziert bzw. unterstützt hat? Wenn ja, weshalb finanziert die Europäische Kommission diese undemokratischen, linksradikalen Autoren? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (2. Dezember 1998) Im Rahmen des Programms Jugend für Europa wird Jugendlichen durch die Aktion A. II. 1 (Jugendinitiativen) die Möglichkeit geboten, sich auf lokaler Ebene in einem gemeinsamen Projekt zu engagieren, um dadurch Eigeninitiative zu erproben und wichtige Lernerfahrungen zu sammeln


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3139/98 von Ana MIRANDA DE LAGE an die Kommission. Angleichung der Rechtsvorschriften über Edelmetalle


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3090/98 του Richard HOWITT προς την Επ τροπή. Σχέδιο εγκατάστασης εργοστασίου επεξεργασίας υγρών λυμάτων με τη διαδικασία

eurovoc_concepts:
EC Directive
data collection
domestic waste
environmental protection
public health
wastewater
water treatment

text: 21. 7. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 207/27 (1999/C 207/034) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3090/98 υποβολη΄: Richard Howitt (PSE) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Σχε΄διο εγκατα΄στασης εργοστασι΄ου επεξεργασι΄ας υγρω΄ν λυµα΄των µε τη διαδικασι΄α Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µελετη΄σει τους κινδυ΄νους που παρουσια΄ζει για τη δηµο΄σια υγει΄α η κατα΄σταση λιπασµα΄των µε τη διαδικασι΄α «N-Viro» και να µας πληροφορη΄σει εα΄ν το εν λο΄γω προι¨ο΄ν δοκιµα΄στηκε και αποδει΄χθηκε ασφαλε΄ς για αγροτικη΄ χρη΄ση; Η εταιρει΄α «Anglian Water» προτι΄θεται να κατασκευα΄σει στην εκλογικη΄ µου περιφε΄ρεια νε΄α βιοµηχανι΄α επεξεργασι΄ας των λυµα΄των που θα χρησιµοποιει΄ αυτη΄ τη διαδικασι΄α; ο πληθυσµο΄ς, ο΄πως ει΄ναι φυσικο΄, ανησυχει΄ δεδοµε΄νου ο΄τι το εν λο΄γω προι¨ο΄ν ει΄ναι ελα΄χιστα γνωστο΄ και θα µπορου΄σε να ει΄ναι βλαβερο΄ για τη δηµο΄σια υγει΄α. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει εα΄ν αυτη΄ η διαδικασι΄α χρησιµοποιει΄ται και σε α΄λλες ευρωπαι¨κε΄ς χω΄ρες; Απα΄ντηση της κας Bjerregaard εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (21 Ιανουαρι΄ου 1999) Η επεξεργασι΄α των αστικω΄ν λυµα΄των που επιβα΄λλεται απο΄ την οδηγι΄α 91/271/ΕΟΚ (1) του Συµβουλι΄ου της 21ης Μαι΅ου 1991, ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α της Επιτροπη΄ς 98/15/ΕΚ (2) της 27ης Φεβρουαρι΄ου 1998, παρα΄γει ιλυ΄ καθαρισµου΄ λυµα΄των (λυµατολα΄σπες). Το α΄ρθρο 14 της οδηγι΄ας 91/271/ΕΟΚ ορι΄ζει ο΄τι η ιλυ΄ς καθαρισµου΄ λυµα΄των πρε΄πει να επαναχρησιµοποιει΄ται, ο΄ταν αυτο΄ κρι΄νεται σκο΄πιµο. ΕπΌαυτου΄, η οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 86/278/ΕΟΚ (3) σχετικα΄ µε την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος και ιδι΄ως των εδαφω΄ν, κατα΄ την χρη΄ση της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ (λυµατολα΄σπης) στη γεωργι΄α, προβλε΄πει στο α΄ρθρο 5 ο΄τι η ιλυ΄ς πρε΄πει να τυγχα΄νει επεξεργασι΄ας, προτου΄ χρησιµοποιηθει΄ στη γεωργι΄α. Η επεξεργασι΄α αυτη΄ αποβλε΄πει στον περιορισµο΄ των χαρακτηριστικω΄ν της ιλυ΄ος ο΄σον αφορα΄ την προ΄κληση ζυµω΄σεων, καθω΄ς και της επικινδυνο΄τητα΄ς της για την υγει΄α του ανθρω΄που και για το περιβα΄λλον. Συγκεκριµε΄να ακο΄µα συνι΄σταται στην εξα΄λειψη των παθογο΄νων µικροοργανισµω΄ν που ενδε΄χεται να περιε΄χει η ιλυ΄ς καθαρισµου΄ λυµα΄των. Σηµειωτε΄ον ο΄τι το α΄ρθρο 6 της οδηγι΄ας ορι΄ζει επι΄σης ο΄τι η χρη΄ση µη επεξεργασµε΄νης ιλυ΄ος µπορει΄ να επιτρε΄πεται εφο΄σον αυτη΄ εγχε΄εται η΄ παραχω΄νεται στο ε΄δαφος. Στον βαθµο΄ που εξασφαλι΄ζει επαρκε΄ς επι΄πεδο αβλα΄βειας απο΄ πλευρα΄ς παθογο΄νων µικροοργανισµω΄ν και µικρο-παραγο΄ντων ρυ΄πανσης ( ιδι΄ως των βαρε΄ων µετα΄λλων), η ιλυ΄ς καθαρισµου΄ λυµα΄των ενδε΄χεται να οφελει΄ πραγµατικα΄ ορισµε΄να γεωργικα΄ εδα΄φη, λο΄γω του δυναµικου΄ της απο΄ πλευρα΄ς οργανικω΄ν µετασχηµατισµω΄ν και λιπαντικω΄ν εισροω΄ν. Η διαδικασι΄α N-Viro στην οποι΄α αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου φαι΄νεται να αποτελει΄ ο΄ντως διαδικασι΄α επεξεργασι΄ας της ιλυ΄ος καθαρισµου΄ λυµα΄των. Η Επιτροπη΄ συγκεντρω΄νει πληροφορι΄ες για την διαδικασι΄α αυτη΄, προκειµε΄νου ιδι΄ως να εξακριβω΄σει το κατα΄ πο΄σον αυτη΄ επιτρε΄πει την επι΄τευξη των προαναφερθε΄ντων στο΄χων. (1) (2) (3) ΕΕ L 135 της 30. 5. 1991. ΕΕ L 67 της 7. 3. 1998. ΕΕ L 181 της 4. 7. 1986. (1999/C 207/035) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-3091/98 υποβολη΄: Joan Vallvé (ELDR) προς την Επιτροπη΄ (16 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Οικουµενικη΄ ∆ιακη΄ρυξη Γλωσσικω΄ν ∆ικαιωµα΄των Στις 6 Ιουνι΄ου 1996 εγκρι΄θηκε στη Βαρκελω΄νη η Οικουµενικη΄ ∆ιακη΄ρυξη Γλωσσικω΄ν ∆ικαιωµα΄των, στο πλαι΄σιο της Παγκο΄σµιας ∆ια΄σκεψης για τα γλωσσικα΄ δικαιω΄µατα, κατο΄πιν πρωτοβουλι΄ας της Επιτροπη΄ς Μετα΄φρασης και Γλωσσικω΄ν ∆ικαιωµα΄των της ∆ιεθνου΄ς Λε΄σχης ΡΕΝ και του Ciemen (Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions) και µε την ηθικη΄ και τεχνικη΄ υποστη΄ριξη της UNESCO. Βασικο΄ς στο΄χος της διακη΄ρυξης, η οποι΄α υπη΄ρξε καρπο΄ς των προσπαθειω΄ν διαφο΄ρων ΜΚΟ και ειδικω΄ν σε γλωσσολογικα΄ θε΄µατα και ει΄χε την υποστη΄ριξη πολλω΄ν διεθνω΄ν προσωπικοτη΄των, ει΄ναι η προω΄θηση του σεβασµου΄ και η πλη΄ρης ανα΄πτυξη ο΄λων των γλωσσω΄ν για τη διατη΄ρηση της παγκο΄σµιας γλωσσικη΄ς ποικιλοµορφι΄ας. Έχοντας υπο΄ψη τα ανωτε΄ρω, σκε΄πτεται η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει την υποστη΄ριξη΄ της στην εν λο΄γω διακη΄ρυξη ω΄στε να διασφαλισθει΄ το δικαι΄ωµα κα΄θε κοινο΄τητας στη διατη΄ρηση και προω΄θηση της γλω΄σσας της;


title: WRITTEN QUESTION No. 3097/98 by Umberto BOSSI to the Commission. The monopoly enjoyed in Italy by CONI - football clubs and free competition

eurovoc_concepts:
Italy
cable distribution
competition law
dominant position
exclusive distribution agreement
free competition
free movement of programmes
professional sport
sport


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3114/98 del Bernd LANGE a la Comisión. Productos para el saneamiento de azoteas

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
building
building regulations
free movement of goods
harmonisation of standards
polishing and scouring preparations

text: C 142/86 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) PREGUNTA ESCRITA E-3114/98 de Bernd Lange (PSE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Productos para el saneamiento de azoteas ¿Es consciente la Comisión de que en Alemania debido a la anticuada norma DIN 16726 no están autorizados productos para el saneamiento de azoteas que sí lo están y se utilizan en otros Estados miembros de la UE, como en Gran Bretaña? De este modo se obstaculiza el mercado interior. ¿Qué medidas piensa tomar la Comisión al respecto? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (27 de noviembre de 1998) La Comisión comparte la preocupación de Su Señoría por los obstáculos que dificultan la libre circulación de los productos de construcción en el territorio comunitario. La Directiva 89/106/CEE (1) relativa a los productos de construcción tiene como objetivo principal precisamente la eliminación de los obstáculos técnicos que obstaculizan los intercambios intracomuni- tarios de este tipo de productos. Esta Directiva prevé que dichos productos pueden comercializarse sólo si son aptos para el uso de acuerdo con una serie de requisitos esenciales que se describen en la misma. Por otra parte, la Directiva también prevé que la idoneidad para el uso se establecerá en función de especificaciones técnicas armonizadas, establecidas con arreglo a mandatos de la Comisión. Los productos para la renovación de los tejados a que se refiere Su Señoría son objeto de un mandato de normalización adjunto a la Decisión de la Comisión 98/436/CE, de 22 de junio de 1998, relativa al procedimiento de certificación de la conformidad de productos de construcción con arreglo al apartado 2 del artículo 20 de la Directiva 89/106/CEE del Consejo en lo que concierne a los recubrimientos de cubiertas, lucernarios, claraboyas, y productos auxiliares (2). Se trata, en particular, de tejados, lucernarios, claraboyas y productos auxiliares para los que el Comité Europeo de Normalización (CEN) debe elaborar una norma armonizada. Según la Directiva, los productos que se ajusten a esta norma podrán obtener la marca CE, sin que sean necesarias otras pruebas para su libre circulación. En el periodo intermedio, serán aplicables las normas nacionales (y por tanto, la norma DIN 16726), pero los Estados miembros deben aceptar, en todo caso, otras normas nacionales que serían equivalentes según criterios de salud, seguridad, ahorro de energía y medio ambiente sobre la base del artículo 30 del Tratado CE. Por otra parte, la Comisión está considerando actualmente enmendar la Directiva 89/106/CEE para acelerar el programa de normalización y abrir una vía alternativa a la concesión de la marca CE, sobre la base de las decisiones ya dictadas en materia de certificado de conformidad y los mandatos establecidos de acuerdo con el Comité permanente de la construcción. (1) DO L 40 de 11. 2. 1989. (2) DO L 194 de 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) PREGUNTA ESCRITA E-3115/98 de Mary Banotti (PPE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Normativa relativa a los vuelos chárter ¿Podría informar la Comisión sobre si existe alguna normativa o proyecto de normativa relativa a los servicios de vuelos chárter en Europa? En particular, ¿existe alguna normativa relativa a los retrasos y las indemnizaciones?