title: WRITTEN QUESTION No. 3207/98 by Livio FILIPPI to the Commission. Closure of Solvay plant in Ferrara

eurovoc_concepts:
Italy
cessation of trading
collective dismissal
job preservation
labour law
multinational enterprise
worker consultation
worker information
works council

text: C 118/186 Official Journal of the European Communities EN 29. 4. 1999 Concerning the Commission(cid:146)s position on the early closure of Kozloduy nuclear power plant units 1 to 4, the Honourable Member is referred to the answer the Commission gave to his written question E-2174/98 (2). The importance of closing these units at realistic dates in accordance with the nuclear safety account agreement with Bulgaria was emphasised again on the occasion of the meeting between the President of the Commission and the Prime Minister of Bulgaria on 8 October 1998. (1) OJ L 82, 29. 3. 1990. (2) See page 38. (1999/C 118/240) WRITTEN QUESTION P-3207/98 by Livio Filippi (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Closure of Solvay plant in Ferrara Solvay has decided to close a plant employing 200 workers in Ferrara, prompting justified protests by local trade unions and organizations. It has become all too frequent for multinational companies to lay off workers or close down plants with no concern for the social effects of their actions. Will the Commission therefore ascertain whether the company has complied with the obligation to consult its workers laid down in the directive on the European works council and say what steps it plans to take to ensure that the basic rights of workers are respected with a view to safeguarding jobs? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (16 November 1998) The Commission is aware of problems in relation to the closure of a Solvay production plant in Ferrara (Italy). Article 13 of Council Directive 94/45/EC on the establishment of a European works council or a procedure in Community-scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the purposes of informing and consulting employees (1) gave the social partners the possibility to conclude a voluntary agreement on the establishment of a European works council in order to fulfil the obligations set out in the Directive. Such an Article 13 agreement exists in the Solvay group, but the Commission has no information for the time being as to whether or not this agreement was fully respected in the context of the closure of the plant in Ferrara. More information is being sought. It must be emphasised that, in the first instance, the Member States are responsible for the implementation, application and enforcement of Community directives. (1) OJ L 10, 16. 1. 1998. (1999/C 118/241) WRITTEN QUESTION E-3338/98 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (10 November 1998) Subject: Multilateral Agreement on Investment (MAI) Given that negotiations in the OECD have resumed with a view to reaching agreement on the MAI, what role does the Commission now intend to play, and will Parliament have a further opportunity to make its views known when a revised text is being drawn up?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2233/98 av den 16 oktober 1998 om fastställande för regleringsåret 1998 av det beräknade inkomstbortfallet och det beräknade bidraget per tacka och per honget och om fastställande av den andra förskottsutbetalningen av detta bidrag

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
farm income
financial loss
goat
marketing year
sheep

formats: html pdf print

text: L 281/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 10. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2233/98 av den 16 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande f(cid:148)r reglerings(cid:134)ret 1998 av det ber(cid:132)knade inkomstbortfallet och det ber(cid:132)knade bidraget per tacka och per honget och om fastst(cid:132)llande av den andra f(cid:148)rskottsutbetalningen av detta bidrag EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r f(cid:134)r- och getk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1589/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 5. 6 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna r(cid:148)rande vissa jordbruksprodukter (3), senast (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2348/96 (4), s(cid:132)rskilt artikel 13 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: f(cid:148)r f(cid:134)rk(cid:148)ttsproducenter och, I artikel 5. 1 och 5. 5 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 f(cid:148)re- skrivs att ett bidrag skall beviljas som kompensation f(cid:148)r inkomstbortfall vissa omr(cid:134)den, f(cid:148)r getk(cid:148)ttsproducenter. Dessa omr(cid:134)den defini- eras i bilaga I till f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 och i artikel 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1065/86 av den 11 april 1986 om best(cid:132)mning av de bergsomr(cid:134)den till getk(cid:148)ttsproducenter beviljas (5), f(cid:148)r vilka bidraget (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 3519/86 (6). i I enlighet med artikel 5. 6 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 och i syfte att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en f(cid:148)rskottsutbetalning till f(cid:134)r- och getk(cid:148)ttsproducenter b(cid:148)r det f(cid:148)rv(cid:132)ntade inkomstbort- fallet uppskattas p(cid:134) grundval av de f(cid:148)rutsebara trenderna i marknadspriserna. I enlighet med artikel 5. 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 skall bidragsbeloppet per tacka f(cid:148)r producenter av tunga lamm erh(cid:134)llas genom att det inkomstbortfall som avses i samma artikel punkt 1 andra stycket multipliceras med en koefficient som uttrycker den (cid:134)rliga, genomsnittliga produktionen av k(cid:148)tt fr(cid:134)n tunga lamm per tacka som f(cid:148)der s(cid:134)dana lamm, uttryckt per 100 kg slaktvikt. Koeffi- cienten f(cid:148)r (cid:134)r 1998 har (cid:132)nnu inte fastst(cid:132)llts p(cid:134) grund av bristen p(cid:134) fullst(cid:132)ndig statistik i gemenskapen. I v(cid:132)ntan p(cid:134) (1) EGT L 289, 7. 10. 1989, s. 1. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 25. (3) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (4) EGT L 320, 11. 12. 1996, s. 1. (5) EGT L 97, 12. 4. 1986, s. 25. (6) EGT L 325, 20. 11. 1986, s. 17. att den koefficienten skall fastst(cid:132)llas b(cid:148)r en provisorisk koefficient till(cid:132)mpas. I artikel 5. 3 i den f(cid:148)rordningen fast- st(cid:132)lls ocks(cid:134) beloppet per tacka f(cid:148)r producenter av l(cid:132)tta lamm och per honget till 80 % av bidraget per tacka f(cid:148)r producenter av tunga lamm. I enlighet med artikel 8 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 skall bidraget reduceras med effekten p(cid:134) baspriset av en koefficient i enlighet med punkt 2 i den artikeln. I artikel 8. 4 fastst(cid:132)lls den koefficienten till 7 %. I artikel 5. 6 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 fastst(cid:132)lls det halv(cid:134)rsvisa f(cid:148)rskottsbeloppet till 30 % av det f(cid:148)rv(cid:132)ntade bidraget. I enlighet med artikel 4. 3 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2700/93 (7), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1526/96 (8), skall detta f(cid:148)rskottsbelopp betalas ut endast om det (cid:132)r minst 1 ecu. Jordbruksomr(cid:132)kningskursen har frysts till den 1 januari 1999 f(cid:148)r vissa valutor enligt r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1527/95 (9). I f(cid:148)rordning (EEG) nr 1601/92 f(cid:148)reskrivs att s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r viss jordbruksproduktion p(cid:134) Kanarie(cid:148)arna. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder omfattar beviljandet av ett till(cid:132)gg till bidraget f(cid:148)r tackor till producenter av l(cid:132)tta lamm och hongetter p(cid:134) samma villkor som g(cid:132)ller f(cid:148)r beviljande av det bidrag som avses i artikel 5 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89. Dessa villkor ger Spanien m(cid:148)jlighet att betala ut ett f(cid:148)rskott p(cid:134) detta bidragstill(cid:132)gg. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r f(cid:134)r och getter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 En skillnad ber(cid:132)knas h(cid:132)rmed mellan baspriset reducerat med den koefficient som fastst(cid:132)lls i artikel 8. 2 i f(cid:148)rord- ning (EEG) nr 3013/89 och det f(cid:148)rutsebara marknads- priset under 1998 till 133,785 ecu per 100 kg. (7) EGT L 245, 1. 10. 1993, s. 99. (8) EGT L 190, 31. 7. 1996, s. 21. (9) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 1. 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/5 Artikel 2 1. Det ber(cid:132)knade bidragsbeloppet per tacka skall vara f(cid:148)ljande: — F(cid:148)r producenter av tunga lamm: 21,406 ecu — F(cid:148)r producenter av l(cid:132)tta lamm: 17,125 ecu. 2. I enlighet med artikel 5. 6 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 skall det andra f(cid:148)rskottet som medlemsstaterna f(cid:134)r betala ut till producenter vara f(cid:148)ljande: — F(cid:148)r producenter av tunga lamm: 6,422 ecu per lamm — F(cid:148)r producenter av l(cid:132)tta lamm: 5,138 ecu per lamm. Artikel 3 I enlighet med artikel 5. 6 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2. 3013/89 skall den andra som medlemsstaterna f(cid:134)r g(cid:148)ra till getk(cid:148)ttsproducenter i de omr(cid:134)den som avses i punkt 1 vara 5,138 ecu per honget. f(cid:148)rskottsutbetalning Artikel 4 I enlighet med artikel 13. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1601/92 skall den andra f(cid:148)rskottsutbetalningen av bidragstill(cid:132)gget f(cid:148)r reglerings(cid:134)ret 1998 f(cid:148)r producenter av l(cid:132)tta lamm och hongetter p(cid:134) Kanarie(cid:148)arna inom de gr(cid:132)nser som f(cid:148)re- skrivs i artikel 1. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3493/ 90 (1) vara f(cid:148)ljande: — 1,284 ecu per tacka f(cid:148)r de producenter som avses i artikel 5. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89. — 1,284 ecu per honget f(cid:148)r de producenter som avses i artikel 5. 5 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89. 1. Det ber(cid:132)knade bidragsbeloppet per honget i de omr(cid:134)den som anges i bilaga I till f(cid:148)rordning (EEG) nr 3013/89 och i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1065/86 skall vara 17,125 ecu. Artikel 5 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 7


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3133/98 del Raimo ILASKIVI a la Comisión. Armonización a nivel mundial de la legislación en materia de vehículos

eurovoc_concepts:
UNO
accession to an agreement
approval
approximation of laws
liberalisation of the market
motor vehicle
motor vehicle industry
road safety
standardisation
technical regulations

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3099/98 dell'on. Umberto BOSSI alla Commissione. Rapporti professionali tra calciatori professionisti

eurovoc_concepts:
Italy
free competition
freedom to provide services
labour relations
professional association
professional sport
sporting event
sports body

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/167 (1999/C 135/207) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3098/98 di Umberto Bossi (NI) al Consiglio (19 ottobre 1998) Oggetto: Rapporti professionali tra calciatori professionisti Nell’ambito dell’attività dei rapporti professionali tra giocatori e procuratori sportivi o procuratori in senso lato non si possono costruire barriere che ostacolino o impediscano la libera concorrenza in un settore complesso e in continua evoluzione come quello calcistico. Il sistema adottato dalla FIGC con l’istituzione di un elenco speciale non può essere accolto dal coordinamento giuridico italiano, mancando i requisiti normativi tipici degli ordinamenti professionali. Non si può impedire all’iniziativa privata di esplicare le sue capacità di inventiva, di creatività, di ricerca, di iniziativa, di fantasia anche nel settore delle attività sportive agonistiche, quando queste si presentano come vere e proprie attività industriali e commerciali. Si chiede pertanto al Consiglio: 1. 2. se la figura del procuratore sportivo, come istituita dalla FIGC, è in contrasto con l’evoluzione della giurisprudenza comunitaria in materia di attività professionistica; se il regolamento della FIGC in materia di procuratori sportivi ostacola la libertà di circolazione dei servizi, anche in previsione dell’esercizio in comune di attività professionali in relazione all’appli- cabilità delle disposizioni di cui alla legge italiana n. 287/90. Risposta (20/21 dicembre 1998) Il Consiglio rammenta all’Onorevole Parlamentare che, in virtù del trattato, spetta alla Commissione garantire l’applicazione delle disposizioni del trattato stesso. Pertanto, nella misura in cui i quesiti rivolti dall’Onorevole Parlamentare sui rapporti professionali tra calciatori e procuratori sportivi riguardano aspetti relativi al libero esercizio della professione e alla libertà di concorrenza, essi rientrano in settori di competenza della Commissione. (1999/C 135/208) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3099/98 di Umberto Bossi (NI) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Rapporti professionali tra calciatori professionisti Nell’ambito dell’attività dei rapporti professionali tra giocatori e procuratori sportivi o procuratori in senso lato non si possono costruire barriere che ostacolino o impediscano la libera concorrenza in un settore complesso e in continua evoluzione come quello calcistico. Il sistema adottato dalla FIGC con l’istituzione di un elenco speciale non può essere accolto dal coordinamento giuridico italiano, mancando i requisiti normativi tipici degli ordinamenti professionali. Non si può impedire all’iniziativa privata di esplicare le sue capacità di inventiva, di creatività, di ricerca, di iniziativa, di fantasia anche nel settore delle attività sportive agonistiche, quando queste si presentano come vere e proprie attività industriali e commerciali


title: WRITTEN QUESTION No. 3073/98 by José POMÉS RUIZ to the Council. Proposal for a regulation in the field of employment creation and support to small and micro- enterprises in the Maghreb countries

eurovoc_concepts:
Maghreb
Morocco
Spain
aid to undertakings
cooperation policy
illegal migration
job creation
small and medium-sized enterprises

text: 21. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 142/81 Reply (18/19 January 1999) In reply to the questions put by the Honourable Member concerning possible regulation of lotteries at Community level, the Council would like to make the following points. The Council has received no proposal for any legal act for the purpose of regulating games of chance. Consequently, there are no plans for a Council act in this area. The Council would also point out that the infringement proceedings referred to in Article 169 of the EC Treaty do not provide for intervention by the Council. Furthermore, since no act of the Council is in question in the case before the Court to which the Honourable Member refers, no intervention by the Council in this case can be contemplated. (1999/C 142/099) WRITTEN QUESTION E-3073/98 by José Pomés Ruiz (PPE) to the Council (16 October 1998) Subject: Proposal for a regulation in the field of employment creation and support to small and micro- enterprises in the Maghreb countries In July 1994 the Commission submitted a proposal for a regulation in the field of employment creation and support to small and micro-enterprises in the Maghreb countries, requiring the cooperation procedure. Conscious of the importance of its report, Parliament completed the procedure as speedily as possible and delivered its opinion at first reading on 28 October 1994. The Commission subsequently submitted a modified version of the original proposal on 22 December 1994, in which it incorporated most of Parliament’s amendments. Since then Parliament has been awaiting the common position of the Council, but no such text has been forthcoming and no explanation has been given for the failure to submit it. The situation has now become even more serious in view of recent events surrounding the growing illegal emigration from the Maghreb countries (chiefly Morocco) to Spain, with more than 200 people losing their lives in the Strait of Gibraltar in the current year alone. Can the Council give any reason for the delay in submitting its common position? Can the Council say when it expects to forward the common position? Reply (18/19 January 1999) The Honourable Member is asked to refer to the Council’s reply to Written Question No 0364/98 by Mr Fernández Martín. (1999/C 142/100) WRITTEN QUESTION E-3076/98 by Gianni Tamino (V) to the Commission (9 October 1998) Subject: Compliance with the criteria for the growing of transgenic maize and soya at Maccarese (Rome) Directive 90/220 (1) lays down criteria designed to limit the environmental and health risks posed by the growing of transgenic organisms. According to information in the author’s possession, the agricultural


title: WRITTEN QUESTION No. 3145/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM The scope for target groups to influence the implementation of Commission exchange programmes

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
aid recipient
application of EU law
comitology
educational exchange
traineeship
use of aid
vocational training
young person


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3088/98 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Bacino del Danubio

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
application of EU law
environmental protection
protected area
protection of animal life
protection of plant life
watercourse

text: C 135/166 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 − È la Commissione a conoscenza di tali progetti nel contesto dell’acquis di Schengen? − In caso affermativo, a quale stadio sono tali progetti? − Qual è il contenuto concreto di tali progetti? − In che modo si pensa di risolvere il problema delle disparità di forma e di fondo che caratterizzano le regolamentazioni vigenti negli Stati membri? Risposta data dalla sig. ra Gradin a nome della Commissione (11 novembre 1998) Fino all’entrata in vigore del trattato di Amsterdam che integra l’acquis di Schengen nel quadro 1. -3. dell’Unione, i lavori di Schengen restano di natura intergovernativa e non spetta alla Commissione fornire precisazioni in materia. Nel giugno 1998 si sono conclusi i lavori del Consiglio nel settore della Giustizia e degli affari 4. interni, cui ha partecipato anche la Commissione, che hanno portato all’elaborazione di una convenzione tra tutti gli Stati membri per garantire che tutte le infrazioni al traffico che comportano la sospensione della patente di guida e che sono state commesse in uno Stato membro diverso da quello in cui risiede il conducente che ha commesso l’infrazione vengano sanzionate nello Stato membro di residenza quando il conducente in questione vi fa ritorno. Tale convenzione è stata adottata dal Consiglio il 17 giugno 1998 e deve essere ratificata dagli Stati membri per entrare in vigore. (1999/C 135/206) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3088/98 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Bacino del Danubio In considerazione del fatto che la lettera di sollecito inviata dalla Commissione alla Repubblica federale di Germania e datata 28 ottobre 1997 non ha evidentemente prodotto alcun effetto, può la Commissione far sapere quali provvedimenti intende adottare affinché le autorità federali e il Land della Baviera provvedano finalmente alla necessaria classificazione in quanto zona protetta? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (19 novembre 1998) Come già indicato nella risposta all’interrogazione scritta dell’onorevole parlamentare E-3095/97 (1), la Commissione ha deciso di affrontare il caso nell’ambito delle procedure d’infrazione relative alla designazione di un numero insufficiente di zone di protezione speciale ai sensi della direttiva 79/409/ CEE del Consiglio, del 2 aprile 1979, concernente la conservazione degli uccelli selvatici (2) in Germania. L’area in questione, così come altre zone lungo il corso del Danubio, è espressamente citata nell’ambito di tale procedura generale. Nel contesto della suddetta procedura d’infrazione, la Commissione ha inviato alle autorità tedesche un’ulteriore lettera d’ingiunzione formale. Esse hanno risposto e notificato la designazione di diverse aree quali zone di protezione speciale. Tuttavia dato che né la risposta né la designazione di ulteriori zone sono state ritenute sufficienti ai sensi delle prescrizioni della direttiva 79/409/CEE, la Commissione ha deciso di inoltrare alla Germania un parere motivato. (1) GU C 134 del 30. 4. 1998. (2) GU L 103 del 25. 4. 1979


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3150/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Vedvarende energikilder og vindmølleparker

eurovoc_concepts:
clean technology
countryside conservation
environmental impact
environmental protection
industrial project
noise pollution
project evaluation
renewable energy
wind energy

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/173 Under hensyntagen til de relativt begrænsede midler, der er til rådighed, må Kommissionen fastlægge prioriteterne på områder, hvor problemerne til en vis grad kan løses. At bistå med materiel hjælp i stort omfang til den offentlige sundhedssektor som helhed er desværre et urealistisk mål, som går langt ud over de tilgængelige ressourcer. Derfor har Kommisssionen besluttet at koncentrere sin indsats inden for de nævnte områder. Kommissionen har for nylig undersøgt mulighederne for yderligere at udvide sit program for tuberkulosebehandling, der er en af de mest akutte prioriteter inden for det offentlige sundhedsvæsen for øjeblikket. (1999/C 135/215) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3148/98 af Rainer Wieland (PPE) til Rådet (19. oktober 1998) Om: Forslag til direktiv om forbud mod reklame for biler og andre varer Er det rigtigt, at Rådet ifølge flere pressemeddelelser (f. eks. »Bild am Sonntag« af 19. 7. 1998) overvejer at forbyde eller begrænse reklame for motorkøretøjer? I bekræftende fald, af hvilken art er disse overvejelser, og hvilke skridt agter Rådet at tage? Overvejer Rådet også forbud mod reklame for andre produkter eller tjenesteydelser? I bekræftende fald, af hvilken art er disse overvejelser og hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe? Svar (20. /21. december 1998) Kommissionen har til dato endnu ikke forelagt Rådet noget forslag til direktiv om forbud mod eller begrænsning af reklame for biler. Som det ærede parlamentsmedlem sikkert ved, tilskynder de adfærdskodekser, som i visse medlemsstater finder anvendelse på frivilligt grundlag, reklamebureauerne og bilindustrien til at begrænse de reklamer, som vil kunne tilskynde til farlig adfærd fra bilisternes side. Rådet er ikke bekendt med eventuelle initiativer fra Kommissionens side med henblik på at indføre en sådan kodeks på EF-plan, og da slet ikke til at foreslå bestemmelser af obligatorisk art. (1999/C 135/216) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3150/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. oktober 1998) Om: Vedvarende energikilder og vindmølleparker Vindmølleparker bidrager effektivt til produktion af forureningsfri energi. Imidlertid må etableringen af vindmølleparker for at udnytte vindenergien i et område ikke ske til skade for det naturlige og beboede miljø. Ikke desto mindre bliver der ofte gjort forsøg på at etablere vindmølleparker på steder, som støder op til områder med helårs- eller sommerhusbebyggelse, hvilket ødelægger landskabet og sandsynligvis skaber støj som følge af driften af vindkraftgeneratorerne. Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at træffe, for at medlemsstaterne bliver forpligtet til at placere vindmølleparkerne på en sådan måde, at landskabet ikke forringes som følge af en tilfældig placering af vindkraftgeneratorer?


title: Wegwijzer voor de Raad van de Europese Unie.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
powers of the institutions (EU)
user guide


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3187/98 del David THOMAS a la Comisión. Siipikarjanlihan hygienia

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
health certificate
health legislation
national implementing measure
poultrymeat
veterinary inspection

text: C 297/54 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 15. 10. 1999 (1999/C 297/070) PREGUNTA ESCRITA E-3178/98 de Christian Rovsing (PPE) a la Comisión (27 de octubre de 1998) Asunto: Restos de medicamentos en la carne de caballo Teniendo en cuenta la preocupación del público por la presencia de restos de medicamentos en los alimentos y dado que los animales, incluidos los caballos de carreras necesitan ser tratados de enfermedades, pido a la Comisión que responda a las siguientes preguntas: 1. ¿Qué medidas piensa la Comisión adoptar para garantizar que se establecen contenidos máximos de residuos autorizados para todos los tipos de medicamentos necesarios y que, además, éstos tengan un precio accesible para todos los propietarios de caballos? 2. Teniendo en cuenta que los caballos de carreras profesionales consumen una considerable cantidad de medicamentos a lo largo de su carrera, ¿cómo piensa la Comisión asegurar que éstos no acabarán como caballos de consumo? Respuesta complementaria del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (14 de abril de 1999) Se ruega a Su Señoría se refiera a la respuesta de la Comisión a la pregunta escrita E-41/99 del Sr. De Coene (1). (1) Ver página 139. (1999/C 297/071) PREGUNTA ESCRITA P-3187/98 de David Thomas (PSE) a la Comisión (16 de octubre de 1998) Asunto: Medidas sanitarias en materia de carne fresca: aves de corral ¿Sabe la Comisión cuántos Estados miembros han aplicado plenamente y con éxito la Directiva 71/118/CEE (1) relativa a los problemas sanitarios en materia de intercambios de carnes frescas: aves de corral? ¿Podría, asimismo, confirmar si todos los Estados miembros han respetado debidamente la presencia de, como mínimo, un veterinario oficial en los mataderos, con arreglo a lo solicitado en dicha directiva? (1) DO L 55 de 8. 3. 1971, p. 23. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (16 de noviembre de 1998) La Comisión informa a Su Señoría de que todos los Estados miembros han notificado las medidas nacionales adoptadas con el fin de cumplir la Directiva 71/118/CEE relativa a problemas sanitarios en materia de intercambios de carnes frescas de aves de corral, modificada y actualizada por la Directiva 92/116/CEE del Consejo, de 17 de diciembre de 1992 (1). Con objeto de verificar la aplicación de dicha Directiva, la Oficina de Inspección Veterinaria y Fitosanitaria realizó en 1994 y 1995 visitas de evaluación a todos los Estados miembros. Los resultados de las visitas se expusieron a los Estados miembros y se trataron con ellos. Se señalaron deficiencias en algunos Estados miembros en lo que respecta a la incorporación al Derecho interno y la aplicación de la Directiva y, sobre todo, a la presencia del veterinario oficial. Durante la elaboración del «proyecto de simplificación» se están estudiando algunas recomendaciones de modificación de la legislación existente. La Comisión lamenta informar a Su Señoría de que, por el momento, no dispone de suficiente personal en el sector de las inspecciones veterinarias. Es preciso seguir verificando la aplicación de los requisitos establecidos en la Directiva 71/118/CEE del Consejo, pero la Comisión cuenta con unos recursos limitados, que sólo pueden utilizarse para ocuparse de un número limitado de prioridades. Sin embargo, se ha iniciado un procedimiento de contratación de nuevo personal y el sector de las aves de corral se convertirá en una de las prioridades de la Oficina Alimentaria y Veterinaria


title: WRITTEN QUESTION No. 3118/98 by Winifred EWING to the Commission. Vessel modernisation and rebuilding

eurovoc_concepts:
State aid
control of State aid
industrial reorganisation
modernisation aid
shipbuilding
vessel

text: 14. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 135/169 Saksassa tehtyjä lomarahajärjestelmään liittyviä toimenpiteitä on tarkasteltava suhteessa edellä mainit- tuihin säädöksiin. Helmikuussa 1998 saksalainen työtuomioistuin saattoi nykyistä saksalaista lomaraha- järjestelmää koskevat ennakkotapauskysymykset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tutkittaviksi. Komissio on myös saanut lukuisia valituksia muiden jäsenvaltioiden yrityksiltä (ei kuitenkaan aikai- semmin Luxemburgista). Koska Saksan viranomaisilla ei ole aikomusta keskeyttää järjestelmänsä soveltamista ennakkotapausten perusteella, komissio on aloittanut asiassa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. (1) EYVL L 18, 21. 1. 1997. (1999/C 135/210) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3118/98 esittäjä(t): Winifred Ewing (ARE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Alusten uudistaminen ja jälleenrakennus Voiko komissio ilmoittaa, mitä summia jäsenvaltiot ovat maksaneet alusten uudistamista ja jälleenra- kennusta varten? Mitkä valtiot ovat suorittaneet tällaisia etukäteismaksuja? Millaisia summia on käytetty ja kuinka montaa alusta ne ovat koskeneet? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta (1) 21 päivänä joulukuuta 1990 antaman neuvoston direktiivin 90/684/ ETY 11 artiklaan pohjautuvan seurantakertomuksen mukaan neljä jäsenvaltiota (Tanska, Saksa, Italia, Espanja) on myöntänyt viime vuosina valtiontukia alusten muunnostöihin (eli suuriin muutoksiin). Viimeisimmät käytettävissä olevat markkinatiedot ovat vuosilta 1995 ja 1996: vuonna 1995 tehtiin 23 muuntosopimusta, joiden kokonaisarvo on 231,2 miljoonaa ecua ja tukiosuus 10,3 miljoonaa ecua, ja vuonna 1996 29 muuntosopimusta, joiden kokonaisarvo on 484,9 miljoonaa ecua ja tukiosuus 19,3 miljoonaa ecua. Tukiosuus on yhteensä noin 4,5 prosenttia sopimusten kokonaisarvosta eli komission salliman enimmäismäärän verran. (1) EYVL L 380, 31. 12. 1990. (1999/C 135/211) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3123/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Hylkäämistä koskevan käsitteen määrittely Keskiviikkona 16. syyskuuta ilmestyneen Sole 24 Ore -lehden mukaan komissio on mullistanut täysin entisestäänkin sekavan eurooppalaisen tulkinnan hylkäämisen määrittelystä. Se on luonut uusia peri- aatteita, joiden vuoksi tämän monimutkaisen käsitteen tulkinta on jälleen epäselvä. 1. Mitkä ovat tarkkaan ottaen nämä uudet, käsitteen mullistavat periaatteet?


title: 98/604/EG: Beschikking van de Commissie van 16 oktober 1998 inzake de financiële bijdrage van de Gemeenschap voor de uitroeiing van schaapspokken in Griekenland (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3118) (Slechts de tekst in de Griekse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
aid system
animal disease
slaughter of animals

text: 28. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 289/37 COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 16 oktober 1998 inzake de financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeenschap voor de uitroeiing van schaapspokken in Griekenland (kennisgeving geschied onder nummer C(1998) 3118) (Slechts de tekst in de Griekse taal is authentiek) (98/604/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Beschikking 90/424/EEG van de Raad van 26 juni 1990 betreffende bepaalde uitgaven op veterinair gebied (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Beschikking 97/370/EG van de Commissie (2), en met name op artikel 3, lid 4, Overwegende dat de Commissie Beschikking 97/658/EG van 1 oktober 1997 inzake de financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeenschap voor de uitroeiing van schaapspokken in Griekenland (3) heeft vastgesteld; dat deze financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeenschap kon worden verleend voor uitbraken van schaapspokken die zich in de periode van november 1995 tot en met december 1996 hadden voor- gedaan; Overwegende dat zich in 1997 in Griekenland nieuwe uitbraken van schaapspokken hebben voorgedaan; dat het, aangezien deze ziekte een ernstige bedreiging vormt voor het schapen- en geitenbestand in de Gemeenschap, dien- stig is gebleken de uitroeiing van de ziekte voort te zetten en met name te voorzien in een verdere financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeenschap om de door de dierhouders geleden verliezen te vergoeden; Overwegende dat de Griekse autoriteiten hebben gemeld dat z¶, zodra de aanwezigheid van schaapspokken offi- cieel was bevestigd, passende maatregelen hebben getroffen, waaronder die welke z¶n vermeld in artikel 3, lid 2, van Beschikking 90/424/EEG en in Richtl¶n 92/ 119/EEG van de Raad van 17 december 1992 tot vaststel- ling van algemene communautaire maatregelen voor de bestr¶ding van bepaalde dierziekten en van specifieke (1) PB L 224 van 18. 8. 1990, blz. 19. (2) PB L 168 van 2. 7. 1994, blz. 31. (3) PB L 278 van 11. 10. 1997, blz. 26. maatregelen ten aanzien van de vesiculaire varkens- ziekte (4), laatstel¶k gew¶zigd b¶ de Akte van toetreding van Oostenr¶k, Finland en Zweden; Overwegende dat aan de voorwaarden voor financi(cid:137)le b¶stand van de Gemeenschap is voldaan; Overwegende dat de financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeen- schap wordt uitbetaald nadat is geconstateerd dat de maat- regelen ten uitvoer z¶n gelegd en dat de autoriteiten binnen de vastgestelde term¶nen de nodige informatie hebben meegedeeld; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Permanent Veterinair Comit(cid:130), HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 in aanmerking voor een financi(cid:137)le Griekenland komt b¶drage van de Gemeenschap in verband met de uitbraken van schaapspokken die zich in 1997 hebben voorgedaan. Artikel 2 1. De financi(cid:137)le b¶drage van de Gemeenschap wordt, onverminderd de uitgevoerde controles, betaald na over- legging van de bew¶sstukken. 2. De in lid 1 bedoelde bew¶sstukken omvatten: a) een epizo(cid:148)tiologisch verslag over elk bedr¶f waar dieren z¶n geslacht. Daarin moeten inlichtingen worden verstrekt over: (4) PB L 62 van 15. 3. 1993, blz. 69. L 289/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 10. 98 i) besmette bedr¶ven: — plaats en adres, — datum waarop het vermoeden van de aanwezig- heid van de ziekte is gerezen en datum van de bevestiging daarvan, — aantal geslachte en gedestrueerde dieren, naar soort en categorie, en datum van slacht en destructie, — slacht- en destructiemethode, — soort en aantal monsters dat is genomen en onderzocht zodra de aanwezigheid van de ziekte werd vermoed; resultaten van het onderzoek, — soort en aantal monsters dat is genomen en onderzocht b¶ de ruiming van de besmette bedr¶ven; resultaten van het onderzoek, — vermoedel¶ke besmettingsbron op basis van een volledig epizo(cid:148)tiologisch onderzoek; ii) contactbedr¶ven: — de onder i), eerste, derde, vierde en zesde streepje genoemde gegevens, — besmet bedr¶f/uitbraak waarmee een contact is bevestigd of wordt vermoed; soort contact; b) een financieel verslag met een l¶st van de begun- stigden met hun adres, het aantal, de soort en de categorie geslachte dieren, de datum van slachting, het betaalde bedrag (exclusief BTW) en de datum van beta- ling. Artikel 3 1. De aanvraag tot betaling wordt, samen met de in artikel 2 bedoelde bew¶sstukken, b¶ de Commissie inge- diend v(cid:155)(cid:155)r 1 december 1998. 2. De Commissie neemt v(cid:155)(cid:155)r 15 april 1999 een besluit over de b¶drage. V(cid:155)(cid:155)r 1 mei 1999 legt z¶ haar besluit ter evaluatie voor aan de lidstaten in het kader van het Permanent Veterinair Comit(cid:130). Artikel 4 in samenwerking met de 1. De Commissie kan, bevoegde nationale autoriteiten, controles ter plaatse verrichten om toe te zien op de toepassing van de maatre- gelen en op de gedane uitgaven. De Commissie stelt de lidstaten in kennis van het resul- taat van de verrichte controles. 2. De artikelen 8 en 9 van Verordening (EEG) nr. 729/ 70 van de Raad van 21 april 1970 betreffende de financie- ring van het gemeenschappel¶k landbouwbeleid (1), z¶n van overeenkomstige toepassing. Artikel 5 Deze beschikking is gericht tot Griekenland. Gedaan te Brussel, 16 oktober 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 94 van 28. 4. 1970, blz. 13


title: WRITTEN QUESTION No. 3186/98 by Jan LAGENDIJK to the Commission. Parliamentary scrutiny of decisions under Title IIIA of the Treaty of Amsterdam

eurovoc_concepts:
EC Decision
EU law - national law
European treaties
Netherlands
Treaty on European Union
immigration
parliamentary scrutiny
right of asylum

text: C 142/102 Official Journal of the European Communities EN 21. 5. 1999 Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (24 November 1998) The Commission’s report on the Community’s own resources system (1) includes data on both Commun- ity expenditure in each Member State and own resources contributed by each Member State to the Community budget. The data are available on a calendar year basis and the latest available figures relate to 1997. The various methodologies which can be used for calculating budgetary balances are discussed in annex 3 to the report. None is ideal and the Commission has repeatedly warned against simplistic interpretation of budgetary balance figures as a measure of the real balance of advantage and disadvantage in membership of the Community. The method used for allocating expenditure to individual Member States in calculating the British rebate is set out in the method of calculation document (2). (1) COM(98) 560 final available on web. site http://europa. eu. int/comm/dg19/index”_en. htm, choose ‘quoi de neuf?’. (2) COM(85) 36 final. (1999/C 142/125) WRITTEN QUESTION P-3186/98 by Jan Lagendijk (V) to the Commission (16 October 1998) Subject: Parliamentary scrutiny of decisions under Title IIIA of the Treaty of Amsterdam Is the Commission aware that the Netherlands Second Chamber is considering declaring in the law approving the Treaty of Amsterdam that the present requirement of the assent of the States-General, applying to all decisions under Title VI of the EU Treaty that are legally binding on the Kingdom, will also apply to decisions taken under the provisions of Title IIIA of the EC Treaty on which (and provided that) the European Parliament has not obtained the right of codecision, in order to prevent any increase in the democratic deficit in such fields as immigration and asylum policy? (1) As guardian of the Treaties, does the Commission agree with the Netherlands Government that ‘any expansion of assent to include (titles of) the EC Treaty would run into [. ] difficulties in European law’ (2), or does it welcome any move by national parliaments to take responsibility for parliamentary scrutiny of European policy where the European Parliament’s powers are not sufficient? If the former, what difficulties does the Commission foresee? (1) Second Chamber, 1996-1997 parliamentary term, motion 21 501-058, No 20 by De Hoop Scheffer and Rosenmöller (adjourned), and Second Chamber, 1997-1998 parliamentary term, 25 922 (R1613), No 4. (2) Second Chamber, 1997 parliamentary term, 25 922 (R1613), No 5, p. 2. Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (17 November 1998) Under Article 146 of the EC Treaty, the Council consists of a representative of each Member State at ministerial level, authorised to commit the government of that Member State. Each Member State is entitled to lay down its own rules and procedures which determine the position to be adopted by that representative in the Council. It is not for the Commission to judge these rules and procedures


title: 98/604/EG: Entscheidung der Kommission vom 16. Oktober 1998 über eine Finanzhilfe der Gemeinschaft zur Tilgung der Schafpocken in Griechenland (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 3118) (Nur der griechische Text ist verbindlich)

text: 28. 10. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 289/37 KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 16. Oktober 1998 (cid:129)ber eine Finanzhilfe der Gemeinschaft zur Tilgung der Schafpocken in Grie- chenland (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1998) 3118) (Nur der griechische Text ist verbindlich) (98/604/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Entscheidung 90/424/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 (cid:129)ber bestimmte Ausgaben im Veteri- n(cid:132)rbereich (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Entscheidung 94/370/EG der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Kommission hat die Entscheidung 97/658/EG vom 1. Oktober 1997 (cid:129)ber eine Finanzhilfe der Gemeinschaft zur Tilgung der Schafpocken in Griechenland (3) erlassen. Diese Finanzhilfe der Gemeinschaft konnte f(cid:129)r zwischen November 1995 und Dezember 1996 aufgetretene Ausbr(cid:129)che von Schafpocken in Anspruch genommen werden. Im Laufe des Jahres 1997 sind in Griechenland neue Ausbr(cid:129)che von Schafpocken gemeldet worden. Ange- sichts der ernsten Gefahr, die diese Seuche f(cid:129)r die Schaf- und Ziegenbest(cid:132)nde in der Gemeinschaft darstellt, ist es angezeigt, die Tilgung fortzusetzen und insbesondere eine neue Finanzhilfe der Gemeinschaft zur Entsch(cid:132)digung der Tierhalter vorzusehen. Sobald der Ausbruch der Seuche amtlich best(cid:132)tigt war, haben die griechischen Beh(cid:148)rden mitgeteilt, geeignete Vorkehrungen getroffen zu haben, einschließlich der in Artikel 3 Absatz 2 der Entscheidung 90/424/EWG des Rates vorgesehenen Maßnahmen und der Maßnahmen gem(cid:132)ß der Richtlinie 92/119/EWG des Rates vom 17. Dezember 1992 mit allgemeinen Gemeinschaftsmaß- (1) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990, S. 19. (2) ABl. L 168 vom 2. 7. 1994, S. 31. (3) ABl. L 278 vom 11. 10. 1997, S. 26. nahmen zur Bek(cid:132)mpfung bestimmter Tierseuchen sowie besonderen Maßnahmen bez(cid:129)glich der vesikul(cid:132)ren Schweinekrankheit (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Akte (cid:129)ber den Beitritt (cid:153)sterreichs, Finnlands und Schwedens. Die Bedingungen f(cid:129)r eine Finanzhilfe der Gemeinschaft sind erf(cid:129)llt. Die Finanzhilfe der Gemeinschaft wird gezahlt, sobald festgestellt wurde, daß die Maßnahmen durchgef(cid:129)hrt wurden und die Beh(cid:148)rden alle verlangten Angaben frist- gem(cid:132)ß (cid:129)bermittelt haben. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des St(cid:132)ndigen Veterin(cid:132)r- ausschusses — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Griechenland kann f(cid:129)r die im Jahr 1997 aufgetretenen Seuchenherde von Schafpocken eine Finanzhilfe der Gemeinschaft erhalten. Artikel 2 (1) Unbeschadet der durchzuf(cid:129)hrenden Kontrollen wird die Finanzhilfe der Gemeinschaft nach Vorlage der entsprechenden Belege gezahlt. (2) Die Belege gem(cid:132)ß Absatz 1 umfassen: a) einen Bericht (cid:129)ber die Seuchenlage jedes einzelnen Betriebs, in dem Tiere get(cid:148)tet wurden. Der Bericht enth(cid:132)lt mindestens folgende Angaben: (4) ABl. L 62 vom 15. 3. 1993, S. 69. L 289/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 10. 98 i) im Falle von Seuchenbetrieben, Angaben (cid:129)ber Artikel 3 — den Standort und die Anschrift; — das Datum des Seuchenverdachts und der Seuchenbest(cid:132)tigung; — die Zahl der get(cid:148)teten und unsch(cid:132)dlich besei- tigten Tiere, aufgeschl(cid:129)sselt nach Arten und Kategorien mit Angabe des Datums; — die T(cid:148)tungs- und Beseitigungsmethode; — die Art und Anzahl der bei Aufkommen des Seuchenverdachts entnommenen und unter- suchten Proben sowie die Untersuchungsergeb- nisse; — die Art und Anzahl der bei der R(cid:132)umung der Seuchenbetriebe entnommenen und unter- suchten Proben sowie die Untersuchungsergeb- nisse; — die nach abgeschlossener epidemiologischer Untersuchung vermutete Infektionsquelle; ii) im Falle von Kontaktbetrieben, Angaben — wie in Ziffer i) erster, dritter, vierter und sech- ster Gedankenstrich; — (cid:129)ber den Seuchenbetrieb (Seuchenherd), zu dem ein Kontakt best(cid:132)tigt oder vermutet wurde, und die Art dieses Kontakts; b) einen Finanzbericht mit einer Liste der Finanzhilfe- empf(cid:132)nger unter Angabe ihrer Anschrift, der Zahl, Art und Kategorie der get(cid:148)teten Tiere, des T(cid:148)tungsdatums, der gezahlten Betr(cid:132)ge (ohne MwSt. ) und des Zahlungs- datums. (1) Der Zahlungsantrag ist der Kommission zusammen mit den Belegen gem(cid:132)ß Artikel 2 vor dem 1. Dezember 1998 zu (cid:129)bermitteln. (2) Die Kommission entscheidet (cid:129)ber die Finanzhilfe vor dem 15. April 1999. Sie legt den Mitgliedstaaten diese Entscheidung im Rahmen des St(cid:132)ndigen Veterin(cid:132)raus- schusses vor dem 1. Mai 1999 zur Bewertung vor. Artikel 4 (1) Die Kommission kann in Zusammenarbeit mit den zust(cid:132)ndigen einzelstaatlichen Beh(cid:148)rden Kontrollen vor Ort vornehmen, um sich zu vergewissern, daß die gef(cid:148)r- derten Maßnahmen durchgef(cid:129)hrt und die entsprechenden Ausgaben get(cid:132)tigt wurden. Die Kommission unterrichtet die Mitgliedstaaten (cid:129)ber das Ergebnis der durchgef(cid:129)hrten Kontrollen. (2) Die Artikel 8 und 9 der Verordnung (EWG) Nr. 729/70 des Rates vom 21. April 1970 (cid:129)ber die Finanzie- rung der Gemeinsamen Agrarpolitik (1) finden entspre- chend Anwendung. Artikel 5 Diese Entscheidung ist an Griechenland gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 16. Oktober 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 94 vom 28. 4. 1970, S. 13


title: QUESTION ECRITE no 3099/98 de Umberto BOSSI Liens professionnels entre footballeurs professionnels (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
freedom to provide services
sports body


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3087/98 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Clasificación del ajo de oso y la producción de ajo de oso

eurovoc_concepts:
bulb vegetable
foodstuff
labelling
medicinal product
pharmaceutical product


title: Regolamento (CE) n. 2234/98 della Commissione del 16 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 2814/90 recante modalità di applicazione della definizione degli agnelli ingrassati in carcasse pesanti

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
carcase
fattening
sheep
sheepmeat

text: L 281/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2234/98 DELLA COMMISSIONE del 16 ottobre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 2814/90 recante modalit(cid:133) di applicazione della definizione degli agnelli ingrassati in carcasse pesanti LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per gli ovini e i caprini, visto il regolamento (CEE) n. 3013/89 del Consiglio, del 25 settembre 1989, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine e caprine (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1589/96 (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 9, visto il regolamento (CEE) n. 3901/89 del Consiglio, del 12 dicembre 1989, relativo alla definizione degli agnelli ingrassati in carcasse pesanti (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1266/95 (4), in particolare l’articolo 1, paragrafo 2, considerando che le modalit(cid:133) di applicazione della defini- zione degli agnelli ingrassati in carcasse pesanti sono state adottate con il regolamento (CEE) n. 2814/90 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1529/96 (6); considerando che l’articolo 1, paragrafo 1, del regola- mento (CEE) n. 3901/89 prevede una procedura semplifi- cata per verificare che gli agnelli siano ingrassati in carcasse pesanti, riservata ad agnelli che appartengono ad un numero limitato di razze da carne e sono allevati in regioni geograficamente ben definite; che, a tal fine, (cid:138) opportuno modificare il regolamento (CEE) n. 2814/90 per semplificare la procedura di verifica amministrativa prevista, mantenendo tuttavia l’obbligo per i produttori di adempiere il loro impegno di ingrassare effettivamente per ottenere carcasse pesanti tutti gli agnelli nati nella loro azienda; che tale impegno pu(cid:149) considerarsi soddi- sfatto se, in esito ad un controllo, risulti che la percen- tuale degli agnelli presenti, rispetto a quelli nati nell’a- zienda, (cid:138) superiore ad una soglia minima da stabilirsi con riferimento alla normale prassi di allevamento per le razze e le zone di cui trattasi e che gli agnelli sono stati allevati nell’azienda per un periodo che permetta di soddisfare le condizioni di ingrasso previste dall’articolo 1, paragrafo 1, lettera c), del regolamento (CEE) n. 3901/89; che (cid:138) oppor- tuno prevedere le misure di controllo e le sanzioni connesse al mancato rispetto del suddetto impegno; (1) GU L 289 del 7. 10. 1989, pag. 1. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 25. (3) GU L 375 del 23. 12. 1989, pag. 4. (4) GU L 123 del 3. 6. 1995, pag. 3. (5) GU L 268 del 29. 9. 1990, pag. 35. (6) GU L 190 del 31. 7. 1996, pag. 32. HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il testo dell’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 2814/90 (cid:138) sostituito dal seguente: «Articolo 2 1. I produttori che commercializzano latte di pecora o prodotti lattiero-caseari derivati dal latte di pecora, che intendano beneficiare della deroga prevista all’ar- ticolo 1, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CEE) n. 3901/89 per quanto riguarda gli agnelli alle- vati nelle zone geografiche ed appartenenti alle razze indicate nell’allegato del presente regolamento, nelle domande di premio sottoscrivono l’impegno di alle- vare nell’azienda tutti gli agnelli nati dalle pecore dichiarate nella domanda di premio e di ingrassarli per ottenere carcasse pesanti. L’impegno si considera adempiuto se, salvo in circostanze eccezionali debita- mente giustificate, gli agnelli presenti nell’azienda sono almeno il 70 % degli agnelli nati e allevati nell’azienda per un periodo di almeno 75 giorni dalla nascita. I produttori che adempiono tale impegno ricevono il premio per la categoria pesante ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento (CEE) n. 3013/89 per tutte le pecore ammissibili. 2. I produttori che sottoscrivono l’impegno di cui al paragrafo 1 tengono un registro aggiornato dove sono riportati tutti i movimenti degli agnelli (numero di capi per ogni operazione di entrata o uscita), sulla base minima dei flussi e indicando, secondo il caso, l’ori- gine e la destinazione, nonch(cid:130) la data dei flussi e fornendo, in caso di vendita o di macellazione degli agnelli, la documentazione probante, costituita ad esempio da fatture di vendita o certificati di macella- zione. 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/7 l’autorit(cid:133) Ferme restando le condizioni previste dal sistema 3. integrato, di cui all’articolo 6, paragrafo 6, del regola- mento (CEE) n. 3887/92, competente effettua controlli in loco almeno una volta all’anno nel luogo di nascita degli agnelli per ciascun produttore che abbia presentato la domanda per una campagna di commercializzazione. Le ispezioni comprendono un controllo del numero di agnelli presenti nell’azienda e di quelli registrati nel registro tenuto dal produttore, nonch(cid:130) della relativa documentazione giustificativa, per stabilire se il produttore abbia adempiuto l’im- pegno sottoscritto. se l’autorit(cid:133) competente accerta che il Tuttavia, mancato adempimento dell’impegno (cid:138) connesso ad una falsa dichiarazione effettuata deliberatamente o per negligenza grave, il produttore perde inoltre il diritto al premio, ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 3, del la regolamento (CEE) n. 3013/89, anche per campagna di commercializzazione alla quale si rife- risce l’impegno. » Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Qualora l’impegno non sia stato adempiuto, per le pecore ammissibili pu(cid:149) essere pagato solo il premio corrispondente alla categoria leggera. Esso si applica alle domande di premio presentate per la campagna di le campagne successive. commercializzazione 1999 e per Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: WRITTEN QUESTION No. 3082/98 by José POMÉS RUIZ to the Commission. Application of Council Regulation (EEC) No 3693/ 93

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Regulation
EU statistics
application of EU law
classification
goods and services
statistics
tariff nomenclature

text: 15. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 297/47 (1999/C 297/061) WRITTEN QUESTION E-3082/98 by José Pomés Ruiz (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Application of Council Regulation (EEC) 3693/93 Given the importance of Council Regulation (EEC) 3696/93 (1), which is designed to harmonise the criteria governing the statistical classification of products by activity (CPA) in the EU: Will the Commission say to what extent the said regulation has been applied in the various Member States? Has it established a monitoring or control procedure of any kind to verify whether the regulation is indeed being applied? Does it have any evidence that the regulation may have been breached in the Member States? If so, what form have the penalties imposed taken? (1) OJ L 342, 31. 12. 1993, p. 1. Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (24 November 1998) Council Regulation (EEC) 3696/93 of 29 October 1993 on the statistical classification of products by activity (CPA) in the Community as amended by Commission Regulation (EC) 1232/98 (1) provided a framework to ensure comparability between national and Community classifications and hence national and Community statistics. The Regulation permits the Member States wishing to use a national classification derived from the CPA to do so. Nine Member States (Germany, Spain, France, Italy, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland and Sweden) have developed national product classifications linked to CPA. Six Member States (Belgium, Denmark, Greece, Ireland, Luxembourg and the United Kingdom) ensure that sectorial applications are harmonised with CPA. The Commission is monitoring developments through the statistical programme committee (SPC) as established by Article 4 of the Regulation. An additional audit is foreseen in 1999 as part of the procedure for the next update of CPA in 2002. (1) OJ L 177, 22. 6. 1998. (1999/C 297/062) WRITTEN QUESTION E-3109/98 by Ingo Friedrich (PPE) to the Commission (16 October 1998) Subject: Book entitled ‘Konservatismus und Rechtradikalismus’ (‘Conservatism and right- wing radicalism’) Is it true that the Commission has financed or supported ‘Konservatismus und Rechtradikalismus’, a book with a foreword by Emil Carlebach, a member of the national executive of the DKP (the German Communist Party), and Peter Gingold? If so, why is the Commission funding anti-democratic, left-wing radical authors of this kind? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (2 December 1998) The Youth for Europe programme gives young people the opportunity to develop projects at a local level. This provides them with valuable experience of working on their own initiative (Action A. II. 1 youth initiatives)


title: QUESTION ECRITE no 3095/98 de André SAINJON à la Commission. Aides accordées par le FMI à la Corée de Sud et répercussions de celles-ci sur les chantiers navals

eurovoc_concepts:
International Monetary Fund
South Korea
aid to undertakings
banking
financial aid
monetary crisis
shipbuilding
use of aid

text: 29. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 118/179 (1999/C 118/229) QUESTION (cid:201)CRITE E-3095/98 posØe par AndrØ Sainjon (ARE) (cid:224) la Commission (16 octobre 1998) Objet: Aides accordØes par le FMI (cid:224) la CorØe de Sud et rØpercussions de celles-ci sur les chantiers navals Dans sa lettre datØe du 3 mars 1998, Sir Leon Brittan affirmait que la Commission ferait preuve de vigilance et qu(cid:146)elle veillerait (cid:224) ce que les aides accordØes par le Fonds monØtaire international (cid:224) la CorØe du Sud ne soient pas utilisØes pour sauver des chantiers navals en faillite. La Commission pourrait-elle m(cid:146)informer de l(cid:146)Øtat actuel de cette vØrification et des premiers rØsultats de celle-ci? RØponse donnØe par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (5 novembre 1998) La Commission suit attentivement les dØveloppements de la crise financiŁre en CorØe et son impact sur le secteur de la construction navale europØenne. Lors de la rØunion de l(cid:146)Asie et l(cid:146)Europe (ASEM) II en avril 1998, la question de la construction navale a ØtØ soulevØe auprŁs du ministre des affaires ØtrangŁres et du commerce. Celui-ci a reconnu que les surcapacitØs dans ce secteur Øtaient le rØsultat d(cid:146)une mauvaise allocation des crØdits et que la politique que son gouvernement mettait en (cid:156)uvre Øtait destinØe (cid:224) appliquer plus rigoureusement les principes de marchØ et, par consØquent, de ne pas aider les entreprises du secteur qui feraient faillite. Par consØquent aucune aide du Fonds monØtaire international (FMI) ne devrait Œtre dirigØe vers des chantiers navals en difficultØ. Le plan du FMI, acceptØ par la CorØe, est seulement destinØ (cid:224) stabiliser le systŁme financier et bancaire, et en aucune fa(cid:231)on (cid:224) procurer des fonds aux secteurs industriels. La Commission, qui ne siŁge pas au FMI, exerce nØanmoins une surveillance attentive de l(cid:146)Øvolution de la situation. Elle a soulevØ (cid:224) maintes reprises, auprŁs des autoritØs corØennes, une sØrie de questions relatives (cid:224) l(cid:146)utilisation de l(cid:146)aide financiŁre du FMI. Ces questions ont fait l(cid:146)objet d(cid:146)entretiens bilatØraux, comme les consultations (cid:224) haut niveau de mai 1998, entre la Commission et les autoritØs corØennes. Un certain nombre d(cid:146)assurances ont ØtØ donnØes. NØanmoins la Commission a demandØ de nouvelles prØcisions concernant les restructurations du secteur, les soutiens accordØs par la Korea Eximbank pour l(cid:146)exportation de navires, ainsi que des prØcisions sur des allØgations de subventions locales (cid:224) des sous-traitants de chantiers navals. La Commission continue (cid:224) suivre attentivement ce dossier. NØanmoins, jusqu(cid:146)(cid:224) ce jour la Commission n(cid:146)a pas ØtØ en possession d(cid:146)informations permettant de considØrer que la CorØe n(cid:146)aurait pas respectØ ses obligations internationales dans ce domaine. (1999/C 118/230) QUESTION (cid:201)CRITE E-3096/98 posØe par Umberto Bossi (NI) au Conseil (19 octobre 1998) Objet: Monopole italien du CONI › sociØtØ de football et libre concurrence Le monopole qui rŁgne dans le domaine des activitØs sportives, que ce soit au niveau professionnel ou amateur, rØglØmentØ par la loi italienne 426 du 16 fØvrier 1942, n(cid:146)est plus acceptable, notamment (cid:224) la lumiŁre des montants considØrables que l(cid:146)(cid:201)tat italien prodigue chaque annØe au CONI. InterpellØe (cid:224) plusieurs reprises par des questions posØes par les parlementaires nationaux, l(cid:146)autoritØ responsable de la concurrence et du marchØ n(cid:146)est jamais intervenue pour faire respecter le principe selon lequel le lØgislateur doit crØer les conditions favorisant la concurrence et briser les positions dominantes. En particulier, l(cid:146)action des autoritØs s(cid:146)avŁre inefficace (cid:224) l(cid:146)encontre de la ligue des sociØtØs de football de sØrie A et B concernant l(cid:146)Øternelle question contractuelle des droits tØlØvisØs pay per view s(cid:146)agissant d(cid:146)un organe de la fØdØration italienne de football (article 6, point II du statut) qui possŁde en fait le monopole dans le secteur du football (articles 1 et 2 du statut). Les autoritØs ferment les yeux sur le respect du principe de la libertØ de concurrence au profit de quelques catØgories d(cid:146)opØrateurs dans le domaine oø se rencontrent sport et Øconomie


title: WRITTEN QUESTION No. 3114/98 by Bernd LANGE to the Commission. Roof renovation products

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
building
building regulations
free movement of goods
harmonisation of standards
polishing and scouring preparations

text: C 142/86 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 5. 1999 (1999/C 142/105) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/98 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tasakattosaneeraustuotteet Onko komissio tietoinen siitä, että tasakattosaneeraustuotteet, jotka ovat hyväksyttyjä ja joita käytetään muissa EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi Isossa-Britanniassa, eivät ole hyväksyttyjä Saksassa vanhentu- neen DIN-normin 16726 vuoksi? Se muodostaa esteen sisämarkkinoiden toteutumiselle. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen niistä esteistä, jotka haittaavat rakennusalan tuotteiden vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella. Rakennusalan tuotteita koskevan direktiivin 89/106/ETY (1) päätavoitteena on nimenomaan poistaa niitä teknisiä esteitä, jotka haittaavat alan tuotteiden liikkuvuutta yhteisön alueella. Direktiivissä säädetään, että tuotteet voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne ovat käyttökelpoisia, mikä ominaisuus määritellään suhteessa joihinkin rakentamiseen liittyviin olennaisiin vaatimuksiin. Lisäksi direktiivissä säädetään, että käyttökelpoisuus arvioidaan erityisesti komission toimeksiannosta vahvistettujen yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien perusteella. Kattojen saneeraustuotteista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tehty standardeja koskeva toimeksianto, joka on liitetty komission päätökseen 98/436/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, direktiivin rakennusalan 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti katteiden, kattokupujen, kattoikkunoiden ja oheistuotteiden osalta (2). Siinä on kysymys erityisesti niistä katteista, kattokuvuista, kattoikkunoista ja oheistuotteista, joista Euroopan standardointikomitean (CEN) on laadittava yhdenmukaistettu standardi. osoittamismenettelystä neuvoston vaatimustenmukaisuuden tuotteiden Direktiivin mukaisesti vain sellaisille tuotteille, jotka ovat kyseisen standardin mukaisia, voidaan antaa EY-merkki ilman, että niille pitää tehdä lisätestejä ennen kuin ne saavat liikkua vapaasti yhteisössä. Ennen standardin voimaantuloa sovelletaan kansallisia standardeja (mm. DIN 16726 -standardia), mutta jäsenvaltioiden on joka tapauksessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti hyväksyttävä muut kansalliset standardit, jotka ovat samanveroisia terveys-, turvallisuus, energiansäästö- ja ympäristönäkökohdiltaan. Lisäksi komissio harkitsee parhaillaan direktiivin 89/106/ETY muuttamista standardointiohjelman vauhdittamiseksi ja vaihtoehtoisen väylän avaamiseksi EY-merkkien myöntämi- selle niiden päätösten perusteella, joita on jo tehty vaatimustenmukaisuustodistuksista, ja yhdessä pysyvän rakennustuotekomitean kanssa annettujen toimeksiantojen perusteella. (1) EYVL L 40, 11. 2. 1989. (2) EYVL L 194, 10. 7. 1998. (1999/C 142/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/98 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tilauslentoja koskevat asetukset Voiko komissio tiedottaa minulle, onko olemassa asetuksia tai ehdotuksia asetuksiksi, jotka koskevat tilauslentojen palveluehtoja Euroopassa? Erityisesti haluaisin tietää onko mitään asetuksia, jotka koskevat myöhästymisiä ja korvauksia?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3087/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Markedsføring af ramsløg og produktion af ramsløg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3117/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Regolamentazione degli scambi con l'estero

eurovoc_concepts:
EU programme
age of majority
child
child protection
educational exchange
family
non-governmental organisation
sexual violence

text: C 182/44 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 28. 6. 1999 (1999/C 182/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3113/98 di Thomas Mann (PPE) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Inutili vessazioni all’ingresso e all’uscita di Gibilterra Per quale motivo la polizia di frontiera spagnola rallenta eccessivamente il traffico privato e turistico tra la Spagna e la Gran Bretagna, nella fattispecie Gibilterra, di modo che i viaggiatori in provenienza dall’UE sono praticamente prigionieri nelle loro auto per ore sotto temperature canicolari? Quali misure intende adottare la Commissione per modificare questa situazione insostenibile? Risposta del sig. Monti a nome della Commissione (7 dicembre 1998) L’onorevole parlamentare è invitato a riferirsi alle risposte della Commissione all’interrogazione scritta E- 1744/98 dell’onorevole sig. Mather (1), all’interrogazione scritta E-1404/95 dell’onorevole Seal (2) ed alle interrogazioni orali H-269/95 e H-353/95 rispettivamente degli onorevoli Lomas e Megahy durante l’ora delle interrogazioni della sessione di maggio 1995 del Parlamento (3). (1) GU C 13 del 18. 1. 1999, pag. 76. (2) GU C 213 del 17. 8. 1995. (3) Allegato GU 4-463 del 17. 5. 1995. (1999/C 182/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3117/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (16 ottobre 1998) Oggetto: Regolamentazione degli scambi con l’estero La Commissione è consapevole del problema degli abusi fisici e sessuali commessi da famiglie ospitanti nei confronti di bambini stranieri partecipanti a scambi con l’estero, che spesso non sono regolamentati? Se la Commissione è consapevole del problema, quali azioni ha preso per proteggere i minori? In particolare, sono state prese iniziative per regolamentare a livello dell’Unione europea le scuole di lingue e le famiglie ospitanti? Risposta della sig. ra Cresson A nome della Commissione (5 febbraio 1999) I programmi per l’istruzione, la formazione e la gioventù non offrono la possibilità di scambi transnazionali per giovani di età inferiore ai 14 anni. Alla Commissione non è stato riferito alcun caso di abuso nei confronti di giovani partecipanti e i rischi di abuso sono comunque limitati, dal momento che i giovani sono inviati all’estero con accompagnatori. Il programma Socrates sostiene i progetti di istruzione congiunti «Lingua», che di norma prevedono la partecipazione di due gruppi di ragazzi dai 14 anni in su. Una parte importante del progetto è costituita dallo scambio di ospitalità, per un periodo di almeno 14 giorni, presso l’istituzione partner, nel caso in cui venga svolto un lavoro relativo a un progetto congiunto. Preferibilmente gli studenti dovrebbero soggiornare presso le famiglie degli altri studenti, vale a dire con un giovane che fa parte del gruppo, in modo da ottimizzare l’apprendimento linguistico e culturale del paese ospite. I gruppi di studenti sono sempre accompagnati da insegnanti, un uomo e una donna nel caso di un gruppo misto, e generalmente le famiglie partecipano al progetto


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2241/98 av den 16 oktober 1998 om fastställande av det högsta stödbeloppet för koncentrerat smör för den etthundranittionde särskilda anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 429/90

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
concentrated product

formats: pdf print

text: 17. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 281/25 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2241/98 av den 16 oktober 1998 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppet f(cid:148)r koncentrerat sm(cid:148)r f(cid:148)r den etthundranittionde s(cid:132)rskilda anbudsinfordran som g(cid:148)rs inom ramen f(cid:148)r den st(cid:134)ende anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EEG) nr 429/90 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1587/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 7a. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 429/ 90 av den 20 februari 1990 om beviljande genom anbuds- infordran av st(cid:148)d f(cid:148)r koncentrerat sm(cid:148)r avsett f(cid:148)r direkt f(cid:148)rbrukning inom gemenskapen (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 417/98 (4) anv(cid:132)nder interventionsor- ganen st(cid:134)ende anbudsinfordran f(cid:148)r beviljande av st(cid:148)d f(cid:148)r koncentrerat sm(cid:148)r. Artikel 6 i ovann(cid:132)mnda f(cid:148)rordning fastst(cid:132)ller att med beaktande av de anbud som inkommit i samband med en s(cid:132)rskild anbudsinfordran b(cid:148)r det best(cid:132)mmas ett h(cid:148)gsta st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r koncentrerat sm(cid:148)r med en fetthalt av minst 96 % eller ocks(cid:134) b(cid:148)r beslut fattas om att inget kontrakt skall tilldelas. Beloppet p(cid:134) s(cid:132)kerheten f(cid:148)r i enlighet med detta. slutanv(cid:132)ndningen b(cid:148)r best(cid:132)mmas Med beaktande av de anbud som mottagits b(cid:148)r det h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppet fastst(cid:132)llas till den niv(cid:134), som anges nedan, och s(cid:132)kerheten f(cid:148)r slutanv(cid:132)ndningen best(cid:132)mmas enligt detta. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r mj(cid:148)lk och mj(cid:148)lkprodukter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r den etthundranittionde s(cid:132)rskilda anbudsinfordran som g(cid:148)rs inom ramen f(cid:148)r den st(cid:134)ende anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EEG) nr 429/90 skall det h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppet och beloppet p(cid:134) s(cid:132)kerheten f(cid:148)r slutanv(cid:132)nd- ningen fastst(cid:132)llas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: — h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppet: — s(cid:132)kerheten f(cid:148)r slutanv(cid:132)ndningen: 134 ecu/100 kg, 148 ecu/100 kg. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 17 oktober 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 oktober 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 45, 21. 2. 1990, s. 8. (4) EGT L 52, 21. 2. 1998, s. 18


title: Protokoll 1991. aasta Alpi konventsiooni rakendusprotokoll energeetikavaldkonnas

eurovoc_concepts:
Alpine Region
action programme
energy cooperation
energy policy
environmental protection
international convention
the EU's international role

text: L 337/36 ET Euroopa Liidu Teataja 22. 12. 2005 1991. aasta Alpi konventsiooni rakendusprotokoll energeetikavaldkonnas PROTOKOLL Energeetikaprotokoll Preambul SAKSAMAA LIITVABARIIK, AUSTRIA VABARIIK, PRANTSUSE VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK, MONACO VÜRSTIRIIK, SLOVEENIA VABARIIK, ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON ning EUROOPA ÜHENDUS, VASTAVALT nende 7. novembri 1991. aasta Alpide kaitse konventsioonist (Alpi konventsioon) tulenevale ülesandele tagada Alpide piirkonna terviklik kaitsepoliitika ja säästev areng; VASTAVALT Alpi konventsiooni artikli 2 lõigetest 2 ja 3 tulenevatele kohustustele; OLLES TEADLIKUD looduse- ja maastikusõbralike ning keskkonnale sobivate energiatootmis-, -varustus- ja -kasutusviiside ning energiasäästumeetmete edendamise tähtsusest; ARVESTADES kasvuhoonegaaside vähendamise vajadust Alpide piirkonnas ja ühtlasi vajadust täita Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooniga sätestatud kohustusi; OLLES VEENDUNUD majandushuvide ja ökoloogiliste nõuete ühitamise vajaduses; OLLES TEADLIKUD Alpide piirkonna erilisest tähtsusest kogu Euroopas ning asjaolust, et see piirkond kujutab ainulaadset ja mitmekesist geomorfoloogilist, klimaatilist, veestiku-, taimestiku-, loomastiku-, maastiku- ja kultuuripärandit, ning et selle kõrgmäestik, orud ja Alpide eelalad on keskkonnaüksused, mille alalhoid ei saa lasuda üksnes Alpi riikidel; OLLES TEADLIKUD, et Alpid ei kujuta mitte üksnes põliselanikkonna elu- ja majanduskeskkonda, vaid neil on eelkõige oluliste, mitte üksnes üleeuroopaliste reisi- ja kaubaveoliinide, vaid ka rahvusvaheliste energiavarustusvõrkude transiidi- piirkonnana väga suur tähtsus Alpide-väliste piirkondade jaoks; 22. 12. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 337/37 VÕTTES ARVESSE Alpide piirkonna keskkonnatundlikkust, eelkõige energia tootmise, ülekande ja kasutamise alal, mis avaldab vastastikust mõju looduskaitsega seotud aspektidele, territooriumi planeerimisele ja maakasutusele; VÕTTES ARVESSE keskkonnakaitset ohustavaid riske, eelkõige inimtegevusest tingitud võimalike kliimamuutuste taga- järjel, on tekkinud vajadus pöörata erilist tähelepanu sotsiaalmajandusliku inimtegevuse ja ökosüsteemide alalhoiu vahe- listele tihedatele seostele, mis nõuavad asjakohaste ja mitmekesiste meetmete kasutuselevõtmist eriti Alpide piirkonnas kohaliku elanikkonna, poliitiliste institutsioonide ning majanduslike ja sotsiaalsete organisatsioonide ühisel kokkuleppel; OLLES VEENDUNUD, et kohalikul elanikkonnal peab olema võimalus määratleda oma sotsiaalset, kultuurilist ja majan- duslikku arengut ning osaleda selle arengu elluviimisel olemasoleva institutsioonilise korralduse raames; OLLES VEENDUNUD, et teatavaid probleeme on võimalik lahendada ainult piiriüleselt ning et need nõuavad Alpi riikide ja asjassepuutuvate piirkondlike ja kohalike asutuste ühismeetmeid; OLLES VEENDUNUD, et energiavajaduste rahuldamine on majandus- ja sotsiaalarengu oluliseks teguriks nii Alpide piirkonnas kui ka väljaspool seda; OLLES TEADLIKUD selliste majanduslike vahendite kasutamise ja edasise arendamise olulisusest, tänu millele saab ener- giahinna arvutamisel tegelikke kulutusi paremini arvesse võtta; OLLES VEENDUNUD, et Alpide piirkond panustab kestvalt Euroopa energiavajaduste rahuldamisse ning vajab ise elanik- konna elutingimuste ja majandusliku tõhususe parandamiseks peale piisavate joogiveevarude ka piisavaid energiavarusid; OLLES VEENDUNUD, et Alpide piirkonnal on eriti tähtis osa Euroopa riikide energiasüsteemide omavahelises ühenda- mises; OLLES VEENDUNUD, et meetmed energia ratsionaalseks tarbimiseks ning vee- ja puiduvarude säästvaks kasutamiseks Alpide piirkonnas aitavad kaasa energiavajaduste rahuldamisele siseriikliku majanduse raames, ning biomassi ja päikese- energia kasutamisel on kasvav tähtsus, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eesmärgid Protokolliosalised kohustuvad looma raamtingimused ning võtma vastu energiasäästmise, -tootmise, -ülekande, -varustuse ja -kasutuse meetmed Alpi konventsiooni kohaldamise piir- konnas, et luua energiavaldkonnas säästev areng, mis sobiks Alpide piirkonna spetsiaalsetesse lubatud piiridesse. Selleks annavad protokolliosalised olulise panuse elanikkonna ja kesk- konna ning loodusvarude ja kliima kaitsesse. Artikkel 2 Põhikohustused a) ühtlustada oma energiasäästukava Alpide piirkonna üldise arengukavaga; b) kohandada energiatootmis-, -ülekande ja -jaotussüsteeme, et optimeerida Alpide piirkonna infrastruktuurisüsteeme, arves- tades keskkonnakaitsevajadusi; c) piirata energia mõju keskkonnale, optimeerides teenuste tarnet energia lõppkasutajatele ning võttes võimaluste piires vastu muu hulgas järgmised meetmed: — energiavajaduse kasutamise teel; vähendamine tõhusama tehnoloogia — ülejäänud energiavajaduse ulatuslikum katmine taastuvate energiaallikatega; Käesoleva protokolli kohaselt 1. eesmärgiks: seavad protokolliosalised — olemasolevate taastumatutel energiaallikatel põhinevate energiatootmisseadmete optimeerimine; L 337/38 ET Euroopa Liidu Teataja 22. 12. 2005 d) piirata energiainfrastruktuuride negatiivset, sealhulgas jäätme- käitlusega seonduvat mõju keskkonnale ja maastikule, võttes ennetusmeetmeid uute infrastruktuuride puhul ja vajaduse korral parandades olemasolevaid infrastruktuure. Protokolliosalised kohustuvad võtma käesoleva protokolli 2. eesmärke arvesse ka oma teistes poliitikavaldkondades, eelkõige territooriumi planeerimise, regionaalarengu-, transpordi-, põllu- majandus- ja metsandus- ning turismivaldkonnas, et vähendada võimalikke negatiivseid või vastuolulisi mõjusid. Uute suurte energiainfrastruktuuride ehitamise ja olemas- 2. olevate infrastruktuuride võimsuse olulise suurendamise korral hindavad protokolliosalised kehtivate õigusaktide raames mõju Alpide keskkonnale ning hindavad sellist mõju territoriaalsest ja lähtudes artiklist 12. Piiri- sotsiaalmajanduslikust seisukohast, tunnistavad protokolliosalised ülese mõjuga projektide puhul nõupidamise õigust rahvusvahelisel tasandil. 3. et Protokolliosalised arvestavad oma energiapoliitikas, Alpide piirkonnas on sobiv kasutada taastuvaid energiaallikaid, ning julgustavad vastastikust koostööd selle valdkonna arengu- programmide osas. 4. Protokolliosalised säilitavad kaitstud alad koos nende puhveraladega, teised kaitsealad, vaiksed piirkonnad ning puutu- matud loodus- ja maastikualad; nad optimeerivad energiainfras- truktuure, lähtudes Alpide ökosüsteemi haavatavus-, lubatavus- ja rikutustasemetest. Artikkel 4 Piirkondlike ja kohalike asutuste osalus 1. Olemasoleva institutsioonilise korralduse raames määratleb iga protokolliosaline otseselt asjassepuutuvate institutsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahelise koordineerimise ja koostöö parima taseme, et edendada solidaarvastutust, eriti sünergia kasutamisel ja arendamisel seoses Alpide piirkonnas pinnasekaitse poliitika kohaldamise ning sellest tulenevate meet- mete rakendamisega. Otseselt asjassepuutuvad 2. kohalikud asutused osalevad olemasolevas institutsioonilises raamistikus ning vastavalt oma pädevusele nende poliitikavaldkondade ette- valmistamise ja elluviimise erinevates etappides. piirkondlikud ja Protokolliosalised julgustavad energia- ja keskkonnaprob- 3. leemidega otseselt seotud institutsioonide vahelist rahvusvahelist koostööd, soodustada kokkuleppeid ühiste probleemide lahenduste osas. et II PEATÜKK ERIMEETMED Artikkel 5 Protokolliosalised teadvustavad, et ennetus- ja parandus- 5. meetmetes väljenduva asjakohase teadus- ja arengupoliitika abil võib anda suure panuse, et kaitsta Alpe energiainfrastruk- tuuridest tuleneva keskkonnamõju eest. Nad julgustavad selle- alast teadus- ja arendustegevust ning teavitavad üksteist olulis- test tulemustest. Energia säästmine ja energia ratsionaalne kasutamine Alpide piirkonnas on vaja erimeetmeid energia säästmi- jaotamiseks ja ratsionaalseks kasutamiseks. Nende meet- 1. seks, mete puhul tuleb arvesse võtta: Protokolliosalised teevad koostööd, 6. meetodid tegelike kulude arvessevõtmiseks konnas. et a) ulatuslikke alasid katvat energiavajadust, mis erineb suuresti ja turismiga seonduvast olenevalt kõrgusest, aastaaegadest nõudlusest; töötada välja energeetikavald- b) taastuvate energiaallikate kättesaadavust kohapeal; Artikkel 3 c) atmosfääri paisatavate ainete eriline mõju nõgudes ja orgudes seoses viimaste geomorfoloogilise asendiga. Vastavus rahvusvahelisele õigusele ja teistele poliitikavald- kondadele 1. Käesolev protokoll viiakse ellu kooskõlas kehtivate rahvus- vaheliste, eelkõige Alpi konventsiooni õigusnormidega, samuti selle kohaldamiseks redigeeritud protokollidega ning kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega. 2. Protokolliosalised otsivad võimalusi energiakasutuse kesk- konnasõbralikumaks muutmiseks ning julgustavad esmajärje- korras energiat säästma ja ratsionaalselt kasutama, seda eelkõige tootmisprotsesside, avalike teenuste ja suurte hotellikomplekside ning transpordi, spordi ja vabaajategevuse osas. 22. 12. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 337/39 Nad võtavad meetmeid ja kehtestavad sätted eelkõige järg- 3. mistes valdkondades: Artikkel 7 Hüdroelektrienergia a) hoonete isolatsiooni ja küttesüsteemide tõhustamine; b) kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete kasuteguri optimee- rimine; 1. Protokolliosalised tagavad uute ning võimaluse korral ka asjakohaste juba olemasolevate hüdroelektrijaamade puhul meetmete abil veesoonte ökoloogilise talitluse säilimise ja maas- tiku puutumatuse, määrates kindlaks miinimumvoolukulu ja rakendades norme vee taseme kunstliku kõikumise vähendami- seks, samuti tagavad nad loomastiku rände. c) soojusenergiajaamade heitkoguse perioodiline kontroll ja vajaduse korral selle vähendamine; Protokolliosalised võivad võtta meetmeid olemasolevate järgides 2. hüdroelektrijaamade konkurentsivõime parandamiseks, nende ohutusnorme ja keskkonnanõudeid. d) energia säästmine tänu tänapäevastele energia kasutamise ja ülekande tehnoloogilistele protsessidele; e) individuaalne kütte- ja soojaveekulude arvestamine; 3. Nad kohustuvad lisaks säilitama veemajanduse joogivee jaoks reserveeritud aladel, puhveralaga kaitstud aladel, muudel kaitsealadel, vaiksetes piirkondades ning puutumatutel loodus- ja maastikualadel. f) vähese energiakuluga tehnoloogiat kasutavate ehitiste projek- teerimine ja edendamine; g) kommunaal-/kohalike energia- ja kliimaseadmete projektide edendamine ning elluviimine kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktis c sätestatud meetmetega; 4. Protokolliosalised soovitavad võtta uuesti kasutusele tarvi- tuselt kõrvaldatud hüdroelektrijaamu, mitte ehitada uusi. Lõike 1 sätet, mis käsitleb veeökosüsteemide ja teiste asjaomaste süstee- mide säilitamist, kohaldatakse ka olemasolevate hüdroelektrijaa- made taaskasutuselevõtmise suhtes. h) hoonete energiaalane täiustamine renoveerimise korral ja keskkonnasõbralike küttesüsteemide kasutamise soodusta- mine. Protokolliosalised võivad oma 5. siseriiklike õigusaktide raames uurida, kuidas nad saavad korraldada nii, et Alpide ressursside lõpptarbijad maksavad õiglast turuhinda, ning mil määral võib kohaliku elanikkonna kõigi huvides tehtud jõupin- gutusi õiglaselt hüvitada. Artikkel 6 Taastuvad energiavarud Protokolliosalised kohustuvad oma rahaliste võimaluste 1. piires edendama ning eelistatavalt kasutama taastuvaid energiaal- likaid keskkonda ja maastikku säästval viisil. Nad soodustavad ka detsentraliseeritud seadmete kasuta- ja 2. mist selliste taastuvate energiaallikate nagu vee-, päikese- biomassienergia kasutuselevõtul. Artikkel 8 Fossiilkütusest toodetud energia Protokolliosalised tagavad, et elektri- ja/või soojusenergia 1. tootmiseks fossiilkütust tarvitavate uute soojuselektrijaamade puhul kasutatakse parimaid olemasolevaid tehnilisi meetodeid. Alpide piirkonna olemasolevate jaamade puhul piiravad proto- kolliosalised võimaluse piires heitekogust sobivate tehniliste meetodite abil ja/või kütuste kasutamise teel. Protokolliosalised julgustavad taastuvate 3. energiaallikate kasutamist, seda ka koos olemasoleva tavapärase energiavarus- tusega. 2. Protokolliosalised kontrollivad, kas fossiilkütust tarvitavate soojuselektrijaamade asendamine taastuvaid energiaallikaid kasu- tavate jaamade ja detsentraliseeritud seadmetega on tehniliselt ja majanduslikult võimalik ning keskkonnanõuetele vastav. 4. Protokolliosalised soodustavad eelkõige vee- ja puiduva- rude ratsionaalset kasutamist seoses mägimetsade säästva majan- damisega energiatootmisel. 3. Protokolliosalised võtavad meetmeid, mis soosivad elektri ja soojuse koostootmist, et kasutada energiat ratsionaalsemalt. L 337/40 ET Euroopa Liidu Teataja 22. 12. 2005 Piirialadel ühtlustavad ja ühendavad protokolliosalised nii 4. palju kui võimalik oma emissiooni ja immissiooni kontrollimise süsteeme. avalike või erasektori tööde tegemist Alpide piirkonnas loodus- like kohtade ja veekeskkonna keskkonnataastuse korra, kasu- tades võimaluste piires keskkonnatehnoloogilisi võtteid. Artikkel 9 Tuumaenergia 1. Protokolliosalised kohustuvad rahvusvaheliste kokkulepete raames vahetama teavet tuumajaamade ja muude tuumasead- mete kohta, millega kaasnevad või võivad kaasneda tagajärjed Alpide piirkonnas, et kaitsta pikaajaliselt elanikkonna tervist, loomastikku, levilat ning nende vastasmõju. taimestikku, nende elukooslust, Artikkel 12 Keskkonnamõju hinnang 1. Protokolliosalised viivad läbi kehtivate siseriiklike õigusak- tide, rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete raames kõikide käesoleva protokolli artiklites 7, 8, 9 ja 10 osutatud energiarajatiste projektide ja nende rajatiste kõikide oluliste muudatuste kohta eelneva keskkonnamõju hinnangu. 2. Lisaks tagavad protokolliosalised võimaluse piires kesk- konna radioaktiivsuse seiresüsteemide ühtlustamise ja ühenda- mise. Protokolliosalised tunnustavad võimalust rakendada kesk- 2. konnamõju kõrvaldamiseks või vähendamiseks võimaluste piires parimaid olemasolevaid tehnilisi võtteid, nähes vajaduse korral ette keskkonnanõuetele mittevastavate hooletusse jäetud rajatiste dekomisjoneerimise. Artikkel 10 Energiaülekanne ja -jaotus 1. Protokolliosalised järgivad kõikide olemasolevate infra- struktuuride puhul ratsionaliseerimise ja optimeerimise põhi- mõtet, pidades silmas keskkonnakaitsenõudeid ning eelkõige väga tundlike ökosüsteemide ja maastiku säilitamise vajadust, viies vajaduse korral läbi Alpide elanikkonna ja keskkonna kaitse aktsioone. Artikkel 13 Nõupidamine Protokolliosalised kohustuvad piiriülese tähtsusega projek- 1. tide keskkonnamõju suhtes eelnevalt omavahel nõu pidama. 2. Võimaliku piiriülese mõjuga kavade puhul peab protokol- liosalistel olema võimalus õigeaegselt esitada oma märkused, mida ehituslubade väljastamisel võetakse asjakohaselt arvesse. 2. Elektrienergia ülekandeliinide ja nende juurde kuuluvate elektrijaamade ning nafta- ja gaasitorude, sealhulgas pumba- ja kompressorjaamade ning keskkonna seisukohast suure tähtsu- sega seadmete ehitamise korral võtavad protokolliosalised kõik vajalikud meetmed, et vältida elanikkonna ja keskkonna häiri- mist, sealhulgas kasutades võimaluse korral juba olemasolevaid ehitisi ja trasse. Artikkel 14 Lisameetmed Protokolliosalistel on õigus võtta lisaks käesolevas protokollis käsitletud meetmetele energia ja säästva arengu alaseid lisameet- meid. 3. Elektrienergia ülekandeliinide puhul võtavad protokolliosa- lised eriti arvesse puhveraladega kaitstud alade, teiste kaitsealade, vaiksete piirkondade ning puutumatute loodus- ja maastikualade ning linnustiku tähtsust. Artikkel 11 Keskkonnataastus ja keskkonnatehnoloogia Protokolliosalised sätestavad kehtivate õigusaktidega sätestatud prooviuuringutes ja keskkonnamõju uuringutes pärast energee- seonduvate tikavaldkonnas keskkonna ja ökosüsteemidega III PEATÜKK TEADUSUURINGUD, KOOLITUS JA TEAVITAMINE Artikkel 15 Teadusuuringud ja seire Protokolliosalised edendavad ja ühtlustavad tihedas koos- 1. tasanditel töös ning erinevatel siseriiklikel juba saadud tulemustest lähtudes teadusuuringuid ja süstemaa- tilist saavutamiseks; eelkõige keskkonna- ja kliimamõju analüüsi ja hindamise meeto- dite ja kriteeriumide ning energia säästmise ja mõistliku kasuta- mise erimeetodite osas Alpide piirkonnas. seiret käesoleva protokolli ja rahvusvahelistel eesmärkide 22. 12. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 337/41 Nad võtavad energeetikapoliitika eesmärkide ja meetmete 2. kindlaksmääramise ja kontrollimise menetlustes ning kohalikul tasandil tehnilise koolituse ja abi osas arvesse teadustegevuse tulemusi elanikkonna, majandusettevõtjate ning piirkondlike ja kohalike asutuste kasuks. Alaline komitee koostab Alpi konverentsi jaoks aruande 3. selle kohta, kuidas protokolliosalised on täitnud käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi. Protokolliosalised jälgivad, et teadusuuringute ja süstemaa- 3. tilise seire siseriiklikul tasandil saadud tulemused integreeritaks ühtsesse püsivasse seire- ja teabesüsteemi ning et need oleksid olemasolevas institutsioonilises raamistikus avalikkusele kätte- saadavad. Artikkel 16 Koolitus ja teavitamine 1. Protokolliosalised soodustavad alg- ja kutsealast koolitust ning avalikkuse teavitamist seoses käesoleva protokolli eesmär- kide ja meetmete ning protokolli elluviimisega. Nad soosivad eelkõige koolituse 2. pidevat keskkonna-, loodus- ja kliimakaitse valdkonnas. arendamist, täiendkoolitust ning tehnilist abi energia, sealhulgas edasist IV PEATÜKK ELLUVIIMINE, KONTROLL JA HINDAMINE Artikkel 17 Elluviimine Protokolliosalised kohustuvad jälgima käesoleva protokolli ellu- viimist institutsioonilise korralduse raames kõik asjakohased meetmed. võtma olemasoleva ja Artikkel 18 Kohustuste täitmise kontrollimine 1. Protokolliosalised annavad alalisele komiteele regulaarselt aru käesoleva protokolli eesmärkide täitmiseks võetud meetme- test. Aruannetes käsitletakse ka võetud meetmete tõhusust. Alpi konverentsil määratakse kindlaks aruannete esitamise sagedus. Alaline komitee vaatab need aruanded läbi, et kontrollida, 2. kas protokolliosalised on käesolevast protokollist tulenevad kohustused täitnud. Komitee võib taotleda asjaomastelt proto- kolliosalistelt ka lisateavet või kasutada teisi teabeallikaid. 4. Alpi konverents võtab komisjoni aruande teadmiseks. Kui konverents täheldab kohustuste mittetäitmist, võib ta vastu võtta soovitusi. Artikkel 19 Sätete tõhususe hindamine 1. Protokolliosalised uurivad ja hindavad regulaarselt käes- oleva protokolli sätete tõhusust. Kui see on vajalik protokollis sõnastatud eesmärkide täitmiseks, näevad nad ette käesoleva protokolli asjakohaste muudatuste vastuvõtmise. 2. Olemasolevas institutsioonilises raamistikus ühinevad piir- kondlikud ja kohalikud asutused selle hindamisega. Nõu võib pidada ka antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisat- sioonidega. V PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 20 Alpi konventsiooni ja protokolli vahelised seosed 1. Käesoleva protokolli näol on tegemist protokolliga Alpi konventsiooni artikli 2 ja teiste asjakohaste artiklite tähenduses. 2. Käesoleva protokolli osaliseks võivad saada ainult Alpi konventsiooni osalised. Alpi konventsiooni mis tahes denons- seerimine tähendab ühtlasi ka käesoleva protokolli denonsseeri- mist. 3. Kui Alpi konverents arutab käesoleva protokolliga seotud küsimusi, on hääleõiguslikud üksnes käesoleva protokolli osalised. Artikkel 21 Allakirjutamine ja ratifitseerimine Käesolev protokoll 1. allakirjutamiseks Alpi konventsioonile allakirjutanud riikide ja Euroopa Ühenduse jaoks 16. oktoobril 1998 ning hoiulevõtja Austria Vabariigi juures alates 16. novembrist 1998. avatakse L 337/42 ET Euroopa Liidu Teataja 22. 12. 2005 Käesolev protokoll jõustub nende protokolliosaliste jaoks, 2. kes on väljendanud oma nõusolekut protokolliga liituda, kolm kuud pärast seda kuupäeva, mil kolm riiki on hoiule andnud ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja. a) igast allakirjutamisest; b) igast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiu- leandmisest; c) igast jõustumiskuupäevast; Nende protokolliosaliste suhtes, kes väljendavad hiljem 3. nõusolekut protokolliga ühineda, jõustub protokoll kolm kuud pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiu- leandmist. Protokolli muudatuste jõustumisel liituvad kõik uued protokolliosalised juba muudetud protokolliga. d) igast protokolliosalise või protokolli allkirjastaja avaldusest; e) igast denonsseerimisest protokolliosalise poolt, sealhulgas ka selle jõustumisajast. Artikkel 22 Teated Hoiulevõtja teatab igale preambulis nimetatud riigile ja Euroopa Ühendusele seoses käesoleva protokolliga: Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol- lile alla kirjutanud. Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksanda aasta oktoobrikuu kuueteistkümnendal päeval Bledis prantsuse, saksa, itaalia ja sloveeni keeles ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Austria riigiarhiivi, kusjuures kõik neli teksti on võrdselt siduvad. Hoiulevõtja edastab kinnitatud koopia igale allakirju- tanud protokolliosalisele


title: Regolamento (CE) n. 2242/98 della Commissione del 16 ottobre 1998 che modifica i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: L 281/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 2242/98 DELLA COMMISSIONE che modifica i dazi all’importazione nel settore dei cereali del 16 ottobre 1998 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1249/96 della Commissione, del 28 giugno 1996, recante modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, per quanto riguarda i dazi all’importazione nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2092/97 (4), in particolare l’articolo 2, paragrafo 1, considerando che i dazi all’importazione nel settore dei cereali sono stati fissati dal regolamento (CE) n. 2220/98 della Commissione (5); considerando che l’articolo 2, paragrafo 1, del regola- mento (CE) n. 1249/96 prevede che, se nel corso del periodo di applicazione la media dei dazi all’importazione calcolata differisce di 5 ECU/t dal dazio fissato, occorre applicare un corrispondente aggiustamento; che, poich(cid:130) si (cid:138) verificata tale differenza, (cid:138) necessario adattare i dazi all’importazione fissati dal regolamento (CE) n. 2220/98, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Gli allegati I e II del regolamento (CE) n. 2220/98 sono sostituiti dagli allegati I e II del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 17 ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 ottobre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 161 del 29. 6. 1996, pag. 125. (4) GU L 292 del 25. 10. 1997, pag. 10. (5) GU L 279 del 16. 10. 1998, pag. 32. 17. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 281/27 Dazi all’importazione dei prodotti di cui all’articolo 10, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 1766/92 ALLEGATO I Codice NC Designazione delle merci 1001 10 00 Frumento grano duro (1) 1001 90 91 Frumento (grano) tenero destinato alla semina 1001 90 99 Frumento (grano) tenero di qualit(cid:133) elevata, diverso da quello destinato alla semina (3) di qualit(cid:133) media di bassa qualit(cid:133) 1002 00 00 Segala 1003 00 10 Orzo destinato alla semina 1003 00 90 Orzo diverso dall’orzo destinato alla semina (3) 1005 10 90 Granturco destinato alla semina, diverso dal granturco ibrido 1005 90 00 Granturco diverso dal semina (3) granturco destinato alla 1007 00 90 Sorgo da granella, diverso dal sorgo ibrido destinato alla semina Dazi all’importazione per via terrestre, fluviale o marittima in provenienza dai porti mediterranei, dai porti del Mar Nero o dai porti del Mar Baltico (in ECU/t) Dazi all’importazione per via aerea o per via marittima in provenienza da altri porti (2) (in ECU/t) 48,32 54,53 54,53 79,26 95,40 99,90 99,90 99,90 100,32 100,32 99,90 38,32 44,53 44,53 69,26 85,40 89,90 89,90 89,90 90,32 90,32 89,90 (1) Per il frumento duro che non soddisfa i requisiti della qualit(cid:133) minima di cui all’allegato I del regolamento (CE) n. 1249/96, il dazio applicabile (cid:138) quello fissato per il frumento (grano) tenero di bassa qualit(cid:133). (2) Per le merci che arrivano nella Comunit(cid:133) attraverso l’Oceano Atlantico o il Canale di Suez [articolo 2, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 1249/96], l’importatore pu(cid:149) beneficiare di una riduzione dei dazi pari a: — 3 ECU/t se il porto di scarico si trova nel Mar Mediterraneo oppure — 2 ECU/t se il porto di scarico si trova in Irlanda, nel Regno Unito, in Danimarca, in Svezia, in Finlandia oppure sulla costa atlantica della penisola iberica. (3) L’importatore pu(cid:149) beneficiare di una riduzione forfettaria di 14 o 8 ECU/t se sono soddisfatte le condizioni fissate all’articolo 2, paragrafo 5 del regolamento (CE) n. 1249/96. L 281/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 17. 10. 98 ALLEGATO II Elementi di calcolo dei dazi (data del 15. 10. 1998) 1. Medie delle due settimane precedenti il giorno della fissazione: Quotazioni borsistiche Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Prodotto (% proteine al 12 % di umidit(cid:133)) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Quotazione (ECU/t) 109,94 98,03 88,66 74,67 127,32 (1) 75,74 (1) Premio sul Golfo (ECU/t) Premio sui Grandi Laghi (ECU/t) (1) Fob Duluth. — 11,17 7,21 — 0,45 — 9,53 — — — — — 2. Trasporto/costi: Golfo del Messico — Rotterdam: 10,22 ECU/t; Grandi Laghi — Rotterdam: 19,10 ECU/t. 3. Sovvenzioni di cui all’articolo 4, paragrafo 2, terzo comma del regolamento (CE) n. 1249/96 : 0,00 ECU/t (HRW2) : 0,00 ECU/t (SRW2)