title: Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) - EFRU - ESF - EUGFL - FIUF

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1998 KOM(1998) 562 endelig udg. NIENDE ÅRSBERETNING STRUKTURFONDENE FRA 1997 S * *£^ * (Forelagt af Kommissionen) i (GD XVI) samarbejde med Generaldirektoraterne Denne rapport er udarbejdet af Europa-Kornmissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Samhørighed for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V), Landbrug (GD VI), Fiskeri (GD XIV) og med bidrag fra Generalsekretariatet og Generaldirektoraterne for Konkurrence (GD IV), Transport (GD VII), Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), Telekommunikation, Informationsmarked og Udnyttelse af Forskningsresultater (GD XIII), Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), Energi (GD XVII), Budgetter (GD XIX), Finanskontrol (GD XX) og Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD XXIII). Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) INHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. Resumé * B. En beretning med SMV-støttcn som gennemgående tema KAPITEL 1: VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 1. 1. Den fremtidige økonomiske og sociale samhørighed: foreløbige retningslinjer 1. 1. 1. Det Europæiske Samhørighedsforum 1. 1. 2. Retningslinjerne i «Agenda 2000» 1. 2. Mindre ændringer i finansieringspolitikken 1. 2. 1. Høj prioritering af beskæftigelsen i de nye mål 2-programmer (1997-99) 1. 2. 2. Prioriteterne for midtvejsundersøgelsen af fondenes programmer (uden for mål 2) 1. 2. 3. Iværksættelse af de regionale og lokale beskæftigelsespagter 1. 2. 4. "SEM 2000"-initiativet: bedre forvaltning og kontrol af fondene 1. 3. Uddybning af samhørighedens prioriteter på forskellige områder 1. 3. 1. Udfordringen fra informationssamfundet (KOM(97)7) 1. 3. 2. En dagsorden for byerne (KOM(97)!97): 1. 3. 3. Det Europæiske "LEADER"-kollokvium om udvikling af landdistrikter 1. 3. 4. Regionalpolitik og konkurrencepolitik 1. 3. 5. Konkurrenceevne, FTU og innovation KAPITEL 2: IVÆRKSÆTTELSE OG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMERINGERNE I MEDLEMSSTATERNE 2. 1. Gennemgang af de enkelte mål 2. 1. 1. Vedtagelse af nye programmer i 1997 2. 1. 2. Generelt om iværksættelsen 2. 1. 3. Iværksættelse af mål 1 (regioner med udviklngsefterslæb) og mål 6 (regioner med lav befolkningstæthed) 2. 1. 4. Iværksættelse af mål 2 (regioner under industriel omstilling) 2. 1. 5. Iværksættelse af mål 3 og 4 (menneskelige ressourcer og arbejdsmarkedet) 2. 1. 6. Iværksættelse af mål 5a (tilpasning af landbrugs- og fiskeristrukturerne) 2. 1. 7. Iværksættelse af mål 5b (strukturtilpasning i landdistrikter) 2. 1. 8. Iværksættelse af EU-initiativerne 2. 1. 9. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 5 7 9 13 15 15 15 17 17 18 19 19 21 21 22 23 23 24 25 27 27 27 30 32 34 36 40 41 46 2. 2. Gennemgang pr. medlemsstat 2. 2. 1. BELGIEN 53 !"""!"""! 53 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 2. DANMARK 1. De væsentligste elementer i støtteindsatscn under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 53 55 l. "!Z. Z. 7. ZZZZ17Z. '. "57 57 58 2 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 3. TYSKLAND 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 4. GRÆKENLAND 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 5. SPANIEN 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 6. FRANKRIG 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 7. IRLAND 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 8. ITALIEN 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 9. LUXEMBOURG 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 10. NEDERLANDENE 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 1 I. ØSTRIG 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 12. PORTUGAL 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 13. FINLAND 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 14. SVERIGE 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne 2. 2. 15. DET FORENEDE KONGERIGE 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2. EU-initiativerne KAPITEL 3: EVALUERING OG A N A L Y SE AF S T R U K T U R F O N D E N ES VIRKNINGER 3. 1. Foreløbige evalueringer 3. 2. Tematiske og horisontale evalueringer 3. 3. Evaluering af beskæftigelseseffekten 3. 4. Evalueringsmetoder 60 60 63 64 64 65 67 67 71 72 72 76 77 77 78 79 79 82 84 84 85 86 86 88 90 90 92 93 93 95 96 96 98 100 100 102 103 103 l(X> 109 111 116 117 119 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) KAPITEL 4: GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, FINANSKONTROL OG ADDITIONALITETSKONTROL 4. 1. Gennemførelse af fondenes budget i 1997 for samtlige programeringsperioder 4. 2. Kontrol foretaget af fondenes tjenestegrene, finanskontrollen og UCLAF 4. 3. Additionalitetskontrol KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ØVRIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 5. 1. Samordning med samhørighedsfonden 5. 2. Samordning med den Europæiske Investeringsbank (EIB) 5. 3. Samordning med den Europæiske Investeringsfond (EIF) 5. 4. Samordning med det Europæiske kul- og stålfællesskab (EKSF) 5. 5. Det Europæiske økonomiske samarbejdsområdes (EØS) finansieringsmekanisme 5. 6. Samordning med uddannelsesprogrammerne 5. 7. Samordning med fællesskabets finansielle støtte til transeuropæiske net (TEN) KAPITEL 6: FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER 6. 1. Strukturfondene, beskæftigelsen og socialpolitikken 6. 2. Strukturfondene og miljøet 6. 3. Strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder 6. 4. Strukturfondene og ftu (forskning og teknologiske udvikling) 6. 5. Strukturfondene og de transeuropæiske net (TEN) 6. 6. Strukturfondene og turismen 6. 7. Strukturfondene og kulturen 6. 8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 6. 9. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb 6. 10. Strukturfondene, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik 121 123 127 130 131 133 133 134 135 135 135 136 139 141 142 143 144 145 146 146 147 148 148 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONEL DIALOG, DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNIKATION 7. 1. Interinstitutionel dialog 7. 1. 1. Dialog med Europa-Parlamentet 7. 1. 2. Udtalelser fra strukturfondsudvalgene 7. 1. 3. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg 7. 1. 4. Dialog med Regionsudvalget 7. 2. Dialog med arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer 7. 3. Information og kommunikation, udveksling af erfaringer BILAG FORKORTELSER 151 153 153 154 155 156 157 159 163 213 r INDLEDNING Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) A. RESUME Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 16 i forordning (EØF) nr. 2052/88 med senere ændringer, jf. artikel 31 i samordningsforordningen (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer. I beretningen gøres der rede for anvendelsen i 1997 af strukturfondsforordningerne og navnlig iværksættelsen af de heri fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er naturligvis i overensstemmelse med kravene i forordningerne, men der er sket visse ændringer i opbygningen i forhold til tidligere. I syvende årsberetning (1995) tog man som noget nyt et tværgående emne op og behandlede det hele beretningen igennem. Denne praksis har man videreført, også i denne beretning, hvor det er støtten til SM Verne, der er det gennemgående tema. Beretningens omfang er bevidst blevet skåret meget ned. Efter flere år med en støt voksende informationsmængde har det nemlig været nødvendigt at begrænse beretningens omfang for at gøre den mere læsevenlig. I stedet for som tidligere at søge at give en så udtømmende redegørelse som muligt, har man i år valgt at koncentrere sig om årets vigtigste begivenheder. Dog er oplysningerne om den finansielle gennemførelse stadig udtømmende. Disse oplysninger indeholder, ud over de forordningsmæssige kapitler, et kapitel (kapitel l), hvor der på en halv snes sider redegøres for de vigtigste begivenheder i 1997, bl. a. for så vidt angår forberedelsen af den fremtidige politik for økonomisk og social samhørighed. i bilagene. Beretningen findes ÅRET 1997 Den samhørigheds- og strukturpolitiske indsats i 1997 kan resumeres under fire overskrifter: 1- Iværksættelse af samtlige programmer 1997 markerede starten på anden del af den nuværende programmeringsperiode og var samtidig programmeringsperiodens tredje år med fuld strukturfondsaktivitet. Stort set alle programmer er nu iværksat. De eneste undtagelser er nogle spanske mål 2-programmer (1997-1999) og nogle italienske mål 3-programmer, som skal vedtages i begyndelsen af 1998. De fleste af de nye programmer, der blev vedtage! i 1997, var netop mål 2-programmer tor perioden 1997-1999. Afslutningen af mål 2-programmeme for 1994-1990 med lorte samtidig overforsol al 848 mio. ECU i ikkc-udnyttede bevillinger til den nuværende periode 1997-1999. For så vidt angår EU-initiativerne blev de sidste 13 programmer, hvortil der var afsat midler på 1994- budgettet, godkendt. Efter den i 1996 besluttede fordeling af reserven var det endvidere muligt at tværnationalt samarbejde vedtage visse nye programmer (INTERREG II-C). 1997 blev således det år, hvor samtlige EU-initiativer kom rigtig i gang. i 1997, herunder programmer for Ved årets udgang var der iværksat i alt 1. 026 strukturfondsprogrammer (580 under de forskellige mål og 446 under EU-initiativerne). 2- Stor finansiel aktivitet 1997 var især præget af, at de opståede forsinkelser i bevillingsudnyttelsen i periodens begyndelse blev indhentet. Alt i alt må programgennemførelsen i dag siges at være tilfredsstillende. Situationen fremstår dog forskelligt, afhængig al om der er tale om programmerne for de enkelte mål (EUSR'er og SPD'cr) eller EU-initiativprogrammer. Tempoet for gennemførelsen af EUSR'erne og SPD'erne var klart stigende i årets løb. Pr. 31. december var der således disponeret over 62% af den samlede støtte for perioden (1994-1999), mens 46% af støtten var udbetalt. Ser man alene på 1997, var der disponeret over ca. 99% af forpligtelsesbevillingerne for året, mens alle betalingsbevillinger var blevet udnyttet. Det er første gang, det er sket i den nuværende periode. F. eks. er bevillingsudnyttelsen under mål 1, som tegner sig Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) for 68% af det samlede budget for perioden, helt i overensstemmelse med de oprindelige overslag (de finansielle overslag, der blev fastsat i Edinburgh for perioden 1994-1999). Også bevillingsudnyttelsen under mål 3, 4 og 5b var klart forbedret. Resultaterne for de øvrige mål var knap så bemærkelsesværdige. Alle fondene har endvidere disponeret over samtlige bevillinger, de havde til rådighed, bortset fra FIUF (udnyttelsesgrad på 75%). Denne underudnyttelse skyldes især problemerne omkring omstruktureringen af fiskerflåden i visse af de medlemsstater, der modtager mest FIUF-støtte. Denne situation forrykker dog ikke i nævneværdig grad det samlede billede, idet FIUF kun repræsenterer 2% af de samlede strukturfondsbevillinger. Det skal bemærkes, at de medlemsstater, der var bedst til at udnytte bevillingerne, generelt hørte til de mindst velstillede EU-lande, som samtidig også er de største modtagere af strukturfondsstøtte, især mål 1-støtte: Spanien, Portugal og Irland. Udnyttelsen af såvel forpligtelses- som betalingsbevillinger er i disse medlemsstater gået hurtigere end forudsat i det oprindelige program. Grækenland, det fjerde samhørighedsfondsland, nåede op på samme høje udnyttelsesgrad i første halvår 1998. Ved udgangen af 1997 lod resultaterne for visse medlemsstater desværre endnu noget tilbage at ønske (Italien: mal I og 5b, Frankrig: mål I, Belgien: mål l). Situationen havde dog forbedret sig i årets løb. og forsinkelserne blev næslen indhentet i første halvår 1998, især hvad angår Italien, hvor forsinkelserne havde givet anledning til størst bekymring. Situationen for EU-initiativerne er væsentligt forskellig. Ved udgangen af 1997 var situationen for de 13 EU-initiativer under ét, at der var disponeret over 56% af den samlede støtte for perioden (1994- 1999), mens kun 31% var udbetalt. Betragtes 1997 isoleret, var kun 61% af de disponible forpligtelsesbevillinger udnyttet, mens 90% af de disponible betalingsbevillinger var udnyttet. Denne træge gennemførelse skyldes ofte enten, at programmerne først er godkendt meget sent (mange programmer blev først vedtaget i 1996 og 1997 efter fordelingen af reserven), eller at særlige forhold har gjort sig gældende for visse af EU-initiativerne, f. eks. partnerskabsproblemet i forbindelse med URBAN og INTERREG II eller de særlige nyskabende aktioner under SMV-initiativet. For at fremskynde gennemførelsen af EU-initiativerne har Kommissionen indledt en dialog med medlemsstaterne for sammen med disse at drøfte eventuelle bevillingsoverførsler, enten mellem foranstaltninger under samme program, eller mellem programmer under samme initiativ. Disse forhandlinger forventes afsluttet i løbet af 1998 og vil muligvis føre til reallokering af bevillinger mellem initiativerne. 3- Nærmere analyse af prioriteterne Samtidig med vedtagelsen og iværksættelsen af programmerne bestræbte Kommissionen sig i 1997 på at puste nyt liv i visse aktioner og prioriteter. Det højst prioriterede mål, bevarelse af arbejdspladser og fremme af beskæftigelsen, har således også været hovedmålet for de nye mål 2-programmer for 1997-1999. Samtidig vil de 89 beskæftigelsespagter, når de bliver omsat i praksis, gøre det muligt at styrke Fællesskabets beskæftigelsesfremmende indsats på lokalt plan. Midtvejsundersøgelsen af programmerne (bortset fra mal 2-programmerne) vil gøre det muligt al foretage eventuelle justeringer for at fremskynde gennemførelsen af visse programmer, som er stødt på vanskeligheder. Som led i "SEM 2000"-initiativet (Sound and Efficient Management) vedtog Kommissionen i 1997 ligeledes tre beslutninger til forbedring af forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene: vedtagelse af 22 "faktablade" med angivelse af en række udgiftskategorier, der er berettiget til strukturfondenes medfinansiering; en forordning om de regler, medlemsstaterne skal overholde med hensyn til finanskontrollen; og endelig interne retningslinjer for, hvornår Kommissionen kan foretage nettokorrektioner af finansieringen. Ud over disse horisontale prioriteter blev også visse tematiske prioriteter nærmere analyseret i løbet af året: fondenes indsats til fordel for informationssamfundet (herunder gennem RISI-pilotprojekterne - Regional Information Society Initiatives); den fremtidige byudvikling; udviklingen af landdistrikter; samspillet mellem regionalpolitikken og konkurrencepolitikken; sammenhængen mellem det Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) europæiske erhvervslivs konkurrenceevne på den ene side og FTU og innovation på den anden side. Disse analyser har klarlagt nogle spørgsmål og er i de fleste tilfælde mundet ud i nogle praktiske løsninger, som bør indgå i de kommende programmer. 4- Hul på fremtiden til tiden efter I 1997 blev der taget hul på forberedelserne til den fremtidige politik for økonomisk og social samhørighed. Forberedelserne år 2000 begyndte med det europæiske samhørighedsforum i april og blev konkretiseret i "Agenda 2000" i juli. I Agenda 2000 beskrives de finansielle udsigter for årene 2000-2006 og de fællesskabspolitiske prioriteter. På det strukturpolitiske område beskriver Agenda 2000 den finansielle "pakke", der vil være nødvendig ved visse centraleuropæiske landes tiltrædelse, når princippet om økonomisk solidaritet skal opretholdes. I Agenda 2000 er der endvidere opstillet principper for en yderligere geografisk og finansiel koncentration, ligesom det foreslås at reducere antallet af mål fra de nuværende syv til tre, hvilkel vil forenkle iværksættelsen af programmerne og derved øge strukturfondsinterventionernes effektivitet. Kommissionen har i medfør af Agenda 2000 udarbejdet forslag til forordninger, som skal udgøre rammen om strukturfondenes og Samhørighedsfondens virke i perioden 2000-2006. Forslagene blev fremlagt af Kommissionen i marts 1998. Forslagene vil i 1998 (og sandsynligvis også i en del af 1999) blive genstand for forhandlinger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og de øvrige fællesskabsinstitutioner. Hensigten er at få vedtaget nye rammeforordninger for fondene, som skal finde anvendelse fra 1. januar 2000. B. EN BERETNING MED SMV-STØTTEN SOM GENNEMGÅENDE TEMA I de to forudgående årsberetninger var det interventionernes miljødimension (1995) og støtten til den teknologiske udvikling i regionerne (1996), der var de gennemgående temaer. Den foreliggende beretning skal belyse SMV-foranstallningernes rolle i strukturfondssammenhæng. Temaet er valgt, fordi Europa-Parlamentet har ønsket at få et bedre kendskab til strukturfondenes indsats på SMV-området. SMV-aktionerne dækker et bredt område, og emnet vil derfor blive berørt i mange kapitler - i de indrammede artikler. Der er i EU bred enighed om de små og mellemstore virksomheders (SMVers) betydning for beskæftigelsen, væksten og konkurrenceevnen. Over 99% af de 18,5 millioner virksomheder i El1 er SMV'er. SMV'erne beskæftiger 66% af arbejdsstyrken på det private arbejdsmarked og genererer 60% af den samlede omsætning. Det er således nødvendigt at udvikle SMV'erne for at øge beskæftigelsen i Europa og opnå en større økonomisk og social samhørighed i EU. Faktisk er det ifølge en undersøgelse foretaget af Det Europæiske Overvågningscenter for SMV'er de små og mellemstore virksomheder, der i dag har det største vækst- og beskæftigelsespotentiale. Det Europæiske Råd har i de senere år, og især i 1997, fremhævet nødvendigheden af at satse mere på SMV'erne. I juni 1997 vedlog Det Europæiske Råd i Amsterdam således en resolution om vækst og beskæftigelse og opfordrede bl. a. Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond til at indføre et finansieringssystem for SMV'erncs højteknologiske projekter. Dette skete i november 1997 med indførelsen af "den europæiske teknologimekanisme". Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Amsterdam også til en begrænsning af de byrder, der pålægges virksomhederne, og oprettede en Task Force ("BEST") med det formål at forenkle og forbedre virksomhedernes rammevilkår. Nævnte Task Force aflagde rapport for Kommissionen den 7. maj 1998. På det ekstraordinære beskæftigelsestopmøde i november i Luxembourg anerkendtes iværksætterånden som fælles rettesnor for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik. Prioriteringen af iværksætterkulturen er kommet til udtryk i Kommissionens meddeleise "Fremme af iværksætterånden i EU"1. Rådet har endvidere opfordret Kommissionen til at fremlægge forslag om økonomisk bistand til innovative og KOM(98)222af7. april 1998 10 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) jobskabende SMV'er. Kommissionen fremlagde sine forslag i januar 19982, og Rådet vedtog disse i april. Denne politiske bevågenhed har også manifesteret sig ved oprettelsen af en gruppe af kommissionsmedlemmer, der samles om emnet «SMV'er og iværksætterånden». Gruppen består af de ni berørte kommissionsmedlemmer. Gruppen, som har til formål at opstille retningslinjer for den politiske indsats, bl. a. for at give SMV'er bedre adgang til fællesskabsprogrammerne, kom i gang med sit arbejde i begyndelsen af 1998. Kommissionen vedtog i 1997 den fjerde beretning om koordinering af aktiviteterne til fordel for SMV'er og håndværksfagene3, som behandler forbedringerne af virksomhedernes rammebetingelser og støtteforanstaltningerne til fordel for SMV'erne. Kommissionen ønskede med beretningen at give et samlet overblik over EU's indsats på SMV-området. Der gøres i disse år meget for at fremme beskæftigelsen, og strukturfondene har i mange år ydet deres bidrag ved at støtte oprettelsen og udviklingen af SMV'er. SMV'erne bidrager til skabelsen af økonomisk og social samhørighed og prioriteres derfor som regel højt i programmerne, der ofte omfatter specifikke foranstaltninger til fordel for SMV'erne. I den nuværende programmeringsperiode (1994-1999) er 15-20% af fondenes samlede midler specifikt helliget foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre ledelsen af SMV'erne, disses produktionsapparat og økonomiske rammevilkår (især i regioner med udviklingsefterslæb, regioner under industriel omstilling, landdistrikter og områder med meget lav befolkningstæthed). Der er tale om et samlet beløb på mellem 23 og 30 mia. ECU. I de tre nye medlemsstater (Østrig, Sverige og Finland) er den forholdsmæssige indsats til fordel for SMV'erne endnu større (30-40% af fællesskabsstøtten). Det skal i øvrigt bemærkes, at de fleste af de andre foranstaltninger i programmerne også er til gavn for SMV'erne, selv om foranstaltningerne ikke direkte vedrører disse. Den strukturfondstøtte, der direkte vedrører SMV'erne, sigter bredt og omfatter bl. a. : • investeringsstøtte i form af direkte tilskud eller særlige finansieringsordninger (risikovillig kapital eller iværksætterydelse, leasing osv. ); • medfinansiering af infrastrukturer i industriområder; • • • • • uddannelse, herunder lederuddannelse (f. eks. støtte under mål 4 til SMV'er med henblik på opkvalificering af personale; EU-initiativet ADAPT's finansiering af uddannelser, der skal hjælpe SMV'erne med at foregribe virkningerne af de industrielle forandringer osv. ); rådgivnings- og informationstjenester (med henblik på oprettelse af virksomheder, ledelse, marketing, eksport eller teknologioverførsel, direkte støtte til etablering af servicecentre som f. eks. de europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre - EF-EIC); fremme af FTU, herunder gennem pilotprojekterne RIS (regionale innovâtionsstrategier) og RITTS (regionale strategier for teknologioverførsel); foranstaltninger vedrørende informationssamfundet; til internationalisering støtte f. eks. EUROPARTENARIAT eller RECITE II, som har til formål at udvikle det tværnationale handelssamarbejde mellem SMV'er, eller gennem EU-initiativet SMV; foranstaltninger innovative gennem som 2 KOM(98) 26 af 21. januar 1998: «Vækst- og beskæftigelsesinitiativet » (EFT L 155 af 29. 5. 1998, s. 43) med forslag om en risikokapitalordning, tværnationale joint ventures (Joint European Ventures) og en garantiordning. 3 KOM(97) 610 af 25. november 1997 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 11 For at give SMV'erne endnu større vægt i de igangværende programmer fremlagde Kommissionen den 30. maj 1997 retningslinjer4 for midtvej stilpasningen af fondenes programmer, som løber frem til udgangen af 1999, for mål 1 (regioner med udviklingsefterslæb) og mål 6 (tyndt befolkede regioner i Sverige og Finland). Disse retningslinjer skal gøre det muligt at anvende de midler, der er afsat i de nuværende programmer, til at støtte SMV'er, lokaludviklingsinitiativer og beskæftigelsesinitiativer. Det er herefter op til medlemsstaterne og regionerne at anvende midlerne på en sådan måde, at SMV'ernes jobskabelsespotentiale udnyttes. Hvad angår de nye mål 2-programmer (områder under industriel omstilling) for perioden 1997-1999 vedtog Kommissionen i november 1997 en særskilt meddelelse, i denne nye hvoraf det programmeringsfase5. på rolle jobskabelsesområdet. jobskabelsesmålet SMV'ernes fremgår, hvorledes der er samme meddelelse taget hensyn fremhæves centrale til I SMV'erne har således gradvis opnået en højere strukturpolitisk prioritering, hvilket afspejles i den øgede SMV-støtte, der er afsat i de seneste programmeringsdokumenter. Som en konsekvens af den højere prioritering tog Kommissionen i juli 1997 initiativet til en tematisk indvirkning på SMV'erne6 omfattende hele den nuværende evaluering af strukturfondenes programmering, herunder EU-initiativerne. Formålet med evalueringen var at få et bedre indblik i. hvilken type aktioner der medfinansieres samt disses reelle økonomiske indvirkning på SMV'erne. Evalueringen skal give svar på visse af de bemærkninger. Revisionsretten fremsatte i 1997 i sin årsberetning (vedrørende regnskabsåret 1996) i den del af beretningen, der vedrører strukturfondene og SMV'erne. Evalueringsresultaterne forventes at foreligge ved udgangen af 1998 og vil blive meddelt Budgetmyndigheden. 4C(97)I381 af 5. maj 1997 s K()M(97) 524 endelig udg. "KITS 133 af 12. juli 1997 <**> <**> KAPITEL 1: KAPITEL 1: VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 15 1. 1. DEN FREMTIDIGE ØKONOMISKE OG SOCIALE SAMHØRIGHED: FORELØBIGE RETNINGSLINJER 1. 1. 1. DET EUROPÆISKE SAMHØRIGHEDSFORUM På foranledning af Monika Wulf-Mathies, kommissiortsmedlem med ansvar for regionalpolitik og samhørighed, arrangerede Kommissionen den 28. , 29. og 30. april 1997 et forum i Bruxelles til opfølgning af den i 1996 vedtagne første rapport om økonomisk og social samhørighed, der blev vedtaget i 1996 (KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996). Rapporten er gennemgået i detaljer i den ottende årsberetning om strukturfondene, som blev offentliggjort i 1997 (indsnævring af forskellene mellem per capita-indkomsten i medlemsstaterne; fortsat regionale forskelle i per capita- indkomsten og ikke mindst i arbejdsløsheden; øget social udstødelse og fattigdom). I samhørighedsforummet deltog over 1 200 personer med ansvar for den økonomiske og sociale samhørighedspolitik i hele EU samt formænd og repræsentanter på højt niveau for samtlige europæiske institutioner. I nogle af forummets indlæg om den fremtidige strukturfondreform, der skal vedtages inden næste programmeringsperiode (2000-2006), blev det foreslået at begrænse antallet af mål, forenkle procedurerne, koncentrere støtten yderligere og begrænse antallet af gennemførelsesprogrammer, især hvad angår EU-initiativerne. Den debat, der udspandt sig på forummet, bekræftede også nødvendigheden af at overvåge til måling af effektiviteten af fællesskabsstøtten. Der skal omkostningseffektiviteten. Strukturfondsstøtten skal betragtes mindre som en ret og mere som et incitament til at iværksætte effektive programmer. Jo nærmere vi kommer Den Okonomtskc og Monetære Union, des strammere bliver budgetterne. Derfor må støtten varieres og f. eks. ydes i form innovative af en kombination af støtte og lån, rentegodtgørelser, finansieringsmåder. fastsættes objektive kriterier lånegarantier eller mere De kommissionsmedlemmer, der har ansvaret for samhørighedspolitikken, sammenfattede i deres afsluttende indlæg de vigtigste konklusioner, man var nået frem til på forummel. De stadig hurtigere strukturelle ændringer, som påvirker ikke alene regioner med udviklingsefterslæb, men også regioner med megen industri samt landdistrikter og byområder, taler for det første for. at EU fortsætter sin støtte til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed. For det andet skal regionerne have støtte til at diversificere deres erhvervsliv og blive mere nyskabende, f. eks. gennem en udvikling af informationsteknologierne og FTU-aktiviteterne. For det tredje er det vigtigt, at strukturfondene yder en mere massiv støtte til uddannelse og livslang læring og på alle måder stimulerer beskæftigelsen og konkurrenceevnen. 1. 1. 2. RETNINGSLINJERNE I «AGENDA 2000»1 Meddelelsen "Agenda 2000" skal ses på baggrund af både EU's udvidelse med de centraleuropæiske lande, indførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og reformen af de vigtigste fællesskabspolitikker, herunder samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik (som begge har betydning for landdistrikterne). I Agenda 2000 beskrives de finansielle udsigter for de første år i det næste årtusinde og de fællesskabspolitiske prioriteter. KOM(97)20()0 (bind 1, 2 og 3) af 15/07/97 / 6 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) På det strukturpolitiske område er Agenda 2000 en opfølgning af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og Samhørighedsforummet (se ovenfor). De foreslåede strukturpolitiske bevillinger for årene 2000-2006 andrager 2863 mia. ECU (1999- priser) og fordeler sig som følger: • • • 218,4 mia. ECU til strukturfondene til fordeling blandt de nuværende 15 medlemsstater; 21,0 mia. ECU til Samhørighedsfonden til fordeling blandt de nuværende medlemsstater; 46,9 mia. ECU til ansøgerlandene (7,3 mia. til førtiltrædelsesperioden og 39,6 mia. til støtte efter tiltrædelsen). Den økonomiske solidaritet, som er grundprincippet fastholdes naturligvis. Dette er så meget mere nødvendigt, som udvidelsen vil omfatte lande på meget forskellige udviklingsstadier. Derfor har Kommissionen foreslået at fastholde støtten på det niveau, den vil nå op på i 1999, nemlig 0,46% af EU's BNI. for samhørighedspolitikken, Endvidere er der i Agenda 2000 opstillet principper, som vil effektivisere samhorighedspolitikken. Støtten skal bl. a. koncentreres om færre geografiske områder for at udnytte loftestangseffekten. Den øgede koncentration af støtten er endvidere en uundgåelig følge af de stramme budgetter, som begrænser (og fortsat vil begrænse) medlemsstaternes udfoldelsesmuligheder, og forhindrer medlemsstaterne i at overskride den fastsatte grænse (0,46% af BNI i 1999). Effektiviteten vil også blive fremmet af de forslåede forenklinger, som især går ud på at reducere antallet af mål fra de nuværende syv til tre: • • • det nye mål 1 vil være identisk med det nuværende mål 1. Kriterierne for regionernes støtteberettigelse vil blive nøje overholdt. Randområderne samt de nuværende mål 6-områder vil automatisk blive omfattet af det nye mål 1. Mål 1 vil fortsat være det højst prioriterede mål, idet ca. to tredjedele af strukturfondmidlerne vil gå til mål 1-aktioner. De fire strukturfonde skal støtte udviklingen i de pågældende regioner. det nye mål 2 vil omfatte regioner under økonomisk og social omstilling, som lider af stor arbejdsløshed (dvs. områder med industriel tilbagegang, sårbare landdistrikter, fiskeriamængige områder samt kriseramte byområder). Mål 2 vil i perioden 2000-2006 højst berøre lS'. r af befolkningen, og de støttede områder vil stort set være identiske med de områder, der modtager regional statsstøtte i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra c). Omstillingen i disse omrader vil blive støttet af tre strukturfonde (EFRU, ESF, FIUF) samt EUGFL-Garantisektionen. det nye mål 3 (udvikling af menneskelige ressourcer) får til formål at støtte tilpasningen og moderniseringen af uddannelses- og beskæftigelsespolitikkerne/systemerne. Mål 3-støtte vil også blive ydet uden for mål I- og 2-regionerne/områderne. Mål 3-foranstaltningerne vil alene blive medfinansieret af ESF. Den støtte, der ydes af fondene (herunder EUGFL-Udviklingssektionen for mål I med støtte fra EUGFL-Garantisektionen i mål 2-områderne samt de øvrige landdistrikter i Unionen) til fordel for landbrugsstrukturerne og udviklingen af landdistrikter, vil gøre det muligt for landmændene og den øvrige befolkning i landdistrikterne at fortsætte tilpasningen til de forventede ændringer (udviklingen i markederne, globalisering af økonomien osv. ). Befolkningen i landdistrikterne vil også skulle opfylde samfundets forventninger til miljøforbedringer ved at tilstræbe en harmonisk økonomisk udvikling og beskyttelse af naturrigdommene. Der vil blive lagt større vægt på miljøforanstaltninger inden for landbruget som et bidrag til en bæredygtig udvikling af landdistrikterne. Strukturfondenes virksomhed vil også blive effektiviseret gennem en ny partnerskabsmodel for Kommissionen og medlemsstaterne. Programforvaltningen vil blive decentraliseret og lagt ud til Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 17 medlemsstaterne og regionerne. Til gengæld vil Kommissionen kræve større selektivitet og stringens ved fastlæggelsen af de overordnede prioriteter. Samtidig skal overvågningen, evalueringen og kontrollen styrkes. Endelig må samarbejdet mellem EIB, EIF og strukturfondene forbedres for at øge interventionernes gennemslagskraft. Kommissionen har i medfør af Agenda 2000 udarbejdet forslag til forordninger, der skal udgøre rammen om strukturfondenes og Samhørighedsfondens virke i perioden 2000-2006. Forslagene omfatter en generel forordning om strukturfondene, forordninger om de enkelte fonde (EFRU, ESF, FIUF, EUGFL-støtte til udvikling af landdistrikter), en revision af Samhørighedsfonden og en forordning om et nyt førtiltrædelsesinstrument. Kommissionen fremlagde forslagene den 18. marts 19982. 1. 2. MINDRE ÆNDRINGER I F1NANSIERINGSPOLH IKKEN 1. 2. 1. HØJ PRIORITERING AF BESKÆFTIGELSEN I DE NYE MAL 2-PROGRAM1V1ER ( 1 9 9 7 - 9 9) Kommissionen har i forbindelse med forberedelsen af anden programmeringsperiode for mål 2 ( 1997- 1999) forelagt medlemsstaterne retningslinjer, hvori der gives højeste prioritet til bevarelse af beskæftigelsen og til beskæftigelsesfremme. Som nævnt i Kommissionens meddelelse3, i hvilken de nye programmer sammenfattes, er man i 1997 nået langt med kvantificeringen af de nye mål 2- programmeringsdokumenters effekt på beskæftigelsen. 55 af de 66 programmeringsdokumenter indeholder detaljerede estimater for de enkelte foranstaltninger svarende til ca. 66% af den samlede fællesskabsfinansiering. Tallene for jobskabelseselfektcn skal naturligvis fortolkes med varsomhed, især fordi de forskellige regioner ikke har anvendt den fælles metode, som Kommissionen har foreslået til beregning af beskæftigelseseffekten. Med dette lille forbehold fremgår det af tallene, at ca. 8S0 000 arbejdspladser forventes oprettet, bevaret eller omfordelt som følge af mål 2-interventionerne i perioden 1997-1999. To tredjedele af de nye jobs skabes i de lande, som er hovedmodtagere af mål 2-stotte. nemlig Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige. Ifølge de seneste beregninger svarer antallet af nye arbejdspladser nogenlunde til niveauet i 1989-93. Der er forholdsvis få midlertidige stillinger blandt de nyoprettede stillinger (ca. 100 000 i syv medlemsstater). Helt konkret dækker programmerne fire indsatsområder: • • • • støtte til virksomhedernes, især SMV'ernes, vækst og konkurrenceevne (48% af de anslåede udgifter); uddannelse og beskæftigelsesstøtte, herunder foranstaltninger, der skal gøre arbejdskraften fortrolig med avancerede teknologier (34%); renovering og retablering af nedslidte industri- og byområder ( 12%); fremme af turisme, rene teknologier, genbrug af industriaffald og vand osv. (6%). Samtlige foranstaltninger og projekter til fordel for regioner under industriel omstilling skal være i gang senest den 31. 12. 1999 og være betalt den 31. 12. 2001. 2 KOM(98) 130, KOM(98) 131 og KOM (98)138 3 KOM(97)524 endelig udg. «De nye regionale programmer (1997-1999) under EU's strukturpolitiske mål 2 med særlig vægt på jobskabelse». / 8 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 1. 2. 2. PRIORITETERNE FOR MIDTVEJSUNDERSØGELSEN AF FONDENES PROGRAMMER (UDEN FOR MÅL 2) Kommissionen vedtog i maj 1997 retningslinjer for prioriteringen i forbindelse med tilpasningen af strukturfondsprogrammerne frem til udgangen af 19994 (undtagen hvad angår mål 2, der behandles særskilt, jf. punkt 1. 2. 1). De opstillede prioriteter er alle i overensstemmelse med hovedmålet, nemlig at støtte beskæftigelsen. Hovedmålet blev bekræftet i Amsterdam-traktaten (nyt afsnit VIA) og på det ekstraordinære beskæftigelsestopmøde i Luxembourg den 20. og 21. november 1997. Kommissionens retningslinjer er en referenceramme for tilpasningen af de nuværende programmer. Efter de foreløbige evalueringer (punkt 3. 1) udgør retningslinjerne grundlaget for de eventuelle midtvejstilpasninger af programmerne for perioden 1994-1999. Tilpasningerne skal i givet fald gennemføres i løbet af 1998. Seks områder har fået prioritet: 1- Basisinfrastrukturerne. Ved investeringer i basisinfrastrukturer, bl. a. de transeuropæiske net (TEN), skal de forskellige instrumenter, herunder EIB- og E1F- instrumenterne, udnyttes bedre (jf. punkt 5. 2 og 5. 3). til rådighed værende finansielle 2- Erhvervslivets rammevilkår. I retningslinjerne lægges der særlig vægt på forbedringen af SMV'ernes internationale konkurrenceevne, særlig i servicesektoren (informationssamfund, "total quality management" osv. ). Der tilstræbes også en forbedring af situationen for virksomheder med for svagt kapitalgrundlag. Forbedringen skal bl. a. ske ved at anvende de finansieringsmuligheder, støtteordningerne for mindre virksomheder indeholder. 3- FTU og informationssamfundet. I retningslinjerne opfordres der til at lægge særlig vægt på stotten til teknologisk innovation. Mere generelt opfordres der til en forholdsmæssig forøgelse af bevillingerne til FTU og innovation (jf. punkt 1. 3. 1, 1. 3. 5 og 6. 4). 4- Miljø og bæredygtig udvikling. Kommissionen tilskynder til at gore mere ud af forebyggende foranstaltninger og af økosektoren, der får voksende betydning (jf. punkt 6. 2). 5- Menneskelige ressourcer og uddannelse. Der peges på nødvendigheden af at gå fra en passiv til en aktiv beskæftigelsespolitik. Samtidig skal der skabes nye muligheder for at udvikle de menneskelige ressourcer, bl. a. i et samarbejde mellem SMV'er (jf. punkt 6. 1). 6- Lighed mellem mænd og kvinder. Der foreslås en støtte til diverse foranstaltninger, som kan medvirke til at fremme lige muligheder, som f. eks. forbedring af de sociale infrastrukturer, adgang til beskæftigelse og arbejdsregler og -vilkår, adgang til tjenesteydelser samt oprettelse og udvikling af SMV'er (jf-punkt 6. 3). Kommissionen ønsker endvidere at tilskynde de nationale og regionale partnere til at sikre programmelnes kvalitet og effektivitet. Delte er en "horisontal" prioritet, der lager sigte pa bl. a. parinerskabel (mere aktiv deltagelse fra arbejdsmarkedets parter og interesseorganisationer i øvrigt), overvagningsregler (særlig med henblik på at måle resultater og afsløre mangler ved gennemførelsen), information og offentlighed omkring de af strukturfondene finansierede aktiviteter og endelig effektiviteten af betalingsprocedurerne. Overvågningsudvalgene og de kompetente myndigheder skal på grundlag al disse retningslinjer og resultaterne af de foreløbige evalueringer foreslå eller vedtage tilpasninger til de igangværende programmer. Tilpasningerne skal som hovedregel ske i 1998. 4 C(97) 138 l af 05/05/97 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997). 19 1. 2. 3. IVÆRKSÆTTELSE AF DE REGIONALE OG LOKALE BESKÆFTIGELSESPAGTER Stats- og regeringscheferne var på deres møde i Firenze i 1996 positivt stemt over for Europa- Kommissionens retningslinjer for en styrkelse af strukturinterventionernes beskæftigelseseffekt (KOM(96)109 af 10. juni 1996). De anerkendte især nødvendigheden af at udvide og styrke partnerskabet ved iværksættelsen af beskæftigelsesforanstaltninger, således som Kommissionen havde anbefalet i sit oplæg af 1996 om tillidspagter. På mødet i Dublin i december 1996 bekræftede Det Europæiske Rådet på ny disse retningslinjer og krævede en hurtig iværksættelse af pilotaktioner, der kunne udvikle sig til lokale og regionale beskæftigelsespagter. De nationale myndigheder skulle udvælge de ansøgningsberettigede områder eller byer. Det Europæiske Råd tog på mødet i Amsterdam i juni 1997 listen over udvalgte områder til efterretning. Tre udvælgelseskriterier: De af medlemsstaterne udvalgte forslag til beskæftigelsespagter skulle opfylde tre kriterier for at komme i betragtning. Der skulle være tale om: • • • en «bottom-up»-modcl baseret på lokale initiativer; et bredt partnerskab omfattende alle berørte lokale aktører i form af myndigheder og den offentlige sektor i det hele taget, arbejdsmarkedets parter, private aktorer og sammenslutninger, som yder et væsentligt bidrag til beskæftigelsen; en helhedsløsning baseret på en nøjagtig diagnosticering af den lokale situation, som forer til samordnede nyskabende aktioner (handlingsplaner for beskæftigelsen). Status ved udgangen af 1997 89 tillidspagtsprojekter fra områder (heriblandt nogle landdistrikter) eller byer i de 15 medlemsstater var erklæret for berettigede til teknisk bistand fra Fællesskabet. Bistanden har form af en stotte på højst 200 000 ECU pr. pagt. Støtten skal gøre det muligt at udarbejde en handlingsplan for beskæftigelsen og udbrede kendskabet til denne i EU. Pr. 31/12/97 var der truffet beslutning om teknisk bistand fra fondene til 84 beskæftigelsespagter (22 i henhold til artikel i ESF, otte i henhold til artikel 8 i EUGFL-Udviklingssektionen og 54 i henhold til artikel 7 i EFRU). De første handlingsplaner i forbindelse med de 89 regionale og lokale beskæftigelsespagter vil blive udarbejdet i første halvår 1998. Når de er godkendt, kan de iværksættes og indtil udgangen af 1999 modtage støtte fra strukturfondene i henhold til eksisterende programmer. Kommissionen vil til sin tid bestræbe sig på at sammenfatte beskæftigelsespagternes indhold på en hensigtsmæssig made og udnytte oplysningerne deri med henblik på at fremme jobskabelsen. 1. 2. 4. "SEM 2000M-INITIATIVET: BEDRE FORVALTNING OG KONTROL AF FONDENE Som led i "SEM 200()"-initiativet («Sound and Efficient Management») vedtog Kommissionen i 1997 tre beslutninger til forbedring af forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene: 1- Udgiftsdækning: Kommissionen vedtog i april 1997 en række beslutninger5 om, hvilke udgiftskategorier der kan medfinansieres af strukturfondene på visse områder, der tidligere havde voldt vanskeligheder. Der var tale om 22 "faktablade" med en nærmere redegørelse for følgende begreber og udgiftskategorier: •s KIT U 46 af 05/06/97 20 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) af Definition af begrebet "endelig modtager"; støtteberettigelsesperioden; forpligtelsens gyldighed på nationalt plan; redegørelse for begrebet "faktisk påløbne omkostninger"; kontering af indirekte omkostninger; afskrivninger; national medfinansiering i naturalier; bogføring af bankrenter af EF- forskud; bogføring bankgebyrer, bøder, sagsomkostninger og ekspertbistand; bankgarantiprovision; køb af brugt materiel; grundkøb; køb af fast ejendom; moms og andre afgifter og skatter; alternerende finansiering af medfinansierede projekter; løbende transaktioner/omlægning af virksomhedernes statusopgørelse; finansieringsteknik: garantifonde; tilbagebetalingspligtige venturekapitalfonde; støtteordninger; offentlige administrationsomkostninger, herunder lønninger til medlemsstaternes embedsmænd. finansieringsomkostninger, finansieringsteknik: indtægter; leasing; andre Disse faktablade skal give aktørerne "i marken" et overblik over, hvad fondene kan medfinansiere i i medfør af fondsforvaltningen (se punkt 4. 2). igangværende programmer og derved forhindre visse uregelmæssigheder 2- Forordning (EF) nr. 2064/97 om detaljerede ordninger for medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, der medfinansieres af strukturfondene^: Denne kommissionsforordning, fastlægger minimumskravene til medlemsstaternes udgiftskontrol. Forordningen er udstedt i medfør af artikel 23 i Rådets samordningsforordning for fondene (EØF) nr. 4253/88 (ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93) og fastlægger: som blev vedtaget den 15. oktober 1997, • • • • de overordnede mål for finanskontrollen (omfattende et tilfredsstillende revisionsspor), en minimumsprocentdel af udgifter, der skal kontrolleres (5% af udgifterne for hvert program), den kontrol, der skal gennemføres på projektniveau, reglerne for den kontrolerklæring, der skal afgives ved afslutningen af hvert enkelt program. Forordningen trådte i kraft i november 1997 med undtagelse af artikel S (kontrolerklæring), som trådte i kraft den 1. januar 1998. 3- Kommissionens interne retningslinier for ncttokorrektioner af finansieringen: Disse retningslinjer blev vedtaget den 15. oktober 1997 på baggrund af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88. Af retningslinjerne fremgår det, hvornår Kommissionen kan foretage en nettokorrektion (dvs. en reduktion) af sin medfinansiering af et program. Hovedårsagen til en sådan korrektion er, at en medlemsstat væsentligt tilsidesætter sine forpligtelser med hensyn til finanskontrol. ('EFTL290af23/10/97 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 21 1. 3. UDDYBNING AF SAMHØRIGHEDENS PRIORITETER PÅ FORSKELLIGE OMRÅDER I lighed med tidligere år, hvor Kommissionen har analyseret bestemte emner (som f. eks. «samhørighedspolitikken og miljøet» i 1995 og «samhørighedspolitikken og kulturen» i 1996), har Kommissionen sat en debat i gang om flere nye områder af betydning for samhørighedspolitikken. Da strukturfondene er de fremmeste formidlere af denne politik, er det relevant at gennemgå de pågældende områder i denne beretning. 1. 3. 1. UDFORDRINGEN FRA INFORMATIONSSAMFUNDET (KOM(97)7) vedtog den 22. "Samhørighed og Kommissionen informationssamfundet" (KOM (97)7). Regionernes evne til at udnytte informationssamfundets værktøjer får stadig større betydning for deres konkurrenceevne på de europæiske og andre internationale markeder. Værktøjerne: januar 1997 en meddelelse om • giver virksomhederne valget mellem en række forskellige etableringssteder, således at de kan udnytte forskelle i omkostninger og/eller afsætningsmuligheder på de forskellige lokale markeder; • gør det muligt for virksomhederne hurtigt at reagere på de stadige forandringer i rammevilkårene ved at indføre fleksible organisationsformer; • gør det muligt for virksomhederne at blive tilsluttet netværk og derved opnå besparelser. Der er på mange områder en stor forskel såvel mellem medlemsstaterne, som inden for de enkelte medlemsstater, hvad angår adgang til informations- og kommunikationsinfrastrukturerne og disses kvalitet. Forskellene er større endnu, når man ser på de områder, som er afgørende for den fulde udnyttelse af informationssamfundet. Her tænkes f. eks. på uddannelsesniveauet, som skal vare tilstrækkelig højt for at gøre informationssamfundets tilbud alment tilgængelige, den private og offentlige sektors promovering af informationssamfundet samt bevidstgørelseskampagner. Endelig gør liberaliseringen televirksomhederne og serviceudbyderne mere lydhøre over for den konkrete efterspørgsel og mere opmærksomme på omkostningerne ved serviceydelserne. Fra en samhørighedssynsvinkel er der dog fare for en favorisering af områderne med den mest koncentrerede efterspørgsel, når der skal nyinvesteres i telekommunikationsinfrastrukturer. Omvendt er områder med spredt efterspørgsel i fare for at blive «hægtet af» udviklingen. Kommissionen har peget på en række strategier, som regionerne, staterne og Kommissionen selv opfordres til at udforske nærmere: Hvad angår love og forskrifter henstiller Kommissionen til medlemsstaterne at følge tidsplanen for liberaliseringen af markederne, idet enhver usikkerhed om gældende regler kan modarbejde nye investeringer netop i de områder, hvor afkastet af investeringerne er mest usikkert. Kommissionen har dog gjort opmærksom på, at tidsplanen bør suppleres med andre foranstaltninger, især hvad angår autorisationsordninger og regierom "public service"-virksomhcd. Med hensyn til investeringer er det klart, at kriterierne for offentlig finansiering af infrastrukturerne i denne konkurrenceprægede sektor bliver stadig strengere. Men da infrastrukturdækningen er meget uensartet, opfordrer Kommissionen de pågældende medlemsstater og regioner til nøje at vurdere beslutningerne om investeringer (herunder de investeringer, der støttes af strukturfondene) for al sikre en reel addilionalitet og målrette investeringerne omkring projekter, som umiddelbart fremmer samhørigheden i de områder, hvor disse investeringer sandsynligvis ikke ville blive foretaget, hvis det skulle ske på markedsvilkår. 22 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) Endelig spiller medlemsstaterne og regionerne en vigtig rolle for løsningen af de problemer, som de mere «uhåndgribelige» aspekter af informationssamfundet i form af økonomiske, forvaltningsmæssige og uddannelsesmæssige hindringer. Informationssamfundet er et dynamisk koncept, hvis udformning vil afhænge af de institutionelle relationer, traditionerne, de kulturelle sædvaner og den økonomiske struktur i det pågældende land eller den pågældende region. Kommissionen opfordrer de offentlige myndigheder til at tage initiativet og udarbejde strategier, forbedre uddannelsesmulighederne, etablere egnede strukturer, bevidstgøre offentligheden og fremme synergieffekten gennem en bedre udnyttelse af de forskellige finansieringskilder. forårsager Kommissionen vil herefter dels være mere konsekvent i sin indsats på informationssamfundsområdet for at udnytte synergivirkningen bedre, dels indarbejde samhørighedsdimensionen i sine kommende initiativer, særlig i sin rapport om reglerne for "public service" (1. januar 1998), og dels følge op på og støtte medlemsstaternes arbejde på strukturfondenes indsatsområder. Informationssamfundet er anerkendt som et nøgleelement i omstillingen af mål 2-regionerne og fremstår i dag som et område, der bør prioriteres højt i mål I- og 6-regionerne. Der er ingen tvivl om. at informationssamfundets betydning for regionaludviklingspolitikken vil vokse. 1. 3. 2. EN DAGSORDEN FOR BYERNE (KOM(97|197): Kommissionen har startet en dialog om byudviklingens fremtid på grundlag af en meddelelse af 6. maj 1997 om "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union". Det centrale punkt på dagsordenen er at finde en samordnet og konsekvent løsning på det voksende antal problemer i byerne. Kommissionen ønsker en debat i de europæiske institutioner og med de ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, hvis indsats isærer rettet mod byerne. Denne debat skal give bydimensionen en mere strategisk placering i Unionens fremtidige politikker. EU's byer påvirkes allerede af Fællesskabets miljø-, transport-, beskæftigelses-, socialintegrations-, energi- og FTU-politik samt ikke mindst af samhørighedspolitikken. Byerne er drivkraften bag den økonomiske vækst, konkurrenceevnen og beskæftigelsen, og byernes stærke og svage sider afspejles direkte i de regionale forskelle på europæisk plan. Samtidig vokser de europæiske byers problemer uafbrudt: overfyldte gader, arbejdsløshed og miljøgener samt fattigdom og udstødelse, dårlige boligforhold, kriminalitet og narkomani. Byerne kan dog også være med til at højne livskvaliteten, ikke alene økonomisk, men også kulturelt og socialt. Byerne giver ligeledes med deres koncentration af aktiviteter gode muligheder for at opnå den tilstræbte bæredygtige udvikling. Kommissionen understreger nødvendigheden af at finde en helhedsløsning på byernes problemer. En sådan helhedsløsning kræver en bedre koordinering af indsatsen på lokalt, regionalt, nationalt og endog europæisk plan, idet indsatsen i dag synes at være alt for spredt. En konsekvent planlægning vil give byerne bedre mulighed for at løse problemerne og således udnytte deres potentiale. Strukturfondene kan støtte disse helhedsløsninger, f. eks. ved at rette indsatsen mod de store arbejdsløshedslommer i bymidterne og de tæt befolkede forstæder og ved at forbedre infrastrukturerne og de offentlige transportsystemer for at gøre lette adgangen til randområderne. Kommissionens meddelelse er tænkt som et bidrag til en bred debat om byernes rolle i Unionen. Meddelelsen blev allerede behandlet under det uformelle møde mellem ministrene for regionaludvikling og fysisk planlægning i Noordwijk i juni 1997. Emnet blev taget op af Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget i 1997. Disse institutioner skal officielt tage stilling til spørgsmålet i 1998. Endelig vil Kommissionen fremlægge resultaterne af denne debat på et bypolitisk forum, der bliver afholdt i Wien den 26. og 27. november 1998. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 23 1. 3. 3. DET EUROPÆISKE "LEADER"-KOLLOKVIUM OM UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER Det Europæiske "LEADER"-kollokvium om udvikling af landdistrikter blev afholdt i Bruxelles den 9. , 10. og 11. november 1997. Der var over 1 000 deltagere, som repræsenterede dels lokalaktionsgrupper og andre aktører fra nærsamfundene, dels medlemsstaterne og ansøgerlandene. Kollokviet gav lejlighed til at udveksle oplysninger og erfaringer, drøfte samarbejdsmuligheder mellem regionerne og drage nyttige konklusioner. Resultaterne af kollokviet var især værdifulde ved udarbejdelsen af «Agenda 2000» (se punkt 1. 1. 2), hvori der bl. a. foreslås et nyt EU-initiativ til fordel for udviklingen af landdistrikter. Franz Fischler, kommissionsmedlem med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikter, gjorde i sit afsluttende indlæg meget ud af nødvendigheden af et nyt EU-initiativ for landdistriktsudvikling efter 1999. Initiativet skal bygge på lokale partnerskaber, fremme private initiativer, generere innovation og sikre regionernes egenart. Det er nødvendigt med et europæisk netværk for at øge initiativels effekt og lette det tværnationale samarbejde. I øvrigt vil en forenkling af procedurerne øge gennemsigtigheden og lette gennemførelsen af dette initiativ. Gennemførelsen skal bygge på partnerskabet og subsidiaritetsprincippet, således at der kan tages hensyn til landdistrikternes forskelligheder. Dette nye initiativ skal gennemføres over hele Fællesskabet for at give landdistrikterne mulighed for at fastlægge deres egen udviklingsstrategi. Initiativet skal også bidrage til en forbedring af beskæftigelsessituationen, livskvaliteten og miljøet i landdistrikterne. 1. 3. 4. REGIONALPOLITIK OG KONKURRENCEPOLITIK 1 strukturfondenes nuværende programmeringsperiode er der forskelle mellem de regioner, der modtager national støtte, og de regioner, der modtager strukturfondsstøtte. Befolkningen i de områder, der har krav på strukturfondsstøtte (næsten 51% af Fællesskabets befolkning) er større end befolkningen i de områder, der modtager national støtte (næsten 47 %). Der er især uoverensstemmelser mellem de områder, der modtager national støtte, og mål 2- og 5b-områderne. Der er således regioner, som modtager national støtte, men ingen strukturfondsstøtte (disse regioner udgør ikke noget reelt problem), og regioner, der er berettigede til strukturfondsstøtte, men som ikke er omfattet af en national regionalstøtteordning. Hvad angår den sidstnævnte kategori af regioner bliver strukturfondinterventionerne mindre effektive som følge af, at interventionerne til fordel for virksomheder i disse regioner skal opfylde de betingelser for ydelse af statsstøtte, som finder anvendelse på regioner, der ikke modtager nogen regionalstøtte. Og disse betingelser er klart mindre gunstige. Denne differentierede behandling af regionerne afhængig af, om de er omfattet af en regionalstøtteordning eller ej, forvansker også de udsendte politiske signaler omkring EU's strukturinterventioner. Af denne årsag behandlede Kommissionen ved vedtagelsen den 16. december 1997 af nye retningslinjer for regionalstøtte (se punkt 6. 7) også en meddelelse til medlemsstaterne om sammenhængen mellem regionalpolitikken og konkurrencepolitikken. 1 denne meddelelse, som blev vedlaget i marts I9987, baner Kommissionen vej for løsninger, der skal allijælpe den manglende konsekvens. I lighed med Agenda 2000 fremhæver denne meddelelse nødvendigheden af al øge den geografiske koncentration af strukturstøtten for den kommende programmeringsperiode. Formålet er al sikre, at de geografiske områder, der er berettigede til strukturfondsstøtte, kommer til at ligge inden for statsstøtteområderne. Sidstnævnte områder begrænses af, at deres befolkning højst må udgøre 42,7% af EU's befolkning. Der skal også tages hensyn til følgende betingelser, når det nye kort over 7 C( 1998)673 endelig udg. af 17/03/98 24 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) de af strukturfondene støttede områder skal tegnes: Kriteriet "75% af BNP pr. indbygger" skal nøje overholdes ved fastlæggelsen af regioner med udviklingsefterslæb (mål 1); alene områder, der også foreslås støttet i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c), må anerkendes som støtteberettigede i henhold til det nye mål 2 - kun rent undtagelsesvis kan andre regioner medtages; det skal sikres, at afgrænsningen af strukturfondområderne og statsstøtteområderne finder sted sideløbende, således at begge "kort" kan træde i kraft 1. januar 2000. 1. 3. 5. KONKURRENCEEVNE. FTU OG INNOVATION Kommissionen har udarbejdet en meddelelse om "Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik"8, som vil blive formelt vedtaget i første kvartal af 1998. For at øge de ugunstigt stillede regioners konkurrenceevne skal det sikres, at FTU- og innovationspolitikken rettes mod og integreres i regionens erhvervsliv. Det skal ligeledes sikres, at FTU- og innovationspolitikken støttes af regionale aktører, som kan klarlægge regionens strategiske som prioriteter og kanalisere midlerne forskningsrammeprogrammet spiller en rolle i denne proces. Med enkelte undtagelser er der stadig et stort "technology gap", især mellem regionerne. retning. Såvel strukturfondene i den rigtige Kommissionen har med sine analyser søgt at finde frem til praktiske løsninger, der gør det muligt at føre en helhedspolitik på FTU- og innovationsområdet i Fællesskabet for at bidrage til den økonomiske vækst i de dårligst stillede regioner og fremme den økonomiske og sociale samhørighed. 8 KOM( 1998)275 af 27/05/98 ST KAPITEL2: IVÆRKSÆTTELSE OG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMERINGERNE I MEDLEMSSTATERNE Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 27 2. 1. GENNEMGANG AF DE ENKELTE MÅL 2. 1. 1. VEDTAGELSE AF NYE PROGRAMMER 11997 I 1997 begyndte anden del af den nuværende programmeringsperiode. 1997 var samtidig programmeringsperiodens tredje år med fuld aktivitet for fondene. Stort set alle programmer er nu ved at blive gennemført "i marken". Undtagelserne er visse EU-initiativprogrammcr, som først - med nogen forsinkelse - blev vedtaget i 1997. I 1997 blev der dog også vedtaget nye programmer, især for mål 2 for den nye programmeringsperiode 1997-1999. (Programmeringen for mål 2 er som bekendt opdelt i to treårsperioder: 1994-96 og 1997-99, undtagen i de tre nye medlemsstater, Sverige og Østrig, som har valgt al nøjes med én periode: 1995- 99; og Finland i 2 perioder: 1995-96 og 1997-99). (industriområder tilbagegang), i I alt 88 nye interventioner blev vedtaget i 1997 for de forskellige mål. Langt den overvejende del af disse nye vedtagelser (81%) vedrører mål 2. Mellem marts og december 1997 blev der således for Spanien vedtaget 66 SPD'er og fem OP'er under mål 2. Tre mål 2-programmer nåede ikke at blive vedtaget i 1997. Disse programmer vil blive vedtaget i 1998. Der er tale om et program for Madrid, et for Pafs Vasco og et vedrørende en tværregional ESF-intervention i Spanien (se punkt 2. 1. 4 om iværksættelse af mål 2). Det samlede fællesskabsbidrag til de nye mål 2-programmer, der blev vedtaget, beløber sig til 8. 515 mio. ECU. Endvidere blev 33 EU-initiativprogrammer vedtaget i 1997 (jf. 2. 1. 8). Ud over disse nye programmer blev der også vedtaget mange ændringer til eksisterende programmer. De fleste af disse ændringer vedrørte dog den årlige pristalsregulering uf stollen, og meget få af dem havde en reel finansiel effekt. 2. 1. 2. GENERELT OM IVÆRKSÆTTELSEN Uden at bryde kontinuiteten med 1996 var 1997 et mellemår, hvor programmerne blev iværksat i praksis. 1997 var også præget af en generelt accelererende gennemførelse af interventionerne, jf. nedenstående grafiske fremstillinger. Ved udgangen af 1997 var programmeringen af strukturfondenes mål for 1994-1999 således iværksat gennem 580 interventioner (SPD'er, OP'er, globaltilskud, større projekter), heraf 50% i form af SPD'er og 44% i form af OP'er. Hertil kommer EU-initiativerne, som er iværksat gennem 446 programmer. Siden 1994 er der således vedtaget i alt 1 026 strukturfondsprogrammer. 28 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Strukturfondsstøtte 1994-1999 (EUSR'er og SPD'er) i mio. ECU (1997-priser) pr. 31. 12. 97: B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK IALT 1 alt 1. 850,11 755,26 19. 793,76 13. 902,33 30. 543,85 13. 544,61 5. 708,42 19. 561,72 85,49 2. 172,70 1. 482,12 14. 10é,82 1. 549,58 1. 217,55 11. 355,00 137. 629,34 Mai I alt 1 2 3 4 5a-landbrug 5a-fiskeri 5b 6 IALT 93. 428,55 15. 063,99 12. 895,88 2. 284,72 5. 418,11 892,61 6. 933. 57 711,90 137. 629,34 EFRU 852,43 118,07 8. 516,06 9. 367,05 16. 860,49 5. 362,53 2. 603,95 10. 82. 1,80 15,62 598,07 352,84 8. 762,63 417,23 314,88 5. 431,30 70. 394,95 EFRU 55. 441,67 11. 671,79 ESF EUGFL FIUF 244,81 151,00 4. 285,49 1. 818,41 4. 089,39 3. 229,18 1. 047,67 3. 384,54 41,93 140,37 587,98 1. 952,11 581,56 204,73 583,98 22. 343,15 25,64 142,54 188,80 131,80 1. 138,03 228,10 47,70 373,30 1,10 55,10 2,00 208,15 27,00 45,46 123,88 2. 738,60 EUGFL 13. 790,85 FIUF 1. 837. 89 727,23 343,65 6. 803,41 2. 585,07 8. 455,94 4. 724,80 2. 009,10 4. 982,09 26,84 1. 379,16 539,30 3. 183,93 523,80 652,48 5. 215,84 42. 152,63 ESF 22. 358,15 3. 392,20 12. 895,88 2. 284,72 5. 418. 11 2. 986,36 295,14 70. 394,95 1. 052,00 169,68 42. 152,63 2. 895. 21 238. 98 22. 343,15 892. 61 8. 10 2. 738,60 EUSR'er/SPD'er: Gennemførelse 1994-1997 (i mio. ECU) for alle mål under ét; Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet «totte 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% ^ # 6 2% 60% 50% - l%ar»g I 40% %kumuleret] ggo^ ^ 4 4% ^ ^ 2 7% 13% 14% 17% 18% —i — i— — i— 1994 1995 1996 1997 20% 10% 0% • ! > r 3 i% ^ * f ?% w , 1994 10% 1995 14% 15% 1996 1997 i 1997 salte fart Programmeringerne i bevillingsudnyttelsen med del resultat, at nogle af forsinkelserne fra 1994 og 1995 blev indhentet. Alt i alt blev der i 1997 for mål 1-6 disponeret over forpligtelsesbevillinger og 100% af betalingsbevillingerne. De 99% af de disponible forpligtelsesbevillinger, der er disponeret over siden 1994, udgør 62% af støtten i samme periode. De i 1997 indgåede forpligtelser udgør således 29% af de samlede forpligtelser siden 1994. Situationen varirer meget fra medlemsstat til medlemsstat (se detaljeret tabel i bilaget). To medlemsstater havde pr. 31/12/97 en langt højere bevillingsudnyttelsesgrad end de 61%, der var fastsat i de finansielle overslag, nemlig Spanien (68%) og Portugal (70%). Sverige havde derimod en markant lavere udnyttelsesgrad (45%). Også betalingerne accelererede. De kumulerede betalinger lå pr. 31/12/97 på 46% af støtten mod 31% ved udgangen af 1996, dvs. en stigning på 15 procentpoint. Ligesom for forpligtelserne, var situationen med hensyn til udnyttelsen af betalingsbevillingerne meget forskellig i de forskellige Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 29 medlemsstater. Spanien, Irland og Portugal var de medlemsstater, som havde den bedste udnyttelse af betalingsbevillingerne (henholdsvis 52%, 55% og 56%), mens udnyttelsesgraden var lavest i Italien, Sverige og Finland (henholdsvis 33%, 30% og 39%). Den lave udnyttelsesgrad i Sverige og Finland skyldes, at programmeringen kom senere i gang i disse lande, der først blev medlemmer af Unionen i 1995. Udnyttelsesgraden var bedst for mål 1, 2 og 3. For disse mål blev over 60% af forpligtelsesbevillingerne og mellem 43% og 48% af betalingsbevillingerne udnyttet. Mål 4, 5b og 6 havde derimod den under 50%, og betalingsbevillinger: under 35%). (Se gennemgangen af de enkelte mål nedenfor). laveste udnyttelsesgrad (forpligtelsesbevillinger: Støtten til SMV'er under de forskellige mål: 15-20% af fondenes samlede midler, dvs. et samlet beløb på skønsmæssigt mellem 23 og 30 mia. ECU, er via EU-støtterammer (EUSR'er) og samlede programmeringsdokumenter (SPD'er) øremærket specifikt til foranstaltninger til fordel for SMV'er (ledelse, forbedring af produktionsapparat og økonomiske rammevilkår). For de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) er SMV-støttens andel endog væsentlig større (30-40% af fællesskabsstøtten). den 1997 fremlagde 30. maj Kommissionen af strukturfondsprogrammerne for mål 1-6 (se punkt 1. 2. 2). I retningslinjerne opfordres til i højere grad at udnytte de disponible midler i de eksisterende programmer til støtte for SMV'er og lokaludviklings- og beskæftigelsesinitiativer. De foreslåede prioriteter tager først og fremmest sigte på den jobskabelse, som bl. a. SMV'erne står for. Alt i alt anslås det, at mellem 11% og 19% af mål 1- midlerne vil tilgå SMV'erne i indeværende periode (dvs. mellem 10 og 17 mia. ECU). For mål 6 svinger skønnene mellem 9% og 27% (dvs. mellem 65 og 192 mio. ECU). retningslinjer tilpasningen for Også under mål 2 er udvikling af SMV'er en af prioriteterne (se punkt 1. 2. 1). Dette afspejles i de SPD'er, for den nye programmeringsperiode 1997-1999. Støtten til SMV'er i den nuværende periode udgør skønsmæssigt 25% af budgetrammen, dvs. ca. 3,7 mia. ECU. fremlagt og Kommissionen vedtaget som medlemsstaterne har Under mål 3 og 4 anslås SMV-støtten at ligge på ca. 14% af budgetrammen, dvs. ca. 2,1 mia. ECU i indeværende programmeringsperiode. Hvad angår mål 5a-landbrug anslås SMV-støtten til 59% af budgetrammen, dvs. 3 mia. ECU. Under mål 5a-fiskeri er mellem 80 og 100% af budgetrammen, dvs. mellem 700 og 880 mio. ECU. afsat til SMV'er. Under mål 5b modtager SMV'erne støtte ikke alene for at lette etableringen og sikre overlevelsen, men også for at forbedre de vilkår, de arbejder under. Ca. 25% af bevillingerne for perioden 1994- 1999 (dvs. 1,8 mia. ECU) er øremærket til SM Vernes investeringer samt til håndværks- og servicefagene. Et informationsnet til brug for SMV'er: Euro-Info-Centrene (E1Q; 1. Et værktøj med bredt sigte: EIC-nettet omfatter 227 deltagere i EU, hvortil kommer 21 korrespondentcentre i de central- og østeuropæiske lande samt Middelhavslandene uden for EU. EIC'erne er net forankret i offentlige, halvoffentlige eller private organisationer (handelskamre, lokaludviklingskontorer eller banker) med direkte tilknytning til SMV'erne. EIC'erne varetager virksomhedernes tarv, er tværfaglige og giver SMV'erne en generalistviden om fællesskabsanliggender. 30 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) EIC'erne er et vigtigt bindeled mellem EU og SMV'erne, der holder virksomhederne orienteret, delagtiggør virksomhederne i fællesskabsprogrammerne og -politikkerne samt rådgiver og bistår virksomhederne på alle områder med forbindelse til disse programmer og politikker. Rækken af tjenesteydelser omfatter info-service, "førstehjælp" og rådgivning samt videreformidling af oplysninger fra SMV'erne. 2. Euro-Info-Centrene og strukturfondene: EIC'erne spiller en vigtig rolle, idet de holder SMV'erne underrettet om de muligheder, der ligger i de regionale programmer. EIC-nettet har således afholdt møder til udveksling af oplysninger og synspunkter om især EU-initiativet SMV og det tværregionale samarbejde i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Bl. a. kan nævnes samlet information om vellykkede projekter, som har bidraget positivt til lokaludviklingen i Tyskland og Italien. De specialiserede EIC'er er meget værdifulde som formidlere af informationer fra "marken" til Kommissionen. EIC'erne yder også teknisk rådgivning til lokale, regionale og nationale myndigheder i forbindelse med planlægningen og iværksættelsen af de af strukturfondene støttede programmer. EIC'erne deltager endvidere ofte i planlægningen og promoveringen af regionaludviklingsprogrammer som f. eks. INTERREG og ECOS-OUVERTURE. Endelig var EIC'erne med til at promovere DIRECTORIA-arrangementet om tværregionalt samarbejde, der blev afholdt i Strasbourg den 24. -26. februar 1997. En halv snes af EIC-nettets deltagere besøgte EU's stand. 3. Nye opgaver for Euro-Info-Centrene: Rådels afgørelse fra 1996 om det tredje flerårige SMV-program bekræftede EIC'ernes status som "First Stop Shops" for SMV'erne, dvs. kontorer, der giver SMV'erne de første oplysninger om fællesskabsanliggender. Denne nyskabelse skal sikre SMV'erne en enklere, klarere og således mere effektiv adgang til oplysninger om EU's lovgivning, programmer og muligheder, end tidligere. 1 denne forbindelse skete der en tilpasning af nettet, som blev vel modtaget af medlemsstaterne på et møde den 19. september 1997. Ved tilpasningen blev det præciseret, hvad der konkret lå i «First Stop Shop»-funktionen, hvilke tjenesteydelser EIC'erne tilbyder, samt hvorledes oplysningerne fra SMV'erne skal formidles opad gennem systemet. Som led i tilpasningen blev der underskrevet en aftale mellem EIC-nettet og nettet af EF's Erhvervsfremme- og Innovationscentre (EF-EIC, se punkt 2. 1. 9) for at styrke det praktiske samarbejde mellem disse to net. Et net i regionaludviklingens tjeneste: EF's Erhvervsfremme- og Innovationscentre (EF-EIC): Kommissionen har i de senere år støttet lanceringen af en lang række "servicecentre" for virksomhederne, nemlig EF-EIC'erne, som skal bidrage til oprettelsen af innovative virksomheder og til modernisering og udvikling af eksisterende SMV'er. Der er for tiden 140 EF-EIC'er i EU. Disse er hovedsagelig beliggende i mål 1- og 2-områder, men også i mål 5b- og 6-områder. Centrenes opgaver er at finde muligheder for at oprette nye virksomheder, uddanne fremtidige virksomhedsledere i ledelse og idéformulering, følge udviklingen i virksomhedsprojektet og tilbyde logistisk bistand (lokaler) eller rådgivning samt lette projektets finansiering, især ved at skabe kontakt til lokale pengeinstitutter. 2. 1. 3. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 1 (REGIONER MED UDVIKLNGSEFTERSLÆB) OG MÅL 6 (REGIONER MED LAV BEFOLKNINGSTÆTHED) 13 mål 1-interventioner blev vedtaget i 1997, nemlig syv operationelle programmer (seks for Italien, ét for Portugal), to større projekter (Spanien) og fire globaltilskud (ét for Spanien, to for Italien og ét for Grækenland). De 13 interventioner beløber sig til i alt 592,4 mio. ECU, dvs. 0,6% af den samlede støtte, der er vedtaget for perioden 1994-1999. Ingen mål 6-programmer blev vedtaget i 1997. Der er i alt vedtaget 196 mål 1-interventioner (SPD'er, OP'er, GT'er og SP'er) samt to SPD'er for mål 6. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 31 Hovedparten af programmeringen iværksættes regionalt, nemlig 110 af i alt 198 interventioner, dvs. 56% af interventionerne. Spanien gennemførelsesdokumentérne. tegner sig alene for 27,5% af Fællesskabets samlede mål l-støtte og 34% af Udnyttelse af mål 1-bevillingerne: Iværksættelsen af programmerne fortsatte i 1997, dog i et meget hurtigere tempo end i 1996, jf. nedenstående grafiske fremstillinger for mål 1 : Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% ^6 4% ^4^6% a% årlig -•— % kumuleret 9% 14% 16% 16% 18% 1994 1995 1996 1997 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% >»48% ^ - r l 9% 7% — i— 12% 15% 15% Ir 1994 1995 1996 1997 Der var således ved udgangen af 1997 disponeret over 64% af forpligtelsesbevillingerne under mål 1 (mod 46% pr. 31/12/96), mens 48% af betalingerne var gennemført (33% pr. 31/12/96). Med andre ord blev samtlige forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed i 1997, og samtlige disponible betalingsbevillinger udnyttet i 1997. Denne tendens var særlig udpræget hos to af hovedmodtagerne af mål l-støtte, nemlig Spanien og Portugal (med en udnyttelsesgrad for hele perioden 1994-1997 på henholdsvis 69% og 70% for forpligtelsesbevillingerne og 53% og 56% for betalingsbevillingerne). De medlemsstater, hvor iværksættelsen af mål 1 er mest forsinket, er de mest velstående af EU- landene, nemlig Nederlandene, Frankrig og Belgien. Disse lande er kommet langt bagud med udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne (henholdsvis 38%, 44% og 47%). I Italien og Ostrig er det især betalingerne, der er forsinkede. For Frankrigs vedkommende er forsinkelsen f. eks. opstået ved. at der i 1997 manglede at blive disponeret over 190 mio. ECU som følge af mangelfulde udgiftsopgørelser. De to lande, der er omfattet af mål 6, har opnået vidt forskellige resultater. Finland er nået betydelig længere end Sverige, idet der pr. 31/12/97 var disponeret over 59% af forpligtelsesbevillingerne i Finland mod kun 32% i Sverige. SMV'erne i mål 1 og mål 6: Støtten til udvikling af SMV'er er klart større i mål 1-områderne end i de øvrige støtteberettigede områder, nemlig skønsmæssigt mellem 10 og 17 mia. ECU for den nuværende programmeringsperiode 1994-1999. Dette skyldes den kraftige koncentration af strukturfondsstøtte i mål 1-områderne. Ifølge en nyligt gennemført undersøgelse tegner den direkte støtte sig for mellem 11% og 19% af den samlede fællesskabsstøtte. Hertil kommer, at erhvervsstrukturen i de medlemsstater, der får den største andel af mål 1-støtten (Spanien, Grækenland, Portugal, Italien og Irland), er præget af forholdsvis mange SMV'er. Støtten til SMV'erne er således afgørende for den økonomiske udvikling og bekæmpelsen af arbejdsløsheden i regionerne med udviklingsefterslæb. Støttens art varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, men der er fortsal én konstant: I samhørighedsfondslandene (Spanien, Portugal, Grækenland og Irland) ydes der forholdsvis mindre støtte til finansiering af fysiske infrastrukturer, der kan huse SMV'er, end i de øvrige medlemsstater. I i samhørighedsfondslandene optager rækken af foranstaltninger for SMV'er fordel til 32 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) finansieringsteknik endnu kun ringe eller slet ingen plads (0% i Grækenland og Portugal). Dette skyldes især manglen på finansieringsinstitutter til fremme af den økonomiske udvikling. FTU tegner sig for en stor del af støtten til Portugal (27,3%) og Irland (13,2%), hvilket står i grel modsætning til Grækenland (1%). Støtten til uddannelse af SMVernes personale og ledelse er stadig mindre i samhørighedsfondslandene end i de øvrige mål 1-områder. I mål 6-regionerne modtager SM Verne hovedsagelig støtte i form af rådgivning og personaleuddannelse. Stadig ifølge ovennævnte undersøgelse vil bruttobeskæftigelséseffekten af SMV-støtten under mål 1 og 6 for hele perioden 1994-1999 målt i nye arbejdspladser være 285. 000. Prioriteringer ved midtvejsundersøgelsen for mål 1 og 6: Kommissionen underrettede den 30. maj 1997 medlemsstaterne om retningslinjerne for midtvejsundersøgelsen af strukturfondsprogrammerne (se punkt 1. 2. 2) - uden for mål 2 (for mål 2 var der ved at blive vedtaget nye programmer for 1997-99, se punkt 1. 2. 1). Disse retningslinjer var tænkt som et supplement til de foreløbige evalueringer af en lang række igangværende programmer, som gennemføres på partnerskabsbasis (se nedenfor). De foreløbige evalueringer har f. eks. vist, at foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer har givet tilfredsstillende resultater, særlig foranstaltningerne rettet mod uddannelse af unge, mens foranstaltningerne for langtidsledige og for SMV'ernes ansatte er stødt på visse vanskeligheder. 2. 1. 4. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 2 (REGIONER UNDER INDUSTRIEL OMSTILLING) 1997 var det første år i den nye programmeringsperiode for mål 2 (1997-1999). I 1997 godkendte Kommissionen 66 SPD'er og, i Spaniens tilfælde, én EUSR (med fem vedtagne programmer). Som det klart fremgår af en meddelelse fra Kommissionen1, lægges der i de nye programmer vægt på beskæftigelsesfremmende investeringer og en bæredygtig udvikling samt udvikling af menneskelige ressourcer. Foranstaltningerne til fremme af forskning og teknologisk udvikling, teknologioverførsel og industriel udnyttelse af forskningsresultater er blevet mere målrettede. Den lokale økonomi (lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer) spiller også en rolle i de nye programmer som generator for nye arbejdspladser, f. eks. på det sociale eller kulturelle område. Mål 2 er i perioden 1994-1999 ramme om i alt 153 interventioner i form af SPD'er og OP'er. Der var ved afslutningen af første programmeringsfase (1994-96) disponeret over alle bevillinger til de 12 "gamle" medlemsstater ifølge det reducerede budget. Tallet var 71% for de tre nye medlemsstater. Kommissionen besluttede i henhold til rammeforordningens artikel 9 at overføre de bevillinger, der ikke var udnyttet i første fase (1994-96), til anden fase (1997-99). Det drejede sig om i alt 848 mio. ECU svarende til 11,7% af støtten for den første periode. Den samlede tildeling under mål 2 beløber sig således til 8. 515 mio. ECU for perioden 1997-99 (15. 064 mio. ECU for 1994-1999). Mål 2-tildelinger (1997-1999): B 216,15 DK 68,23 D 901,13 P Stette Inkl. 848 mio. ECU overfort fra perioden 1994-1996 * Programmeret i form af EUSR'er (de øvrige lande: SPD'er) 1. 485,05 F 2. 247,29 1 L 967,74 9,84 NL 442,12 FIN 135,29 mk>. ECU) ( 1 alt 9. 148,61 UK 2. 675,78 1 KOM(97)524 endelig udg. «De nye regionale programmer 1997-1999 under EU's strukturpolitiske mål 2 med særlig vægt på jobskabelse». (Se punkt 1. 2. 1). Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 33 Udnyttelse af mål 2-bevillingerne for perioden 1994-1999: 61% af bevillingerne for hele perioden 1994-1999 var udnyttet ved udgangen af 1997. Det bemærkes, at de forpligtelsesbevillinger, der var disponible i 1997, blev udnyttet fuldt ud. I perioden 1994-1997 blev programgennemførelsen noget forsinket i Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Finland, mens bevillingsudnyttelsesgraden for Luxembourgs, Østrigs, Danmarks og Spaniens vedkommende var højere end gennemsnittet. Den forsinkelse, der er registreret i f. eks. Det Forenede Kongerige, skyldes bl. a. , at der i 1997 kun blev disponeret over en lille del af EFRU-bevillingerne, idet man i stedet koncentrerede sig om strategierne for godkendelse af fremtidige projekter. Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte /u% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% > 6 1% 70% 50% JM&/0 ^ • 2 5% CZD%arlig - •- % kumuleret 4 0% 39% 14% 12% 18% 19% 1 — i— —i 1994 1995 1996 1997 20% 10% 0% > 4 3% ^ 2 2% » ^ 7% , n%i , 1994 1995 10% 1996 20% 1997 De i 1997 disponible betalingsbevillinger blev udnyttet fuldt ud. Dette betyder, at 43% af den samlede støtte for perioden 1994-1999 var udbetalt ved udgangen af 1997, hvilket er en kraftig stigning i forhold til 1996 (hvor kun 23% af støtten var udbetalt). For mål 2 var 1997 i endnu højere grad end for mål 1 præget af en accelererende programgennemførelse. SM Verne i mål 2: Det fremgår af Kommissionens retningslinjer fra 1997 (KOM(97) 524 endelig udg. ), hvilke prioriteter der skal fremmes i de nye mål 2-programmeringer for perioden 1997-1999 (se punkt 1. 2. 1). Disse prioriteter afspejles til fremme af virksomhedernes vækst og konkurrenceevne», som tilsammen tegner sig for 48% af de samlede budgetterede udgifter. Den direkte støtte til 25% af de samlede fællesskabsbevillinger, svarende til ca. 3,7 mia. ECU. indhold. Især skal nævnes «støtten til SMV'erne anslås i programmernes Eksempelvis har Italiens Centro Servizi PMI efter at have undersøgt plastsektoren udarbejdet et projekt, som tager sigte på dels at skabe uddannelsesmuligheder, der umiddelbart kan udnyttes af sektorens virksomheder, dels al gennemføre strukturforbedringer til sikring af kontinuiteten mellem virksomhed og uddannelsessystem for at udnytte multiplikatoreffekten. (Vntro Servizi l*Ml har med delte projekt især søgt al tilpasse personalets profil og gøre de ansatte mere organisations- og ledelsesorienterede med henblik på at indføre systemer, der bedre kan opfylde markedets krav. Uddannelsesforanstaltningen har haft en meget gunstig virkning: forbedring af sammenligneligheden og samarbejdet mellem virksomheder; udarbejdelse af en model for fælles udvikling af produktionsmetoder; samarbejde mellem de berørte SMV'er og de store virksomheder i plastsektoren; mulighed for partnerskaber mellem virksomheder med henblik på fastlæggelse af innovations- og marketingpolitikker. Med dette projekt vil virksomhedernes resultat og beskæftigelsesniveau kunne forbedres. 34 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 1. 5. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 3 OG 4 (MENNESKELIGE RESSOURCER OG ARBEJDSMARKEDET) • IVÆRKSÆTTELSE AF MAL 3 (LANGTIDSLEDIGHED, INDSLUSNING AF UNGE, ERHVERVSMÆSSIG INTEGRATION) Mål 3 er et horisontalt mål med flere målgrupper, nemlig unge arbejdsløse, langtidsledige og personer truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet. 1997 var året for de foreløbige evalueringer, som gav bl. a. følgende resultater: • den prioritering af unge, der fandt sted under programmeringen, er blevet forstærket. Antallet af unge, der har fulgt en uddannelse, er højere end oprindelig anslået. • • • hvad angår arbejdsløse, der «trues» af langtidsledighed, og langtidsledige anbefaler bedømmerne, at der for bedre at nå de mest sårbare personer lægges større vægt på arbejdsløse, der har været ledige i meget lang tid. Bedst er det gået for de traditionelle uddannelser for personer med et lavt kvalifikationsniveau. Disse aktioner for langtidsledige m. m. skrider dog langsommere frem end «ungdomsaktionerne». tidligere personer truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet udgør en meget heterogen gruppe (handicappede, etniske minoriteter, langtidsledige osv. ). Problemet med de «nyfattige» er forholdsvis nyt, og mål 3 tager endnu ikke tilstrækkelig hensyn til problemet. Overvågningssystemerne er generelt uegnede til at klarlægge, hvem der faktisk har deltaget i aktionerne. Det er foranstaltningerne og initiativtagerne inden for dette felt. der udviser de største forskelle i forhold (il tidligere perioder. indsatte, narkomaner, bistandsklienter, hvad angår princippet om lighed mellem mænd og kvinder har analyserne ofte peget på en underrepræsentation af kvinder, også selv om kvinderne undertiden udgør 50% af støttemodtagerne. (Kvindernes andel burde nemlig være større, da de har de storste problemer på arbejdsmarkedet). Målgrupperne udvælges således ikke altid på grundlag af objektive kriterier, der siger noget om. hvor udsatte de pågældende er på arbejdsmarkedet. Dette kan føre til en underrepræsentation af målgrupper med de største problemer. Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 70% 60% 50% 40%. 10% 20% 10% 0% >e 5% J0^48% ^ 2 6% CZD%arlig - •— % kuiiH ileret 14% 12% 22% 17% 1 — +— 1 —I 1994 1995 1996 1997 70% 60% 50% 40% w /0 3QO/O 20% 10% 0% ! ^ > 4 7% ^rtJ4% > r l 9% 8% —^ 1994 10% 15% 13% — i— 1 — ,_ 1995 1996 1997 Programgennemførelsen er i det store og hele tilfredsstillende. Mål 3 har da også (sammen med mål 1) opnået en af de højeste udnyttelsesgrader, hvis man betragter de fire år under ét. De forpligtelses- og betalingsbevillinger, der var til rådighed i 1997, blev i øvrigt udnyttet fuldt ud. Dog skete der store omprogrammeringer fra et felt til et andet (som regel til det felt, der vedrører unge). Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 35 • IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 4 (INDUSTRIELLE FORANDRINGER OG PRODUKTIONSSYSTEMER): Mil 4 er et horisontalt mil, som tager sigte pi at lette arbejdstagernes tilpasning til de industrielle forandringer. Som sidant er målets potentielle milgruppe alle arbejdstagere, men dog især dem, der stir i fare for at miste deres arbejde. Mil 4 lægger særlig vægt pi smi og mellemstore virksomheder (SMV'er). Milet indeholder tre hovedtemaer: foregribelse af udviklingen pi arbejdsmarkedet og af behovet for faglige kvalifikationer; erhvervsuddannelse og omskoling; samt støtte til forbedring og udvikling af uddannelsessystemerne. Det Forenede Kongerige indgav i 1997 for første gang et forslag til SPD for mil 4 (1998-1999). Dokumentet forventes godkendt i foråret 1998. Ved udgangen af 1997 var der godkendt 15 programmeringsdokumenter under mil 4 (ti SPD'er og fem OP'er). Udnyttelse af mål 4-bevillingerne: Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% >49% ^V28% CZD%ârlig —•-% kumuleret ^__-^--Vf6% 12% 1994 , 4% I I 1995 , 21% 12% 1 1996 1997 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% >30% I 6%l 1994 i 2% rzri 1995 ^ ^ - V l 4% w 1996 16% 1997 Gennemførelsesgraden for mil 4 var i 1997 klart bedre end i de forudgiende ir. Faktisk blev de forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger, der var til rådighed i 1997, udnyttet 100%. Der blev i 1997 disponeret over 21% af bevillingerne for 1994-1999, siledes at en del af det efterslæb, der havde samlet sig i de første tre gennemførelsesår, blev indhentet. Men selv om resultatet i 1997 var yderst tilfredsstillende, lykkedes det ikke at indhente hele forsinkelsen, idet der ved udgangen af 1997 kun var disponeret over 49% af de samlede forpligtelsesbevillinger (mod 62% for alle mål under ét). IX»t samme gjorde sig gældende for betalingsbevillingerne. 16% af bevillingerne for hele perioden blev udnyttet i 1997. Dette giver sammenlagt en udnyttelsesgrad på 30%, hvilket er utilstrækkeligt til at indhente hele den forsinkelse, der er akkumuleret siden 1994. Den forsinkede gennemførelse af mål 4 skyldes især tre forhold: programmernes langsomme start i 1994 og 1995, den omstændighed, at Det Forenede Kongerige først indgav sit SPD ved udgangen af 1997 (selv om landet er en af hovedstøttemodtagerne), samt underudnyttelsen af bevillingerne til visse felter under det italienske SPD (felterne «foregribelse» og «teknisk bistand»). Forsinkelserne er dog ved at blive indhentet og der forventes i 1998 en klart bedre gennemførelsesgrad for mål 4. Biler at have eksisteret i fire år viser mål 4 lidt efter lidt sit reelle innovationspotentiale, ikke alene som middel til at indrette uddannelsessystemerne efter de industrielle forandringer, men også som middel til at yde en effektiv indsats til fordel for SMV'erne. Aktionerne rettet mod SMV'erne er nemlig lykkedes, hvilket ikke altid er tilfældet for de aktioner, der har kvinder og dårligt kvalificerede arbejdstagere som målgrupper. 36 SMV'erne i mål 4: Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) SMV'erne er de virksomheder, der er mest udsatte for industrielle forandringer. Samtidig er SMV'erne store skabere af nye arbejdspladser. Det er irsagen til, at den uddannelsesstøtte og støtte til forvaltning af menneskelige ressourcer, der ydes SMV'er, prioriteres si højt under mil 4. 1 Spanien er de fleste uddannelsesaktiviteter for virksomheder med under 200 ansatte f. eks. omfattet af fælles sektorielle eller tværsektorielle uddannelsesplaner, der er udarbejdet af arbejdsmarkedets parter og erhvervslivets interesseorganisationer. I Tyskland og Skandinavien er si godt som alle i arbejdstagernes efter- og videreuddannelse personer og organisationer, der er impliceret (arbejdsgivere, lønmodtagere, universiteter, uddannelsescentre, arbejdsformidlinger, offentlige myndigheder osv. ), samlet i regionale og lokale netværk. Tyskland har et projekt, hvor SMV'ernes ansatte uddannes til at udføre distancearbejde via Internettet. En sidan uddannelse er der absolut plads til under mil 4, idet der er tale om en efter- og videreuddannelse, der giver deltagerne nye kvalifikationer til brug i det europæiske informationssamfund. 2. 1. 6. IVÆRKSÆTTELSE AF MAL SA (TILPASNING AF LANDBRUGS- OG FISKERISTRUKTURERNE) • M ÅL 5 A - L A N D B R U G: Mål 5a er et horisontalt mil dækkende landbrugsvirksomhed i hele EU og modernisering af landbrugsstrukturerne. Mål 5a har siledes sin rod i den fælles landbrugspolitik. De foranstaltninger, der finansieres under mål 5a-landbrug, kan inddeles i to grupper: konkurrenceevne og beskæftigelse (hvor støtten går til uddannelse, til unge landbrugeres etablering, investeringer i landbrugsbedrifter, i støttetjenester forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter); lokal og regional ligevægt samt beskæftigelse: især foranstaltninger til fordel for bjergområder og andre ugunstigt stillede områder. producentsammenslutninger landbrugsvirksomheder, investeringer og til Mål 5a-landbrug iværksættes på grundlag af dels 49 programmeringsdokumenter (forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter), dels nationale bestemmelser (foranstaltninger i medfør af forordning (EF) nr. 950/97). SMV'erne i mål 5a: Foranstaltningerne under mål 5a vedrører landbrugsbedrifter og virksomheder, som forarbejder og afsætter landbrugsprodukter. Hovedformålet med disse foranstaltninger er at effektivisere produktionen, forarbejdningen og afsætningen af landbrugs- og skovbrugsprodukter. De fleste af de landbrugsbedrifter, som interventionerne i henhold til forordning (EF) nr. 950/97 tager sigte på, kan som følge af deres struktur betragtes som små virksomheder. Støtten til forbedring af bedrifternes strukturer omfatter bl. a. investeringsstøtte (tilpasning, diversificering, nedbringelse af produktionsomkostninger, (etablering, strukturtilpasning), uddannelsesstøtte og støtte til forbedring af bedrifternes interne organisation. Foranstaltningerne til styrkelse og omstrukturering af landbrugsvirksomhederne tager hensyn til virksomhedernes stabiliserende rolle i landdistrikterne. leve- og arbejdsvilkår), støtte landbrugere til unge I henhold til forordning (EF) nr. 951/97 og (EØF) nr. 867/90 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter ydes der støtte til fysiske og juridiske personer og sammenslutninger af sådanne, der bærer de finansielle omkostninger ved investeringerne. I modsætning til den almindelige opfattelse er agrolevnedsmiddelsektoren ret fragmenteret, idet den omfatter en lang række mindre virksomheder med under 20 ansatte. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 37 Hvad angir SMV ernes andel af støtten i henhold til disse to forordninger vil ca. 65% af de af de spanske myndigheder godkendte projekter f. eks. blive gennemført af SMV er i den nuværende programmeringsperiode. Tallene for Finland og Sverige viser, at halvdelen af de godkendte projekter vedrører SMV'er. For at tage hensyn til de forskellige ændringer af forordningerne vedtog Ridet i 1997 kodificeringen af de tre forordninger, som udgør retsgrundlaget for mil 5a (forordning nr. 2328/91 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet -> forordning nr. 950/97, forordning nr. 866/90 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter -> forordning nr. 951/97, forordning nr. 1360/78 om producentsammenslutninger og foreninger af sådanne —> forordning nr. 952/97). Ved kodificeringen er disse ændringer blevet indarbejdet i de oprindelige forordninger, ligesom der er sket visse forenklinger og afklaringer, især ved at indarbejde de i direktiv EØF/75/268 fastsatte regler for afgrænsning af de ugunstigt stillede områder i forordning (EF) nr. 950/97. Overvågningsudvalgene arbejdede bl. a. med forarbejdnings- og afsætningsforanstaltningerne for landbrugs- og skovbrugsprodukter og koncentrerede sig i den forbindelse om at forbedre informationen af programevalueringen. Overvågningsudvalgene kunne konstatere, at tempoet for programmernes iværksættelse i de fleste af medlemsstaterne var højere end i 1996 (se "udnyttelse af bevillingerne" nedenfor). foranstaltningernes tilrettelæggelsen gennemførelse omkring og Iværksættelsen af foranstaltningerne i den italienske EUSR fortsatte med godkendelsen af et tværregionalt operationelt program til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Flere SPD'ef fra forskellige medlemsstater blev ændret. Ændringerne gik bl. a. ud på at udvide antallet af sektorer, der kan komme i betragtning ved fælles aktioner (visse tyske delstater), forhøje den samlede støtte til SPD'erne ved at overføre bevillinger, der oprindelig var tildelt foranstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 950/97 (Luxembourg og Spanien), hertil samt medtage nye foranstaltninger i forskellige sektorer (Belgien og Nederlandene). Efter at artikel 40 i forordning nr. 950/97 om særbestemmelser for ydelse af investeringsstøtte til de nye tyske delstater er udløbet er de administrative gennemførelsesbestemmelser blevet tilpasset de generelle gennemførelsesbestemmelser. Fællesskabslisten over ugunstigt stillede områder blev også ændret flere gange i 1997, dels som følge af en formel omklassificering i visse spanske kommuner og byer, dels for at udvide de områder i Østrig, der kan klassificeres som ugunstigt stillede områder, i forhold til det, der blev aftalt ved tiltrædelsen. De ugunstigt stillede områder i Østrig blev udvidet med 27. 433 ha og dækker nu 69,4% af det udnyttede landbrugsareal (ULA). rapport om unge Kommissionen vedtog den 4. september 1996 en landbrugere og generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug. Rapporten er blevet behandlet i Regionsudvalget. Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i Europa-Parlamentets Landbrugsudvalg med henblik på forelæggelse for Rådet i 1998. I rapporten analyseres de økonomiske og sociale vanskeligheder, der møder landbrugere i etableringsfasen, samt de retlige og skattemæssige problemer, landbrugerne står over for. I rapporten gennemgås de eksisterende fællesskabsinstrumenter til fremme af etableringen af instrumenternes anvendelse og unge landbrugere og til støtte for unge i landdistrikterne, ligesom resultater i de forskellige medlemsstater beskrives. Rapporten anviser også måder, hvorpå en mere konsekvent og effektiv indsats til fordel for unge landbrugere i EU kan fremmes på fællesskabsplan eller nationalt plan. Efter at flere medlemsstater havde forelagt Kommissionen memoranda om en styrkelse af fællesskabspolitikken til fordel for bjergområder, fulgte en lang række andre initiativer om samme emne, som f. eks. høringen om bjergpolitik til Regionsudvalget. i Europa-Parlamentet eller initiativrapporten 38 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Udnyttelse af bevillingerne under mål 5a-landbrug: Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 70% 60% 50% 40% \ 30% 20% 10% 0% ^ 5 8% 70% 60% 50% 1 E23%&r1ig —»-%kumuleret 4 0% 30% > 4 5% Aner/o 20% 10% 0% — L _ _ _ J — i— 1994 10% — i— 13% 1— 18% 1995 1996 1997 _y«^0% 8% 13% 12% — I— 15% 18% 1994 1995 1996 1997 I lighed med de øvrige mål oplevede mål 5a-landbrug i 1997 en kraftigt stigende udnyttelse af bevillingerne med det resultat, at en stor del af den akkumulerede forsinkelse blev indhentet. De forpligtelses- og betalingsbevillinger, der i 1997 var til rådighed under mål 5a-landbrug, blev udnyttet 100%. Dette betød, at der ved udgangen af 1997 var disponeret over 58% af forpligtelsesbevillingerne og 45% af betalingsbevillingerne for hele perioden. Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne var højst i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige og noget lavere i Luxembourg, Spanien og Østrig. Hvad angår betalingsbevillingerne er det Italien og Nederlandene, der har de største forsinkelser. • MÅL 5A - FISKERI: FIUF-interventionerne til fordel for fiskeristrukturer og akvakultur tjener et dobbelt formål. Interventionerne skal dels sikre en bæredygtig ligevægt mellem fiskeressourcerne og fiskeriindsatsen gennem en tilpasning af sidstnævnte, dels støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. De vigtigste aktioner i 1997 var følgende: Vedtagelse af flerårige udviklingsprogrammer (FUP TV) for 1997-2001: Kommissionen vedtog de 13 flerårige udviklingsprogrammer (FUP'er)2 for fiskerflåderne for perioden 1. januar 1997-31. december 2001. 1 juni 1997 fastsatte Rådet de detaljerede regler for FUP IV-målene3 for at opnå en bæredygtig ligevægt mellem fiskeressourcerne og udnyttelsen heraf. Som følge af denne beslutning blev suspensionen af FIUF-støtten til fiskerflåden ophævet. Ifølge de mål og detaljerede regler, der er fastsat i Rådets ovennævnte beslutning, tager FUP IV sigte på at reducere fiskeriindsatsen med 30% for udryddelsestruede bestande og 20% for overfiskede bestande. FUP IV- målene er beregnet på grundlag af FUP III-målene (1992-96). Visse medlemsstater skal indhente forsinkelserne fra det forudgående program. Dette knever, at mindst 55% af reduktionerne sker gennem kapacitetsnedskæringer. Der er tale om en omstruktureringsforanstaltning, der vil blive ledsaget af omfattende strukturstøtte via FIUF, herunder støtte til ophugning af fartøjer eller omstillinger, støtte til investeringer i fiskeriindustrien og støtteforanstaltninger til fordel for fiskere, der forlader erhvervet. Specifikke foranstaltninger til omstilling af de dele af den italienske fiskerflåde, der anvender drivgarn ("Spadare"): I forbindelse med den af de italienske myndigheder udarbejdede omstillingsplan for dette flådesegment besluttede Rådet4 efter forslag fra Kommissionen at træffe specifikke foranstaltninger 2 FIT L 39 af 12. 02. 98 (Kommissionens beslutning 98/122 -13 l/EF af 16. 12. 1997) 1 KIT I. 175 af 3. 7. 1997, s. 27 (Rådets beslutning 97/413/KF af 26. 6. 1997) 4 FIT L 121 af 13. 5. 1997 s. 20 (Rådets beslutning 97/292/liF af 28. 4. 1997) Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 39 for at støtte de fiskere og redere, der berøres af planen. For fiskernes vedkommende kan godtgørelserne ved ophør med fiskeriaktiviteter eller omstilling til en anden aktivitet ikke overstige 918,23 ECU pr. fisker pr. måned i højst seks måneder. Godtgørelsen kan kun ydes i årene 1996, 1997 og 1998. Samtidig med disse godtgørelser kan fiskerne modtage en engangspræmie på højst 50. 000 ECU ved ophør med enhver økonomiske aktivitet og på højst 20. 000 ECU, hvis der sker omstilling til anden fiskeriaktivitet. For redernes vedkommende varierer støtten mellem 20. 000 og 156. 000 ECU ved ophør med enhver aktivitet og mellem 10. 000 og 146. 000 ECU i tilfælde af omstilling til anden fiskeriaktivitet, afhængig af tonnage og ophørs- eller omstillingsår. fra Kommissionen Statsstøtte: Kommissionen har vedtaget retningslinjerne for gennemgangen af statsstøtte til fiskerisektoren til medlemsstaterne)5. Retningslinjerne vedrører alle de (meddelelse foranstaltninger, som indebærer en finansiel fordel uanset art for en eller flere virksomheder. Der må kun ydes national støtte, såfremt denne er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik. Der er bl. a. for følgende støttekategorier fastsat kriterier for støttens forenelighed med fællesmarkedet: støtte til til havfiskeri, støtte havneinfrastruktur, støtte til indretning af kystnære havområder, støtte vedrørende varernes kvalitet og støtte på det veterinære og sundhedsmæssige område. forarbejdning og afsætning for fiskerisektoren, støtte inden til Udnyttelse af bevillingerne under mål 5a-fiskeri: i 1997 en væsentlig nedgang i I modsætning til de øvrige mål oplevede mål 5a-fiskeri bevillingsudnyttelsen. Kun 6%; af forpligtelsesbevillingerne for hele perioden blev udnyttet i 1997. mod 13%; i 1996 og 20%; i 1995. Denne situation skyldes bl. a. den måde. hvorpå FlUF fungerer. Ofte disponeres der på én gang over forpligtelsesbevillingerne for hele det pågældende program, såfremt der er tale om begrænsede beløb. Ved udgangen af 1997 var der således disponeret over 54% af støtten, mens 41% var betalt. Også på dette punkt er der stor forskel mellem medlemsstaterne. Visse lande har således disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden, nemlig Belgien, Østrig, Finland, Luxembourg og Sverige (men det var også de lande, der havde de mindste bevillinger), mens udnyttelsesgraden i andre lande, som f. eks. Italien eller Nederlandene, var særdeles ringe. Det samme billede tegner sig for betalingsbevillingernes vedkommende. Hvad angår Italien var 1997 et kriseår for fiskeriet, hvilket afspejles i den ringe udnyttelse af bevillingerne for det italienske program. Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 60% 50% 40% ^ ^ • 5 4% ^ J I 8% 30% • 5% 20% 10% 15% 20% 0°/» — i— 13% — 1- 1994 1995 19!Ki r«i 1997 1% årlig •% kumuleret 1994 199£> 1996 1997 Det skal bemærkes, at forpligtelserne i 1997 for mål 5a-fiskeri andrager 36% af det samlede disponible beløb, idet nogle af de største støttemodtagere (Tyskland, Danmark, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) ikke er nået op på et niveau, der gør det muligt at disponere over 1997-tranchen. 5 HIT C 100 af 27. 03. 97 40 SMV'erne og fiskeriet: Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Fiskeri- og akvakultursektorens forarbejdningsvirksomheder er for størstedelens vedkommende SMV'er. Sektoren omfatter ca. 2 200 virksomheder med i alt ca. 92 000 ansatte, dvs. gennemsnitligt 42 ansatte pr. virksomhed. Det Forenede Kongerige, Tyskland og Spanien tegner sig på grund af deres store fiskerflåder for over halvdelen af Fællesskabets samlede beskæftigelse inden for denne sektor. FIUF medfinansierer foranstaltninger til fordel for SMV'er på områderne "akvakultur" og "forarbejdning og afsætning af fiskeri- og akvakulturprodukter". Siden 1994 er FIUF-støtten til disse områder navnlig gået til medfinansiering af investeringsprojekter med henblik på: • • • • omstrukturering og modernisering af kriseramte virksomheder, idet man dog så vidt muligt søger at undgå risikoen for at skabe overskydende produktionskapacitet; forbedring af kvaliteten og hygiejnen i afsætningsprocesserne; forøgelse af værditilvæksten og bedre produktudnyttelse; fremme af den teknologiske innovation og udvikling af nye produkter. Ca. en tredjedel af det samlede beløb på 2 700 mio. ECU er afsat til støtte til disse forskellige områder i programmeringsperioden 1994-99. FIUF medfinansierer ligeledes foranstaltninger til tilpasning af fiskeriindsatsen (oplægning af fartøjer, oprettelse af blandede selskaber) og modernisering og fornyelse af fiskerflåden. 95% af fartøjerne i fællesskabsflåden har en længde på under 24 meter. Dette betyder, at SMV'erne tegner sig for en stor del af denne støtte. Endelig er de fleste socioøkonomiske strukturforanstaltninger i fiskerisektoren rettet mod SMV'er. 2. 1. 7. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 5B (STRUKTURTILPASNING I LANDDISTRIKTER) Mål 5b er et regionalt mål, der skal lette udviklingen og strukturtilpasningen i landdistrikter. Ved udgangen af 1997 var der iværksat 84 regionale SPD'er under dette mål. Udnyttelse af mål 5b-bevillingerne: Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 60% 50% 40% 30% •Af'/,, un. 0% > 4 9% ^ • 3 1% m % årlig - • -% kumuleret ^^-<n7% 9% 8% 1 14% 18% 1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 Der var ved udgangen af 1997 disponeret over i alt 49% af forpligtelsesbevillingerne mod 31% ved udgangen af 1996, dvs. mindre end gennemsnittet for samtlige mål (62%). Dette tal afspejler dog ikke helt de fremskridt, der rent faktisk er gjort. Programgennemførelsen under ét kan betegnes som acceptabel, selvom resultaterne i visse medlemsstater er utilfredsstillende. Der blev foretaget visse omprogrammeringer af de finansielle planer for at hjælpe medlemsstaterne med at indhente det Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 41 forsømte, men omprogrammeringen vil, medmindre der sker en faktisk aktivitetsforøgelse, ikke være tilstrækkelig til at indhente samtlige forsinkelser. Der blev gjort meget for at informere og bevidstgøre de potentielle støttemodtagere. Dette er en af de prioriteter, der peges på i årsberetningen for 1996 og i midtvejsevalueringerne. For at sikre en vellykket gennemførelse af programmerne skal denne informations- og bevidstgørelsesindsats indtil udgangen af den nuværende fortsætte programmeringsperiode i slutningen af 1999. Det skal bemærkes, at der i 1997 blev disponeret over samtlige disponible forpligtelses- og betalingsbevillinger. Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne var bedst i Spanien og Tyskland, mens der i Italien, Belgien og Finland stadig var forsinkelser. Programevalueringen har vist, at der gør sig særlige forhold gældende i Italien, som forklarer den langsomme iværksættelse af mål 5b. Disse forhold er manglende koordinering mellem mål 5b-programmerne og de regionale programmer; overvægt af støtteordninger omfattende mange meget små projekter; komplicerede nationale regler for projektgennemførelsen og især lange og komplekse udbudsprocedurer. Hvad angår Belgien skyldes forsinkelserne især programmerne i Flandern, hvor der er problemer med den flamske regerings medfinansieringer. Solidariteten med de italienske jordskælvsofre har givet sig udslag i overførsler af bevillinger fra mål 5b-programmerne for Marche og Umbria til genopbygningsarbejdet. Der er truffet principbeslutning om overførsler af midler fra andre italienske regioner til de jordskælvsramte områder. SMV'erne i mål 5b ~ Ca. 25%; af mål 5b-bevillingerne vedrører virksomheder i landdistrikter. Bevillingerne går til forskellige typer foranstaltninger, nemlig erhvervsinvesteringer, støtte til investeringer i SMV'er (støtteordninger), infrastrukturer knyttet til oprettelsen af arbejdspladser uden for landbruget, støtte til forretningsservice (teknologioverførsel osv. ), rådgivningsstøtte osv. Også andre af de medfinansierede foranstaltninger påvirker SMV'erne virksomhed, som f. eks. foranstaltningerne til fremme af turisme eller fornyelse af landsbyer. I seks af de tyske mål 5b-programmer betragtes støtten til SMV'er som et hovedmål og en forudsætning for udviklingen i landdistrikterne. Også i Frankrig indtager støtten til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter og især SMV-støtten en stor plads i udviklingsprogrammerne som led i diversificeringsindsatsen. For at tage hensyn til regionale forskelle varierer støtteforanstaltningerne, men der er hovedsagelig tale om støtte til modernisering af produktionsapparatet, ansættelsesstøtte, finansieringsordninger osv. teknologiformidling -overførsel, innovation, og I Det Forenede Kongerige er der 11 programmer, som prioriterer SMV-foranstaltninger højt. Foranstaltningerne har til formål at afhjælpe visse handicap som f. eks. utilstrækkelige infrastrukturer, lang afstand fra de vigtigste markeder og et lavt kvalifikationsniveau. Der er generelt tale om små eller meget små virksomheder. 2. 1. 8. IVÆRKSÆTTELSE AF EU-INITIATIVEKNE Efter den forsinkede start i 1995 og fordelingen af reserven i 1996 kom iværksættelsen af EU- initiativerne rigtig i gang i 1997. Dette kapitel behandler ikke hvert EU-initiativ for sig, men gennemgår hovedresultaterne i antal godkendte nye programmer og for 1997 målt bevillingsudnyttelsesgrad. Kapitlet indeholder også eksempler på SMV-foranstaltninger. 42 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Fordeling af EU-initiativstøtten for 1994-1999 (ved udgangen af 1997) (1997-priser - mio. ECU): ADAPT 38,63 31,73 256,70 33,53 293,16 278,44 27,84 219,69 0,30 69,67 11,57 21,43 23,56 13,07 316,81 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK EU IALT * Inkl. 1993 " Inkl. PEACE 1. 636,13 EMPLCH 45,79 14,10 200,99 70,69 450,13 191,20 88,61 401,39 0,30 62,62 23,01 45,47 33,16 24,01 193,77 1. 845,24 LEADER 10,31 8,16 182,18 148,00 373,48 228,54 69,49 314,72 1,01 8,50 23,39 130,91 28,34 16,35 66,20 16,00 1. 625,59 PESCA SMV REGIS RETEX* URBAN Interreg** 2,51 16,40 23,00 31,11 41,50 28,30 7,84 34,17 10,63 • 29. 26 3,41 3,97 37,42 0,69 270,21 12,40 2,55 189,12 83,33 251,74 58,49 28,81 192,53 0,35 10. 34 8,98 125,36 11,09 17,21 68,67 - 1. 060,97 RECHAR 15,68 • KONVER 11,45 2,38 302,51 12,91 23,76 86,16 178,54 3,05 34,21 33,54 1,89 - 1,85 2,26 • 184,75 64,79 0,36 12,05 13,99 -1 3. 35 136,91 RESIDER 27,71 206,58 4,69 73,64 62,30 92,35 13,25 23. 54 5. 24 9,08 52,15 216,93 266,08 • 126,53 • 4,40 77,39 87,52 90,39 39. 54 11,47 82,99 • 1,01 ?,m 204,90 - - 41,76 10,45 1,52 115,21 45,20 162,60 80. 52 20,78 136,02 0,51 22,30 13,36 50,00 7. 8S 4. 97 121. 43 609,54 455,77 670,61 570,51 643,96 792. 75 • - - - - - 3. 591. 66 3. 591. 66 Hovedresultater i 1997: Vedtagelse af de sidste programmer omfattet af den oprindelige tildeling: I alt 13 programmer blev godkendt i 1997: 1 KONVER-program og 1 RESIDER li-program til fordel for Luxembourg, 1 KONVER-program for Spanien, 3 SMV-programmer for England, 3 INTERREG II «A og B»-programmer (Italien/Slovenien, Italien/Østrig og Italien/Grækenland) samt 4 LEADER- programmer for Belgien. Disse 13 programmer beløber sig til i alt 292,92 mio. ECU. Hertil kommer fem programmer for teknisk bistand til Finland, Frankrig, Irland, Nederlandene og Sverige. Nu er samtlige EU-initiativprogrammer, der var omfattet af den oprindelige tildeling, vedtaget. Kommissionen offentliggjorde endvidere den 26/11/97 en meddelelse", hvori der anmodes om en forlængelse af PEACE-programmet til 1998 og 1999 (forsoning og økonomisk genopretning i Nordirland og seks irske amter i grænseområdet). Vedtagelse af de første tillægsprogrammer efter fordelingen af reserven: 1997 var det første år, hvor der blev vedtaget nye programmer som følge af den fordeling af reserven, som Kommissionen havde vedtaget i maj 1996: 14 URBAN-programmer til et samlet beløb af 76,6 mio. ECU blev godkendt, nemlig 2 for Tyskland (Zwickau og Kiel), 5 for Frankrig (Clichy-Montfermeil, Châlons-sur-Saône, Saint-Etienne, Bastia og Mantes-la-Jolie), 2 for Nederlandene (Rotterdam og Utrecht), 4 for Det Forenede Kongerige (Coventry, Bristol, Leeds og Brighton) og 1 for Finland (Helsinki/Vantaa). Vedtagelse af INTERREG II C-programmcrne for tværnationalt samarbejde: Stort set alle forslag til INTERREG II C-programmer blev forelagt Kommissionen i første halvdel af året. Ved årets udgang var en stor del af programmerne blevet godkendt, og beslutningerne om de resterende programmer forventes truffet i de første måneder af 1998. og (Italien Portugal) Situationen for de enkelte programmer ser således ud: 6 EU-initialivprogrammer er godkendt. To af disse «Irma» (Belgien/Tyskland/Frankrig/Luxembourg og Nederlandene), vedrører kampen mod oversvømmelser. De sidste tre programmer vedrører det tværnationale samarbejde. Det drejer sig om et program for Det for Forenede Kongerige/Danmark/Sverige/Nederlandene og Tyskland for Østrig/Tyskland/Grækenland (Nordsøområdet), et endelig og (Cadses/Adrianube) lørkebekæmpelse, vedrører nemlig Italien og og ét, et 6 KOM(97)642 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 43 Danmark/Tyskland/Finland og Sverige (Østersøområdet). Disse seks EU-initiativprogrammer repræsenterer et beløb på i alt 218,94 mio. ECU. De øvrige programmer, der blev fremlagt i 1997, vedrører det vestlige Middelhav og Alperne (E, F, I, GR), Sydvesteuropa (P, E, F), Atlanterhavsområdet (P, E, F, UK, IRL), NWMA- Northwestern Metropolitan Area (F, L, B, D, NL, UK, IRL) samt foranstaltningerne mod oversvømmelser i Frankrig og Italien og mod tørke i Spanien og Grækenland. Ved udgangen af 1997 var der således vedtaget i alt 446 programmer under de 13 EU-initiativer. SMV-initiativet: SMV-initiativet har fået tildelt 1,1 mia. ECU (til mål 1-, 2-, 5b- og 6-områderne), heraf 800 mio. ECU til mål 1-områderne. Initiativet er ved at blive iværksat, og de sidste programmer blev vedtaget i 1997 (bl. a. til fordel for Det Forenede Kongerige). Der er stor forskel på, hvor langt man er nået med programmerne i de forskellige medlemsstater. F. eks. i Irland går 80% af programmel til en finansieringsordning (rentegodtgørelser) for mindre virksomheder (under 50 ansatte). Her er der disponeret over næsten alle bevillingerne. Efter to indkaldelser af projekter er der i Frankrig ved at blive udvalgt projekter, dels moderniserings- og innovationsprojekter som led i virksomhedernes indbyrdes samarbejde, dels et projekt vedrørende det tværnationale partnerskab. Også i Italien er der indkaldt projekter. I Spanien og Portugal er der derimod endnu problemer med at få programmerne i gang. I Grækenland har 96% af SMV'erne under 10 ansatte. De græske SMV'er derfor yderst sårbare over for presset fra det indre marked. Dette er forklaringen på. at det græske program koncentrerer sig om omlægning af aktiviteter med det formål at opnå stordriftsfordele og om støtte til SMV'ernes modernisering af produktion og organisation. I Sachsen (Tyskland) støtter programmet udvikling og markedsføring fremme SMV'ernes internationalisering ved at hjælpe SMV'erne med at få fodfæste på nye markeder som f. eks. Østeuropa og Sydøstasien. Programmerne for de nye medlemsstater omfatter bl. a. miljøkontrol, telematikrådgivning og -uddannelse samt miljøteknologi (i Østrig), fremme af markedsadgangen via netværk, indre marked, nye informationsteknologier og miljøbevidsthed som konkurrencefaktor (i Sverige) og endelig styrkelse af båndene mellem forskning og uddannelse, anvendelse af det indre markeds tekniske forordninger samt omlægning af aktiviteter (i Finland). af produkter. Sachsen-programmet af uddannelse og ledelse, adgang søger også forbedring til det at SMV'erne og de øvrige EU-initiativer: Ud over det egentlige SMV-initiativ har Kommissionen ved fastlæggelsen af anvendelsesområdet for langt de fleste af de øvrige EU-initiativerne givet en fortrinsstilling til foranstaltninger, til fremme af lokaludviklingen og udnyttelsen af det lokale potentiale til fordel for SMV'erne: - LEADER-initiativet: LEADER-initiativet har støtten til små og mellemstore virksomheder samt håndværksfagene som en af sine hovedaktiviteter. Ca. 20% af bevillingerne er direkte afsat til denne støtte, hvortil kommer bevillingerne til uddannelse. Følgende eksempler skal fremhæves: De to LEADER-aktionsgrupper (LAG) i Luxembourg har oprettet et fælles SMV-kontor. Til fremme af oprettelsen af nye virksomheder er der nedsat en arbejdsgruppe for overførsel af knowhow. Arbejdsgruppen består af repræsentanter for LAG'erne i Sierra de Segura (Andalucia), Montana de Navarra (Navarra), La Manchuela (Castilla La Mancha) og Pays-Basque intérieur (Aquitaine). I Irland tager West Cork Food Entreprise Partnership-initiativet sigte på at støtte de lokale SMV'er inden for agrolevnedsmiddelsektoren og fremme oprettelsen af nye virksomheder. Forskellige portugisiske LAG'er (Ponta Delgada og Villa do Porto; den sydvestlige del af Alentejo; den centrale del af Alentejo; Vale do Sor; Pinhal Interior Sul) har etableret fælles kontorer til "servicering" af virksomhederne. Visse LAG'er har støttet oprettelsen af virksomheder, nemlig et glaspusteri i Grækenland (Psiloritis) og en konfektionsfabrik i Modabarr (P). 44 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Endelig er der LEADER-observationsorganet, som på europæiske plan fremmer udvekslingen af oplysninger og erfaringer samt afholder seminarer. F. eks. blev der i februar 1997 holdt et seminar i Elizondo (Navarra - Spanien) med deltagere fra otte forskellige medlemsstater om mulighederne for støtte til iværksættelse af nye aktiviteter. INTERREG IIA-initiativet har gjort meget - grænseoverskridende erhvervsudviklingsaktioner til fordel for SMV'er. Som led i initiativet er der f. eks. arrangeret udvekslinger af oplysninger og knowhow og ydet støtte til fremme af grænseoverskridende centre eller "teknologiparker" med henblik på overførsel af innovative teknologier og produkter. fremme for at - Initiativer til omstilling af industriområder (KONVER, RECHAR II, RESIDER II og RETEX): der er truffet foranstaltninger, der skal sætte SMV'erne bedre i stand til at diversificere deres økonomiske aktiviteter (fælles prospektering af nye markeder eller teknologioverførsel til SMV'er). Bedre ledelse og anvendelse af nye teknologier gennem en bedre adgang til immaterielle ressourcer har stor betydning for SMV'ernes udvikling (investering og rådgivning i "teknologisk overvågning" og teknologisk diagnosticering, etablering af forretningsservice, forbedring af produktkvalitet og til at gøre virksomhederne bekendt med tillige støtte produktionsoptimering). Der ydes "informationsmotorvejene" omkring net formidlingsteknologier). Endelig skal SMV'erne have adgang til oplysninger om god ledelses- og organisationspraksis (udveksling af ledere, rekruttering af eksperter, indførelse af edb-udstyr og udarbejdelse af moderniseringsplaner). ADAPT-initiativet tager i høj grad sigte på SMV'er og har en overvægt af foranstaltninger, der drejer sig om arbejdstilrettelæggelse og om de af de nye teknologier nødvendiggjorte ændringer. EMPLOI-initiativets NOW-foranstaltninger (ligestilling mellem mænd og kvinder) omfatter støtte til kvindelige iværksættere. bevidstgørelse (adgang servere, og til Et andet vigtigt aspekt er SMV'ernes adgang til kapitalmarkederne og de nye finansielle produkter (fonde for venturekapital eller igangsætningskapital), som gør det lettere for SMV'erne at skaffe finansiering. Denne støtte omfatter såvel støtte til etablering af fondene som information til SMV'erne om de finansielle produkter samt teknisk bistand fra eksperter i virksomhedsfinansiering. internationalisering og fremme kendskabet Et sidste væsentligt aspekt er udvekslingerne af erfaringer og etableringen af net for at lette virksomhedernes til markederne (dette er et af hovedformålene med SMV-initiativet). Der ydes således kraftig støtte til etablering af netværk til fremme af de grænseoverskridende kontakter inden for Fællesskabet på forskellige områder (mellem industriområder i tilbagegang), udvikle markedsføringen af nye produkter og formidle ny viden og nye metoder. ADAPT og EMPLOI: I 1997 begyndte man at give informationssamfundsaspektet høj prioritet i ADAPT-initiativets programmer. Endvidere blev 2. 327 nye projekter vedtaget, som er orienteret mod virksomheder og især SMV'er. Der blev i maj afholdt en konference i Athen, hvor man analyserede ADAPT's bidrag til SMV'erne og fik indblik i formidling af god praksis. EMPLOI-initiativet blev udvidet med det nye INTEGRA-afsnit om bl. a. integration af indvandrere. Der blev udvalgt over 3. 700 nye projekter med el meget højt gennemsnitligt kvalitetsniveau. Virksomhederne er endnu kraftigt underrepræsenterede i partnerskaberne, men der er dog sket en vis forbedring. Der blev i 1997 afholdt tre konferencer om YOUTHSTRART (i Stockholm i september), INTEGRA (i Barcelona i oktober) og NOW (i Bruxelles i december). Temaet for Bruxelles-konferencen var kvindelige iværksættere. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 45 Udnyttelse af bevillingerne: EU-initiativ 1994 Forptlgtelser/stirtto 1996 1995 1997 ADAPT EMPLOI LEADER PESCA SMV RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX* URBAN INTERREG" 1 alt * Inkl. 1993 " Inkl. PEACE 0% 11% 0% 9% 0% 0% 0% 0% 1% 12% 0% 0% 2% 19% 6% 29% 11% 19% 38% 10% 36% 30% 26% 20% 16% 19% 14% 14% 15% 50% 17% 26% 26% 20% 24% 24% 27% 24% 20% 8% 15% 10% 8% 13% 25% 15% 29% 18% 13% 15% 14% 14% 1994-1997 40% 46% 54% 77% 49% 89% 50% 84% 73% 75% 62% 54% 56% 1994 1996 Betalinger/stctte 1996 1997 0% 5% 0% 4% 0% 0% 0% 0% 0% 9% 0% 0% 1% 9% 3% 8% 2% 6% 17% 4% 13% 14% 13% 7% 7% 8% 5% 9% 8% 8% 8% 14% 22% 14% 14% 11% 14% 13% 11% 9% 13% 6% 13% 12% 17% 9% 10% 11% 9% 10% 12% 11% 1994-1997 24% 31% 23% 27% 26% 47% 35% 37% 39% 43% 31% 32% 31% Udnyttelse af bevillingerne for EU-initiativcrnc underet: Bevillingsudnyttelsesgraden for EU-initiativerne ligger klart lavere end udnyttelsesgraden for EUSR'erne/SPD'erne. Faktisk var udnyttelsen af forpligtelsesbevillinger dårligere i 1997 end i 1996 (61% af de forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed for hele året, mod 94% i 1996). Der skete dog en vis forbedring med hensyn til udnyttelsen af betalingsbevillinger (90% af de disponible bevillinger blev udnyttet mod 80% i 1996). Som følge af de store forsinkelser omkring programvedtagelsen og - starten i 1994 og 1995 nåede bevillingsudnyttelsen ikke op på et tilfredsstillende niveau. I perioden 1994-1997, dvs. på fire år, blev der i alt disponeret over 56% af programmeringsperiodens samlede forpligtelsesbevillinger og kun 31% af de samlede betalingsbevillinger. Disse forsinkelser skyldes ofte enten en forsinket godkendelse af programmerne eller særlige omstændigheder ved visse EU-initiativer som f. eks. partnerskabsspørgsmålet i URBAN- og INTERREG li-initiativerne. Også den meget specielle karakter af foranstaltningerne under SMV- initiativet har forårsaget forsinkelser. Nogle af medlemsstaterne forventer imidlertid en hurtig udnyttelse af de disponible bevillinger. Kommissionen har i øvrigt iværksat en dialog med medlemsstaterne om mulighederne for at rokere rundt på de finansielle ressourcer, enten mellem foranstaltninger inden for samme program, eller mellem programmerne under samme initiativ. Først når Kommissionen og medlemsstaterne har nået et resultat, kan der blive tale om eventuelle reallokeringer mellem initiativerne. Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% —i 2 %/ w i 1994 _^*56% J T ^ /O EZ3 %drlig -•—%kumuleret V22% 19% 20% 14% 1 — i— 1 1995 1996 1997 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 1994 1995 1996 1997 Situationen for de forskellige initiativer varierer meget. Initiativerne vedrørende omstilling af industriområder (RECHAR II, RETEX, RESIDER II, KONVER) samt PESCA har oplevet en forholdsvis tilfredsstillende bevillingsudnyttelse på mellem 79% og 89% af den samlede støtte for 46 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) perioden 1994-1999. Dette skyldes dog, at der for de fleste af disse EU-initiativprogrammer disponeres over samtlige forpligtelsesbevillinger på én gang ved programmernes godkendelse. Udnyttelsesgraden for ADAPT-, EMPLOI-, LEADER-, SMV- og INTERREG-initiativernes bevillinger er meget lavere og ligger på mellem 40% og 54% af den samlede støtte. Hvad angår betalingerne er der sket en langsom forbedring af situationen i forhold til 1996 (31% af støtten var udbetalt ved udgangen af 1997 mod 20% ved udgangen af 1996), men det er stadig ikke godt nok. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne er særlig dårlig for EU-initiativerne LEADER (kun 23% af støtten er betalt) og ADAPT (24%). Til gengæld er betalingssituationen for de EU-initiativer, der vedrører omstilling af industriområder, lidt mere tilfredsstillende (mellem 37% og 47% af periodens samlede støtte). SMV'erne og det tværnationale samarbejde: Under SMV-initiativet er der afsat 25 mio. ECU til tværnationale aktioner mellem medlemsstaterne. Der er tale om tre typer aktioner: o Turistsektorens SMV'er på Internettet -"PMETOUR"-programmet: SMV'erne har dårligere adgang til "informationsmotorvejene", især Internettet, end de større virksomheder. SMV'erne har derfor behov for særlig støtte på dette område. Dette har foranlediget Kommissionen til al lancere PMHTOUR-aktionen (il fordel for turistsektorens SM Ver i de dårligste stillede områder i EU. Målet er at oprette et europæisk koordineringsorgan, der skal yde teknisk bistand til ca. 40 regionale projekter. Alle regionale SMV'er i turistsektoren søges inddraget. Bistanden går bl. a. ud på at hjælpe med at oprette "web-sider" og oprette reservations- og betalingssystemer via Internettet. Koordineringsorganet påbegyndte arbejdet i april 1997. Det tog nogen tid at få udvalgt de regionale projekter, men ved udgangen af 1997 var ca. halvdelen af projekterne i gang, mens de øvrige skulle starte i begyndelsen af 1998. • Internationale IBEX-messer ("International Buyers' Exhibitions"): IBEX-messerne blev oprindelig lanceret som en virksomhedspolitisk foranstaltning og bygger på et ønske om at forbedre SMV'ernes situation som underleverandører. Konceptet er bragt på bane igen som led i regionalpolitikken og SMV-initiativet i de støtteberettigede områder. Messerne varer 2-3 dage og har deltagelse af 40 større virksomheder og 350-400 SMV'er. Der organiseres ligeledes internationale møder mellem større virksomheder og SMV'er, hvor der fokuseres på de slørre virksomheders behov og SMV'ernes muligheder for at opfylde disse behov. Hver lliFX- messe henvender sig (il en bestemt erhvervssektor. Formålet er at få virksomhederne til at indgå samarbejdsaftaler. Kommissionen støttede som led i Fællesskabets virksomhedspolitik en IBFX- messe i marts 1997: "Elmia Food" i Jônkôping (Sverige) for agrolevnedsmiddelsektoren og i maj 1998: "Vibex" i Gôteborg (Sverige) for automobilsektoren. Der vil i 1998 blive afholdt tre IBEX- messer som led i regionalpolitikken, en i Magdeburg (Tyskland, energisektoren), en i Léon (Spanien, agrolevnedsmidler) og en i Libramont (Belgien, træindustrien). • Udveksling af erfaringer og god praksis: Kommissionen har planer om udvekslingsprojekter, hvor eksempler på god praksis kan formidles til SMV'erne og de organisationer, som repræsenterer SMV'erne. Der er iværksat en detaljeret analyse af disse initiativprogrammer for at afgøre, hvilken type aktioner der skal støttes. Analysens resultater vil kunne benyttes til at udvikle et program for udveksling af erfaringer omfattende samarbejdsseminarer og udvikling af en website. 2. 1. 9. NYSKABENDE AKTIONER PC TEKNISK BISTAND Hver fond kan inden for egne rammer finansiere aktioner i form af undersøgelser, pilotaklioner eller teknisk bistand. Der er loft over støtten til egne aktioner: 1,5% af den årlige tildeling for EFRU. 1% for EUGFL, 0,5% for ESF og 2% for FIUF. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 47 Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen: Nye projekter vedtaget i 1997: til en 49 nye pilotprojekter eller nyskabende aktioner blev fællesskabsfinansiering på i alt 100 mio. ECU. Der er tale om tre serier af aktioner, dels pilotprojekterne vedrørende byområder, dels to programmer for fysisk planlægning: pilotaktionerne for fysisk planlægning og TERRA (tværregionalt samarbejde om fysisk planlægning på specifikke områder). Indkaldelserne af forslag til pilotprojekterne vedrørende byområder og TERRA gav mange svar, idet der blev forelagt forslag til i alt 645 projekter (503 byprojekter og 142 projekter vedrørende fysisk planlægning). i 1997, svarende lanceret Pilotprojekterne for fysisk planlægning var ikke genstand for et offentligt udbud. I stedet blev medlemsstaterne opfordret til at indgive fælles forslag. 1) Pilotprojekter vedrørende byområder: Af de 503 forslag til projekter vedrørende byområder, der blev indgivet i 1997* blev 26 udvalgt. Det samlede budget for projekterne var på 63,6 mio. ECU. Projekterne blev lanceret i juli under et seminar for projektledere for at sikre, at der allerede fra begyndelsen blev indført en god praksis for projektovervågningen. Pilotprojekterne tager sigte på at udvide de offentlige og private partnerskaber i de pågældende byer og indføre en integreret og innovativ fremgangsmåde for løsning af byområdernes problemer. Pilotprojekterne dækker bl. a. følgende temaer: integration af miljøet, økonomiske og sociale foranstaltninger, anvendelse af nye teknologier til løsning af byernes problemer, lige muligheder, forbedret adgang til byerne, udvikling af kulturelle aktiver og renovering af nedslidte områder. I den første fase var 20 af de 33 pilotprojekter vedrørende byområder, der var blevet iværksat mellem 1989 og 1994, afsluttet ved udgangen af 1997. 2) Fysisk planlægning: Begge typer aktioner inden for fysisk planlægning gjorde fremskridt: • • «TERRA»: Af de indkaldte forslag i 1996 blev der ved den endelige udvælgelse udpeget 15 pilotprojekter, der skulle finansieres over tre år (fem projekter vedrørende flodbassiner, fire to vedrørende vanskeligt vedrørende kystområder, tilgængelige landdistrikter og ét vedrørende områder med erosionsproblemer). Det samlede budget var på 20 mio. ECU. Der blev ligeledes indkaldt forslag med henblik på teknisk bistand (iværksættelse, overvågning og evaluering af de udvalgte projekter). Den tekniske bistand vil blive sat i værk i 1998. truede kulturværdier, tre vedrørende «Pilotprojekter vedrørende fysisk planlægning»: Medlemsstaterne var på seminaret den 3. og 4. juli 1996 blevet opfordret til at indgive fælles forslag om pilotaklioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Oprindelig var fristen for indgivelse af forslag blevet sat til den 10. marts 1997, men fristen var efter anmodning fra medlemsstaterne blevet udskudt. De fire pilotaklioner, der skal iværksættes er: Nordperiferien (DK, FIN, S, N), Alpeområdet/de østlige Alper (A, I, D), «Archi-med»: den sydøstlige del af Middelhavsområdet (GR, I, Malta, Cypern), og «Porten til Middelhavet» (E, P, Marokko). Til hver pilotaktion vil der blive bevilget 5 mio. ECU af de i alt 20 mio. , der er afsat til denne type nyskabende aktioner i henhold til artikel 10. Kommissionens støttebeslutninger forventes vedtaget i første kvartal 1998. Igangværende nyskabende aktioner: Ud over de tre nye serier aktioner, der blev vedtaget i 1997, er ca. 200 andre nyskabende projekter i gang. Projekterne drejer sig om: de nye områder med et stort finansieret af EFRU 48 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) beskæftigelsespotentiale, kultur og kulturarv (se punkt 6. 6 og 6. 7), regionale innovationsstrategier (RIS), teknologioverførsel (RTT), informationssamfundet (RISI) og eksternt tværregionalt samarbejde (ECOS-OUVERTURE). SMV'erne og pilotprojekterne: Et stort antal pilotprojekter, bl. a. om teknologisk innovation og informationssamfundet, har en stærk SMV-dimension. Der er udviklet to typer projekter, som fremmer innovationen (samlet budget på 15 mio. ECU): RIS-projekterne (Regional Innovation Strategies), hvoraf der er udvalgt 19, skal fremme de regionale virksomheders innovationskapacitet og føre til et samarbejde mellem den offentlige og den private sektor. Styringsudvalgene for flere RIS-projekter (bl. a. i det belgiske Limbourg-område, Yorkshire & Humberside, Strathclyde, Shannon) har f. eks. entreprenører som formænd, hvilket giver disse ledelsesorganer en yderst forretningsmæssig indfaldsvinkel til projekterne. RTT-projekterne (Regional Transfer of Technology Projects), hvoraf der er udvalgt syv, har til formål at mindske den regionale uligevægt og fremme tværregionalt samarbejde inden for forskning, udvikling og innovation. Som eksempel kan nævnes FOOTWEAR-projektet, som har til formål at tilpasse en italiensk teknologi til formgivning og automatisk produktion af læster, således at teknologien kan demonstreres for og overføres til SMV'er i skobranchen i de spanske, portugisiske og græske mål 1-områder. I en anden sektor er der ESTEEM-projektet, som tager sigte på overførsel af miljøvenlige produktionsteknologier til britiske, græske, tyske og finske SMV'er. RISI-aktionerne vedrørende Informationssamfundet kan inddeles i to grupper: RISI1: fremme af partnerskaber mellem regionale nøgleaktører med henblik på udarbejdelse af en regional handlingsplan for informationssamfundet; og RISI2: tværregionale pilotprojekter. I alt er 31 projekter blevet udvalgt, heraf 21, som finansieres af EFRU, og 10. der finansieres af ESF. Af tværregionale aktioner kan f. eks. nævnes «ENTERSKILLSNET», der har til formål at udvikle et net af SMV'er i landdistrikterne. Nettet forbinder Tarn og Haute-Garonne (F), Andalucia (E). Etelii-Savo (FIN), Dublin og Lanford (IRL) og Skotland. En anden aktion, nemlig «TOURIST», omfatter de regionale aktører i turistsektoren i Madeira (P), Burgenland (A), Lappi (FIN), Val d'Aoste (I). Våsterbotten (S) og Hampshire (UK). De fleste af de 22 RISI 1-regionalstrategier omhandler specifikke emner i relation til SMV'er, og der er oprettet regionale arbejdsgrupper for SMV'er. som skal udbygge det tværregionale samarbejde i 1998. Langt de fleste af de 100 tværregionale samarbejdsprojekter (RECITE og ECOS-OUVERTURE). som der forhandles om for tiden, indeholder et vigtigt afsnit om SMV'er. Mindst en tredjedel af projekterne tager sigte på stimulere innovationen i og internationaliseringen af SMV'erne. Partnerskaber til gavn for SMV'erne: EUROPARTENARIAT - et partnerskab mellem virksomheder: EUROPARTENARIAT finansieres i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og 3. rammeprogram og tager sigte på økonomisk udvikling i regioner, der er berettigede til strukturfondsstøtte (mål 1, 2, 5b og 6), ved at stimulere det tværnationale samarbejde mellem SMV'er. Dette program, der styres af Kommissionens afdeling for regional- og samhørighedspolitik, giver virksomhederne mulighed for at møde potentielle partnere for at drøfte og forhandle om eventuelle samarbejdsaftaler. for virksomhedspolitik sammen med afdelingen Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 49 I 1997 blev der gennemført to EUROPARTENARLAT-arrangementer, ét i Grækenland (Piræus) og ét i Frankrig (Massif Central): - EUROPARTENARIAT Grækenland (Piræus, 23. -24. juni). 400 græske SMV'er mødtes med 1 733 virksomheder fra over 60 lande. Af de 1 733 virksomheder kom 758 fra EU, 37 fra EFTA, 299 fra Middelhavsområdet, 360 fra PHARE-landene, 200 fra TACIS-landene, 64 fra Asien og 12 fra USA. Der blev arrangeret 11 336 møder. - EUROPARTENARIAT Frankrig (Clermont-Ferrand, 16. -17. oktober). 418 franske SMV'er mødtes med 1. 750 virksomheder fra over 60 lande. Af de 1. 750 virksomheder kom 974 fra EU (333 fra Frankrig), 48 fra EFTA, 213 fra Middelhavsområdet, 201 fra PHARE-landene, 138 fra TACIS- landene, 104 fra Asien, 34 fra Latinamerika, 25 fra USA og 13 fra Canada. Der blev arrangeret 10 300 møder. 11998 vil der blive arrangeret EUROPARTENARIAT-møder i Nederlandene (Apeldoorn, 11. - 12. juni) og Spanien (Valencia, 12. -13. november). Aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen (mio. ECU) Budgetramme* 1995-1999 (D Forpllgtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (2) % (2V(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (3) % (3V(D 180,0 110,0 70,0 90,0 20,0 20,0 15,0 15,0 20,0 45,0 80,0 395,0 2,8 2,8 0,0 43,7 2,2 13,2 14,9 11,3 2,2 14,3 64,5 125,3 25,8 9,8 16,0 64,6 8,6 17,0 14,9 15,2 9,0 28,3 66,1 184,8 14% 9% 23% 72% 43% 85% 99% 102% 45% 63% 83% 47% 9,1 2. 7 6,4 19,4 2,4 2. 2 5. 9 6. 5 2. 4 4,8 22,8 56,2 13,8 7,4 6,4 25,9 5. 0 3. 6 5,9 6,5 4,8 9,7 22,9 72. 3 8% 7% 9% 29% 25% 18% 40% 43% 24% 22% 29% 18% Tvaerregionalt samarbejde - intemt tvaerregionalt samarbejde - ekstemt tvaerregionalt samarbejde Regionaludvikling - fremme af tekndogisk innovation - informationssamfundet - kultur og okonomisk udvikling - nye beskaeftigelsesomrader - ledsagef. og teknisk bistand Fysisk planlaagning Pilotprojekter/byomrader 1 ait * 1995-priser Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen: I henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen kan EFRU finansiere undersøgelser, teknisk bistand og informationsforanstaltninger med indtil 0,5% af sin årlige tildeling. I 1997 gik en stor del af budgettet for denne type aktioner til teknisk bistand til regionale og lokale beskæftigelsespagter (4Srf af den samlede støtte for 1997). 36 millioner personer i hele EU er omfattet af beskæftigelsespagterne. Støtten til de europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre (EF-EIC) med henblik på etablering og udvikling af SMV'er tegnede sig for 43% af det samlede støttebeløb og blev brugt til at etablere nye EF-EIC er i ti medlemsstater. Der blev også afholdt konferencer og seminarer (4%), f. eks. den fjerde møderække for ledere af lokaludviklingsprojekter i Marseille, konferencen om «kvinder med ansvar for lokaludvikling» i Sardegna eller seminaret, hvor Spanien, Irland og Italien fik mulighed for at udveksle erfaringer om strukturfondene. Informationsforanstaltningerne (3%) gik f. eks. ud på at finansiere en stand på verdensudstillingen i Lissabon i 1998. Undersøgelserne (2%) omfatter f. eks. en sammenlignende undersøgelse om jobskabelse i bymiljøer. Lokaludviklingsindsats for SMV'er: Der er oprettet 22 nye europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre (EF-EIC) i 10 medlemsstater. Dermed er antallet af EF-EIC er i de støttede områder i EU og Centraleuropa nået op på 140. 1 strukturfondssammenhæng bidrager centrene til innovationen i samt internationaliseringen og diversificeringen af erhvervslivet gennem deres integrerede indsats til fremme af etablering og udvikling af forbindelse med RIS, EUROPARTENARIAT, beskæftigelsespagterne og EU-initiativerne er centrenes ydelser et supplement til ovennævnte indsats. innovative virksomheder. I 50 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) SMV-foranstaltninger inden for rammerne af de lokale og regionale beskæftigelsespagter: I mange handlingsplaner lægges der stor vægt på diversificering af det lokale erhvervsliv, oprettelse af SMV'er og promovering af regionale og lokale produkter. Beskæftigelsespagten for Molise i Italien går f. eks. ud på at skabe nye virksomheder i agrolevnedsmiddel- og turistsektoren og indføre kvalitetsmærkning af egnsprodukter. Alto Belice Corleonese-pagten på Sicilien søger at fremme en i Belgien er der oprettet en integreret udvikling af venturekapitalfond med et budget på 5,25 mio. ECU, der skal hjælpe med etablering og udvikling af SMV'er. typiske egnsprodukter. I Clabecq Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 Forberedelse og overvagning Evaluering Regionale undersogelser Konferencer, kollokvier, seminarer Informations- og offentlighedsaktioner Teknisk bistand og udstyr IALT Ekskl. frigørelser vedrørende tidligere års aktioner 20,1 4,0 0,3 0,8 6,2 5,1 36,4 33,6 5,4 1,8 3,5 20,8 15,3 80,3 7,5 2,5 0,5 0,9 5. 7 3. 3 20,5 28,2 11. 8 2. 7 3,4 21. 3 13. 8 81,2 Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen: kontrollanter informationsteknologier var en stor hjælp Nye områder med stort beskæftigelsespotentiale: 1997 var præget af en nyttig udveksling af oplysninger mellem projektledere og Kommissionen. Den vigtigste nyskabelse var vedtagelsen af foranstaltninger til sikring af en nøje overvågning af de i 1994 for og 1995 iværksatte pilotaktioner. De nye kommunikationen mellem Kommissionens nye informationsteknologier har også på et tidligt stadium fremmet samarbejdet mellem initiativtagerne til projektet og vil gøre det muligt at etablere et elektronisk net. Pr. 31/12/97 var alle de i 1996 lancerede projekter (undtagen 2) kommet til brug for undersøgelsen af i gang, og spørgeskemaet «innovationsprojekterne» fra 1994 og 1995, var udarbejdet. Resultaterne af denne undersøgelse vil foreligge i begyndelsen af 1998 og skal danne grundlag for en række seminarer, hvor projektlederne kan udveksle erfaringer, bl. a. om de sidste projekter, der blev lanceret i 1996. Efter indkaldelsen af forslag i 1997 blev der indgivet 955 forslag til projekter. Heraf blev 70 udvalgt til nærmere undersøgelse. To tredjedele af projekterne tager direkte sigte på at skabe nye arbejdspladser ved at udvikle nye områder med stort beskæftigelsespotentiale eller nye virksomhedstyper, mens dens sidste tredjedel vedrører nye former for arbejdstilrettelæggelse eller uddannelse. projektlederne. De og Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter (den sociale dialog): De store faglige organisationer i Europa (Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation-EFS, Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa-UNICH og Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder-CEEP) kunne i 1997 med støtte fra USE fortsætte uddannelsen af arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentanter (og/eller disses repræsentanter). Uddannelsen skal give deltagerne el større indblik i de industrielle forandringer og især i forandringernes konsekvenser for beskæftigelsen, de faglige kvalifikationer og arbejdsgiver/arbejdstagerrelalioneme. Den toårige uddannelse under UNICE's auspicier blev afsluttet i 1997. EFS fremlagde et årsprogram omfattende 30 aktioner, hvoraf de fleste vedrørte de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af de nye teknologier eller de nye former for arbejdstilrettelæggelse, uddannelser bl. a. i rene teknologier (miljø), nye produktionsmetoder, medindflydelse, distancearbejde og arbejdstilrettelæggelse, den teknologiske udvikling samt arbejdstilrettelæggelse på flerårige ligestillingsprogrammer og programmer for udvikling af lokal og regional ekspertise i Europa har til formål at lægge en kvalitetsdimension ind i den sociale dialog på lokalt og regionalt plan. Endelig fik andre ansøgere end de traditionelle støttemodtagere i 1997 adgang til foranstaltninger i henhold til telekommunikationsområdet osv. CEEP's Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 51 ESF-forordningens artikel 6, f. eks. YES for Europe, den europæiske sociale dialog "on-line" og det irske produktivitetscenter, Dialco-Forco. Efter denne forsøgsfase vil det i 1998 være muligt at indkalde tilbud fra en endnu bredere kreds af ansøgere. Teknisk bistand fra ESF: I henhold til artikel 6 i ESF-forordningen blev der ydet teknisk bistand til bl. a. de 23 regionale og lokale beskæftigelsespagter, der især støttes af ESF (og hvoraf 22 blev vedtaget i 1997), til forberedelse af lanceringen af den anden serie projekter vedrørende EU-initiativerne EMPLOI og ADAPT, udarbejdelse af fem særrapporter, afholdelse af fire store europæiske konferencer samt opdatering af hjemmesiden på Internettet. Forpligtelser 1994 1995 1996 1997 22,3 Nyskabende aktioner, unders. Teknisk bistand 33,7 1 alt 56,1 Inkl. fremførte, genopførte og frigjorte bevillinger Betalingerne vedrører ikke nødvendigvis forpligtelserne for samme periode 0. 4 61,9 62,2 31,0 32,2 63,2 36,2 21. 4 57,6 Betalinger 1994 1995 1996 1997 0,2 69,7 69,8 11,2 45. 5 56. 7 18,6 34,8 53,3 17,9 26. 3 44,2 (mio. ECU) 1994-1997 47,8 176. 3 224,1 1994-1997 89,9 149,2 239,1 Nyskabende aktioner og teknisk bistand (Udviklingssektionen): henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen i 1997 blev finansieret De aktioner, der til artikel 8 i EUGFL-forordningen (Udviklingssektionen), omfattede teknisk bistand til iværksættelse af otte regionale og lokale beskæftigelsespagter i mål 5b-områder; opstilling af indikatorer for udvikling af landdistrikter; udarbejdelse af summariske rapporter over midtvejsevalueringerne under mål 5b; og en aftale om levering af tjenesteydelser og kommunikations- og informationsinstrumenter med henblik på Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter. i henhold I september 1996 blev der indkaldt forslag til pilot- og demonstrationsprojekter omfattende "nyskabende foranstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter". Indkaldelsen blev en virkelig succes, idet der indkom over 400 forslag i 1997. Forslagene tager sigte på at stotte kvinder i landdistrikter og at forbedre deres status. Der er tale om nyskabende aktioner iværksat af kvindelige landbrugere og kvinder i almindelighed med henblik på promovering og udnyttelse af landbrugsprodukter, integration, erhvervsuddannelse eller lederuddannelse samt etablering af netværk til formidling af kvinders knowhow og erfaringer. erhvervsmæssig jobskabelse, omskoling, social og Samtlige indgivne forslag blev i 1997 gennemgået en første gang for at kontrollere, at visse af betingelserne i udbudsmaterialet var overholdt. Der blev også udpeget eksperter, der skulle udtale sig om hvert enkelt forslag. Som følge af de mange indkomne forslag var arbejdsmængden så stor. at det ikke var muligt at blive færdig inden udgangen af 1997. Udvælgelsen af projekterne vil finde sted i 1998. Mange af de støttede projekter kontrolleres løbende. For nogle af projekternes vedkommende vil de konstaterede uregelmæssigheder føre til krav om tilbagebetaling af uretmæssigt oppebårne beløb eller til annullering af projekterne. Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen: Evaluering, overvågning, teknisk bistand og unders. Pilot- og demonstrationsprojekter Formidlingsforanstaltninger I ALT Ekskl. forpligtelser og frigørelser vedrørende tidligere års aktioner Forpligtelser 1997 1. 620. 802 263. 989 3. 431. 084 5. 315. 875 Forpligtelser 1996-1997 2. 344. 009 14. 758. 278 3. 431. 084 20. 533. 371 52 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen: De aktioner, der blev gennemført i 1997 i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen, gik bl. a. ud på vedligeholdelse af et register over fiskerflåden, teknisk bistand til genopmåling af fiskerflåden, undersøgelse af høringsprocedurerne og deltagelse i verdensudstillingen i Lissabon i 1998. Det samlede beløb for disse aktioner var 2,1 mio. ECU. Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen: Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1996 Forpligtelser 1994-1997 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1996 Betalinger 1994-1997 Undersogelser Publikationer, information og uddann. Teknisk bistand IALT 893. 697 533. 162 697. 174 2. 124. 033 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 7. 557. 606 4. 921. 433 613. 070 4. 147. 136 9. 681. 639 426. 965 489. 322 1. 709. 881 2. 626. 168 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 3. 857. 718 3. 193. 914 557. 185 2. 732. 787 6. 483. 886 I henhold til FIUF-forordningens artikel 4 afholdt Kommissionen et første partnerskabsmøde, "Casablanca 97-partnerskabet - Fiskeindustrien" den 25. -28. maj 1997. Deltagerne var fiskerivirksomheder fra EU og Marokko. Mødet var organiseret på baggrund af marokkanske fiskerivirksomheders samarbejdsprojekter, som var blevet samlet i et katalog og uddelt til de europæiske fiskerivirksomheder. Mødet gav anledning til næsten 3 000 drøftelser mellem ea. MX) marokkanske og 300 europæiske virksomheder. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 53 2. 2. GENNEMGANG PR. MEDLEMSSTAT 2. 2. 1. BELGIEN 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Som følge af kompetencefordelingen mellem forbunds-, regions- og fællesskabsmyndighederne er strukturfondenes intervention i Belgien præget af stor spredning og et stort antal operationelle programmer eller SPD'er. Dette gælder for alle mål. Spredningen er særlig stor i ESF's tilfælde, idet kun fire af de 21 ESF-programmer overstiger grænsen på 40 mio. ECU. Indsats til fordel for SMV'er i Belgien: Fondenes bidrag til udvikling af SMV'er inden for rammerne af de regionale mål anslås til i alt ca. 766 mio. ECU for den nuværende periode, heraf 63% til mål l, 32% til mål 2 og 5% til mål 5b. Mål 1: Der er oprettet tre venturekapitalfonde i de særlige datterselskaber Sambrinvest, Hoccinvest og Invest Borinage-Centre. Kapitalen er fordelt med 50% til Invest og 50% til SOWAGEP, som forvalter Kommissionens kapitalindskud. Interventionerne har form af erhvervelse af kapitalinteresser, lån og udstedelse af konvertible obligationer. Virksomhederne skal for at være støtteberettigede have hjemsted i de pågældende Invest-distrikter. Virksomhederne må ikke have status som «virksomhed i vanskeligheder», og fondens støtte må ikke bevirke, at der sker overskridelse af loftet over støtte med regionalt sigte, f. eks. hvis støtten ydes samtidig med investeringspræmier. Der er fastsat el samlet beløb på 30 mio. ECU, hvoraf EFRU bidrager med 50%. Statens bidrag på 15 mio. ECU ydes gennem Invest-selskaberne uden bidrag fra den private sektor. Jobskabelsespotentialet er et afgørende kriterium ved valget af projekter, der skal støttes. Også projekternes innovative karakter og miljøvenlighed tages i betragtning. Mål 2: Allerede for omkring ti år siden blev der i Turnhout etableret en «følordning», hvor SMV'er får råd og vejledning af større virksomheder. Projektet er led i «Strategisch plan Kempen». Projektomkostningerne beløber sig til i alt 0,9 mio. ECU, hvoraf ESF bidrager med de 0. 4 mio. Projektet går ud på at etablere regelmæssige (månedlige) kontakter mellem lederne af større virksomheder og SMV-ledere med henblik på udveksling af oplysninger samt rådgivning. Herved er der skabt en slags «støttenetværk». Hidtil har ca. 700 virksomheder deltaget i projektet, og der er oprettet 1. 670 nye arbejdspladser. I Limburg er der oprettet et center for multimedieteknologier og innovation. De fysiske infrastrukturer omfatter et auditorium, undervisnings- og demonstrationslokaler samt konferencesale. Centret udforer bl. a. gennemforer eller demonstrationsprojekter. Beskæftigelseseffekten ved udgangen af 1997 var på 9,5 fuldtidsstillinger. Effekten forventes at blive kraftigere i de kommende år. kontraktforskning virksomheder SMV'er større for og Mål 3 og 4: Uddannelsen af arbejdstagere, der skal ruste disse til at klare de industrielle og organisatoriske ændringer, bidrager til at gøre SMV'eme og disses arbejdstagere mere fleksible. Der gøres ligeledes en indsats for at styrke de menneskelige ressourcer i de forskningscentre, der samarbejder med de lokale SMV'er. Mål 5b: SMV-indsatsen i Vlaanderen har især bestået i oprettelse af et koordineringscenter, hjælp til at løse miljøproblemer og evaluering af virksomhedernes miljøpåvirkning. Den særlige støtte til jobskabende erhvervsinvesteringer i Wallonie fungerer tilfredsstillende, idet jobskabelsesmålene allerede er overskredet (177 arbejdspladser er blevet skabt). 54 MALI Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Hainaut er den eneste region, der er støtteberettiget under mål 1. 1 1997 blev støtten til oprettelse af virksomheder med over 20 ansatte intensiveret. Samtidig blev visse projekter opgivet, enten fordi de ikke kan gennemføres i den nuværende programmeringsperiode, eller fordi de skønnes at være af mindre betydning for regionaludviklingen. Sideløbende hermed blev kriterierne for at modtage støtte skærpet, således at støtten kunne koncentreres om bærende sektorer med høj værditilvækst. Flere kostbare projekter (bl. a. forskerparken i Crachet og Eau d'Heure-projektet) blev godkendt i 1997. Foranstaltningen «promovering af erhvervslivet» blev revideret i samarbejde med de regionale myndigheder. Det var meningen at gøre foranstaltningen mere SMV-orienteret og bedre egnet til at opfylde behovene hos virksomhederne i Hainaut. Foranstaltningerne rettet mod de menneskelige ressourcer er bygget op omkring fire akser- eller virksomheder under oprettelse; uddannelsesaktioner erhvervsuddannelse af arbejdsløse og unge for at lette disses adgang til arbejdsmarkedet; social og erhvervsmæssig reintegrering («indslusningsforløb»); og styrkelse og forbedring af undervisnings- og uddannelsessystemerne. I 1997 var i alt 36 500 personer omfattet af disse foranstaltninger. eksisterende virksomheder i som De landbrugsforanstaltningcr, der gennemføres på forsøgsbasis, har givet mulighed for al finansiere mere usædvanlige projekter i kartofler". Finansforvaltningen er dog blevet hæmmet af en træg centraladministration, og de lokale myndigheder har derfor ikke modtaget nogen betalinger i 1997. EUGFL-delen af SPD'et for de belgiske mål I-områder tegner sig dog kun for 7% af det samlede beløb. EUGFL-delen består af horisontale foranstaltninger (forordning 2328/91 og 866/90) for over halvdelen af bevillingernes vedkommende samt af visse foranstaltninger til fremme af udviklingen af landdistrikter. f. eks. "behandling af hør", "forskning Fiskeriforanstaltningen (0,1% af det samlede beløb) skrider særlig langsomt frem. Dette skyldes til dels, at foranstaltningens budget var blevet tredoblet i midten af 1996 som følge af en overførsel af fællesskabsstøtte fra EUGFL til FIUF efter anmodning fra Hainaut's myndigheder. Der er endnu ikke fremkommet projekter, der gør det muligt at udnytte denne ekstra støtte. Midtvejsevalueringen gav anledning til visse programmeringsændringer, som især forte til en forhøjelse af virksomhedsstøtten (bl. a. «ACE»-foranstaltningen). Resultatet af midtvejsevalueringen var i øvrigt, at interventionerne vedrørende menneskelige ressourcer stort set havde været en succes og havde haft positive følger for det pågældende område. Alt i alt kan de gennemførte aktioner forventes at give ca. 8 000 nye arbejdspladser inden programmeringsperiodens udløb. MÅL 2 Der er fire mål 2-områder: Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limburg og Turnhout. I 1997 påbegyndtes gennemførelsen af de nye SPD'er for perioden 1997-1999. og SPD'ernc for 1994-1996 blev afsluttet. De fire SPD'er for 1994-1996 blev som nævnt afsluttet, men da alle bevillingerne for denne første periode ikke var blevet udnyttet, blev der overført bevillinger til perioden 1997-1999 for SPD Liège (9,6 mio. ECU), Limburg (13,5 mio. ECU) og Turnhout (5. 6 mio. ECU). Udviklingsstrategierne fra den første periode blev i det væsentlige videreført. Der blev dog foretaget undertiden omfattende ændringer under partnerskabsforhandlingerne. F. eks. blev foranstaltningen til fordel for erhvervsinvesteringer i SPD Liège styrket, i lighed med hvad der var sket under mål 1. Strategien i SPD Aubange er at få de nytilkomne større virksomheder bedre integreret i områdets erhvervsliv. Dette gøres ved at stimulere virksomhedssamarbejde om underleverancer, FTU, logistik og "outsourcing". I SPD Limburg og Turnhout blev der optaget en ny foranstaltning: «lokale beskæftigelsesinitiativer». Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 55 7 500 personer deltog i uddannelsesforanstaltninger inden for rammerrie af SPD Liège. De tilsvarende tal var 7 000 for Limburg og 2 400 for Turnhout. MÅL 3 OG 4 Ca. 65 000 personer (uden for Hainaut, der et mål 1-område) deltog i 1997 i uddannelses-, vejlednings- eller genindslusningsforanstaltninger under mål 3. Dette tal er bemærkelsesværdigt i betragtning af de stramme budgetter og den omstændighed, at de af ESF medfinansierede foranstaltninger først og fremmest er rettet mod de dårligst stillede grupper (unge uden kvalifikationer, ældre arbejdsløse, personer, der har været arbejdsløse i meget langt tid, osv. ) som led i et indslusningsforløb. I de belgiske mål 3-foranstaltninger lægges der nemlig afgørende vægt på individuelle «indslusningsforløb», der er tilpasset den enkelte støttemodtager og de forskellige initiativtagere, der er samlet i partnerskaber. Iværksættelsen af mål 3 kræver derfor et tæt samarbejde mellem initiativtagerne (offentlige eller private) og de offentlige myndigheder. Indslusning af unge arbejdsløse i Wallonie: I kraft af ESF-støtten har flere distrikter sluttet op omkring det wallonske Boligministeriums nye strategi for jobskabelse til fordel for unge arbejdsløse med få eller ingen kvalifikationer. Lokalsamfundene er således blevet bevidste om deres muligheder for at skabe og tilbyde jobs. Det drejer sig ikke alene om at sørge for, at de unge får en erhvervsuddannelse. De unge skal også gøres til ansvarsbevidste borgere. De unge deltager i et år i en uddannelse, der kombinerer almenviden og erhvervelse af grundfærdigheder inden for f. eks. murer-, snedker- og malerfagene. Iværksættelsen af mål 4 er i lighed med mål 3 blevet forsinket som følge af de mange involverede myndigheder. Programmerne kom først rigtig i gang i 1996. 1 1997 deltog ca. 11 (HH) ansatte i SMV'er (uden for Hainaut) i en uddannelsesaktion til trods for de vanskeligheder, der opstod med det flamsksprogede fællesskabs program. Man håber dog, at også dette program på trods af vanskelighederne kan nå op på et passende gennemførelsestempo, og at de kompetente regionale myndigheder vil gøre en væsentlig ekstra indsats. MÅL 5a-landbrug Hvad angår støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter forløb gennemførelsen af SPD'erne i et tilfredsstillende tempo i den flamske og den wallonske region. 1 Wallonie blev støtten i 1997 koncentreret om kartoffel-, frugt- og grønsags-, kod- samt skovbrugssektoren, mens støtten i Vlaanderen var koncentreret om kød-, æg- og fjerkræ- samt frugt- og grønsagssektoren. Udviklingen på landbrugsmarkederne i 1997 medførte ændringer af SPD'erne. Det skal bemærkes, at de fleste af projekterne er innovative og miljøvenlige. Hvad angår foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet godkendte Kommissionen den wallonske regions nye gennemførelsesbestemmelser, herunder kompensationerne for de naturlige handicap. Mål 5a-fiskcri l 1997 var programgennemførelsen på stort set alle områder præget af stigende investeringer. Denne tendens gjorde afsætningsområdet, hvor bevillingsudnyttelsesgraden var næsten dobbelt så høj som i perioden 1994-1996. især gældende på forarbejdnings- sig og MÅL 5b I Wallonie havde de regionale myndigheder og deres partnere "i marken" i 1996 sat foranstaltninger i gang til forbedring af gennemførelsen af SPD'et for mål 5b. Disse bestræbelser blev fortsat i 1997, hvor de begyndte at bære frugt, idet udnyttelsesgraden for fællesskabsbevillingerne nåede op på 47%. På grundlag af bevillingerne til den wallonske region synes det endvidere al have været muligt at foretage de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere inden for tilfredsstillende frister. I de to flamske programmer (Meetjesland og Westhæk) lægges der stor vægt på en integreret 56 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) for forøgelsen af beskæftigelsen tilvejebringelse af egnede landdistrikterne. Bevarelsen og udviklingsmodel er hovedprioriteterne. Turismen betragtes som en fortrinlig løftestang for udviklingen, men der satses også på infrastrukturer, der kan huse virksomheder. Begge overvågningsudvalg har konstateret, at resultaterne er længe om at vise sig, hvis man ser bort fra de rene landbrugsprojekter. En stor del af denne forsinkelse kan tilskrives den flamske regerings medfinansieringsproblemer. I Westhoek er der kun disponeret over de tre fondes 1994-budget. I Meetjesland er der disponeret over EUGFL's 1995-bevillinger. Hvad angår fællesskabsbidragene er kun første tranche for 1994 kommet til udbetaling. I øvrigt er der fremkommet en række forslag til ændring af programmerne. Kommissionen erkender nødvendigheden af at ændre SPD'erne på grundlag af rapporterne fra midvejsevalueringen. 2. EU-initiativerne Belgien deltager i alle EU-initiativer undtagen REGIS. De fire LEADER Il-programmer, der manglede at blive godkendt, blev godkendt i 1997, og to af disse programmer (Hainaut og Wallonie) har allerede gjort tilfredsstillende fremskridt. De regionale myndigheder har bestræbt sig på at indhente forsinkelsen ved at indkalde ansøgninger fra lokalaktionsgrupperne på grundlag af et dossier udarbejdet og samordnet af Fondation rurale de Wallonie. I Vlaanderen var lokalaktionsgrupperne endnu ikke udpeget ved udgangen af 1997. Alt i alt gør EU-initiativerne til fordel for industriel omstilling (KONVER, RESIDER II, RETEX, RECHAR II) gode fremskridt. Hvad angår det flamske RECHAR II-program besluttede overvågningsudvalget i 1997 at lade midlerne fra reserven samt provenuet fra pristalsreguleringen tilgå foranstaltningerne «fysiske infrastrukturer» og «minebyernes sociale infrastrukturer». Først i slutningen af 1997 blev der nedsat et overvågningsudvalg for RETEX-programmet 1995-1997 for Westhoek. Dette bevirkede, at de første RETEX-projekter også først blev godkendt ved udgangen af 1997. I slutningen af 1997 besluttede overvågningsudvalget at tildele dette program midler fra reserven samt provenuet fra pristalsreguleringen og anmodede om at få programmet forlænget indtil udgangen af 1999. Der er derimod som følge af foranstaltningernes art opstået problemer med gennemførelsen af de nyskabende EU-initiativer som f. eks. SMV og URBAN. Disse problemer har fået f. eks. de regionale myndigheder i Wallonie til at foreslå omprogrammeringer som følge af den skete fordeling af reserven. For så vidt angår menneskelige ressourcer er situationen for EU-initiativerne følgende: I 1997 blev den anden række EMPLOI-projekter udvalgt. I Vlaanderen blev 49 projekter udvalgt og iværksat i 1997. Initiativtagerne har meget forskellige forudsætninger, men de fleste af foranstaltningerne hører hjemme på uddannelsesområdet. For de fransktalende og tysktalende fællesskaber blev der godkendt 136 projekter i 1997. Hvad angår ADAPT blev 43 projekter udvalgt i Vlaanderen. Projekterne dækker tekstil-, elektronik-, miljø-, bygge- og anlægs-, transport- samt turistsektoren. Prioriteterne er fortsat innovation og SMV'ernes deltagelse. Også her har initiativtagerne forskellige baggrunde. I Wallonie blev 55 projekter godkendt for de fransktalende og tysktalende fællesskaber. De regionale prioriteter hedder "forbedring af kvalifikationsniveauerne", "virksomhedernes konkurrenceevne", "miljø" og "jobskabelse". På PEvSCA-området blev de i 1996 behandlede projekter sat i gang i 1997. De potentielle støttemodtagere kender nu programmet, og der er fremlagt nye projekter. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 57 2. 2. 2. DANMARK 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMV'er i Danmark: Fondenes samlede bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig i den nuværende periode til ca. 223 mio. ECU, heraf 43% til mål 2 og 57% til mål 5b. innovation») Et eksempel på en mål 2-foranstaltning er et projekt i Nordjylland («Nordjysk omfattende for forskerparken NOVI, Aalborg Universitetscenter og teknologiinformation. Projektet har til formål at fremme innovationen i regionens virksomheder gennem et tættere samarbejde mellem universiteternes forskere og SM Verne. Foranstaltningerne omfatter oprettelsen af et sekretariat, der kan være bindeled mellem universitetet og virksomhederne, etablering af en database, som registrerer virksomhedernes forskningsbehov, og en database over de videnskabelige resultater. De samlede projektomkostninger er på 2,7 mio. ECU, hvoraf 50% finansieres af EFRU. to nordjyske centre MÅL 2 Begge nye programmer for perioden 1997-1999 blev vedtaget i 1997 (Lolland og Nordjylland). Fondene deltager i programmerne med 68,2 mio. ECU. De nye programmers kurs blev lagt ud fra resultaterne af midtvejsevalueringen: Programmet for Lolland (13,8 mio. ECU fra fondene) har til formål at forbedre virksomhedernes udviklingsgrundlag, bevare og øge antallet af arbejdspladser på kort og længere sigt samt oge regionens samlede indkomst. Der er planer om at skabe eller bevare ca. 230 arbejdspladser på kort i sigt og 600 arbejdspladser på uddannelsesforanstaltningerne. Da det ikke havde været muligt at udnytte alle bevillingerne til programmet for 1994-1996, blev 2,7 mio. ECU overført til perioden 1997-1999 (28% af den oprindelige støtte). længere sigt. Ca. 740 personer forventes at deltage for Nordjylland (54,4 mio. ECU fra Programmet forbedre vækstbetingelserne for de nordjyske virksomheder og således opretholde eller oge antallet af arbejdspladser. For at nå dette mål er der i programmet fastsat foranstaltninger til forbedring af virksomhedernes evne til at klare den internationale konkurrence gennem innovation, opkvalificering af arbejdskraften, styrkelse af uddannelsesindsatsen og forbedring af infrastrukturerne. Det forventes, at der vil blive oprettet 2. 100 nye arbejdspladser, og at ca. 5. 000 personer vil deltage i uddannelsesforanstaltningerne. fondene) har formål at til MÅL3 OG 4 Iværksættelsen af mål 3 forløb tilfredsstillende i 1997. Konklusionen af midtvejsundersøgelsen var. at mål 3-foranstaltningerne var egnede til at opfylde de tilstræbte mål. Del blev endvidere konkluderet, at faldet i ungdomsarbejdsløsheden som følge af den nationale indsats til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed taler for en ny prioritering af mål 3-aktionerne, som tilgodeser personer over 25 år. Det anbefaledes ligeledes at indføre længerevarende uddannelsesforløb. Også mål 4 blev evalueret. Konklusionen her var, at iværksættelsen forløb tilfredsstillende, men at der var behov for at lade innovationsaspektet fylde mere i de enkelte projekter. Det konkluderedes også, at de fleste af projekterne vedrørte SMV'erne, og at den høje prioritering af "erhvervsuddannelse, rådgivning og vejledning" og "forbedring og udvikling af erhvervsuddannelsessystemerne" var fornuftig på baggrund af den hurtige organisatoriske og teknologiske udvikling. 58 MÅL 5a-landbrug Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Størstedelen af de 103 mio. ECU i fællesskabsstøtte til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet i perioden 1994-1999 er afsat til investeringsstøtte. Herefter følger etablerings- og investeringsstøtte for unge landbrugere. I 1997 fremlagde Danmark for første gang en liste over områder, der betragtes som ugunstigt stillede. Landbrugerne på 30 afsidesliggende småøer med store produktionsomkostninger og lave landbrugsindtægter vil fra 1998 modtage 0,25 mio. ECU i kompensation fra EUGFL. Støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter i henhold til forordning nr. 951/97 har været en succes. Ved udgangen af 1997 var i alt 104 projekter blevet godkendt. De fleste af projekterne vedrørte kødsektoren (52), mælk og mejeriprodukter (20) og frugt og grønsager (10). Pr. samme dato var 73 af projekterne blevet gennemført, og der var disponeret over 70% af EUGFL- bidraget til disse projekter for perioden 1994-1999. MÅL 5a-fiskeri indføjet en i programmet socioøkonomisk foranstaltning vedrørende I 1997 blev der førtidspensionering af fiskere. Foranstaltningen skal finansieres af en del af provenuet fra pristalsreguleringen. Den reviderede FIUF-sløtte beløber sig herefter til 142,5 mio. ECU. 1 1997 var bevillingsudnyttelsen særlig høj i områder omfattet af foranstaltningerne vedrørende forarbejdning af produkter og tilpasning af fiskerflåden. I 1997 blev der disponeret over det andet forskud for 1996, og den endelige udbetaling for 1995 blev overført til Danmark. Overvågningsudvalget for mål 5a-fiskeri behandlede rapporten fra midtvejsevalueringen. De danske myndigheder vil på grundlag af midtvejsevalueringen foreslå en reallokering af støttebeløbene i 1998. MÅL 5b De vigtigste mål i Danmark er oprettelse og bevarelse af varige arbejdspladser samt forhøjelse af indkomstniveauerne under hensyntagen til miljøet. Ifølge resultaterne af midtvejsevalueringen er programgennemførelsen stort set tilfredsstillende i betragtning af den sene start. På sit mode i juni 1997 besluttede overvågningsudvalget på baggrund af bedømmerens anbefalinger at sætte tempoet op for de mest forsinkede foranstaltninger og undersøge, om der er behov for at ændre programstrukturen i 1998. 2. EU-initiativerne I Danmark er der kun gennemført ét EU-initiativprogram vedrørende industriel omstilling, nemlig et KONVER-program, som blev afsluttet i slutningen af 1997. 1 september 1997 blev der truffet en ny afgørelse om et af de tre grænseoverskridende INTERREG IlA-programmer med Tyskland. Ændringen vedrørte en udvidelse af det område, der omfattes af programmet i Tyskland (Kreis Plon). INTERREG IIA med Sverige (Øresund) kom kun langsomt i gang målt i bevillingsudnytlelsesgrad. Årsagen hertil var især oprettelsen af en ny administrativ enhed mellem de to lande. Men der er nu indkommet 140 projektforslag. I en af beskæftigelsespagterne betegnes denne region i øvrigt som en «mønsterregion». I 1998 påbegyndes en midtvejsevaluering af samtlige INTERREG IlA-programmer. SMV-initiativet omfattende mål 2- og 5b-områder blev justeret en smule i 1997, idet initiativet skulle tilpasses et nye nationalt iværksætterprojekt. SMV-initiativet forventes at forbedre virksomhedernes overlevelsesevne, opkvalificere iværksætterne og forbedre beskæftigelsessituationen gennem oprettelse af nye stillinger. Der bliver oprettet 16 000 nye virksomheder hvert år, og af disse forsvinder \0% igen. Dette tal forventes at falde til 6% som følge af SMV-programmet. Overvågningsudvalget for mål 2 på Lolland er også blevet overvågningsudvalg for SMV-programmet. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 59 Begge grænseoverskridende INTERREG IlC-programmer (Østersøen og Nordsøen) blev godkendt i december 1997. Sekretariatet for Østersø-programmet ligger i Rostock (D), mens sekretariatet for Nordsø-programmet ligger i Viborg (DK). 38 ADAPT-projekter og 29 EMPLOI-projekter vedrørende menneskelige ressourcer er blevet udvalgt. De fleste af disse projekter vil blive afsluttet ved i slutningen af 1998. En ny række projekter blev udvalgt i begyndelsen af dette år (60 ADAPT-projekter og 40 EMPLOI-projekter), hvoraf de fleste også vil blive afsluttet i år. Projekterne har følgende prioriteter: kvindelige iværksættere, forbedring af informationsteknologier, at "bygge bro" mellem folkeskolen og handicappedes kendskab til erhvervsuddannelserne, støtte til SMV'erne samt «jobskifteprojektet». Initiativtagerne til projekterne er hovedsagelig private erhvervsuddannelsesinstitutioner. Formidlingen af god praksis vil i 1998 bl. a. ske gennem et særligt nordisk projekt. Det danske LEADER li-program blev vedtaget i juni 1996. Målet på længere sigt er at bevare de pågældende områder som aktive, levende og levedygtige områder. 11997 blev de udviklingsansvarlige udpeget. Desuden blev visse opkvalificeringsprojekter lanceret, ligesom der blev iværksat en oplysningskampagne. Ved udgangen af 1997 var 70% af de investeringer, der var godkendt i henhold til PESCA- programmet, gennemført. PESCA-programmet vil blive ændret i 1998, idet der skal overføres midler fra reserven. Herved vil fondenes samlede bidrag nå op på 20 mio. ECU i 1998-priser. 60 2. 2. 3. TYSKLAND Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål i 1997 var midtvejsevalueringen af fondenes Prioriteterne interventioner, vedtagelsen og iværksættelsen af de nye mål 2-programmer for 1997-1999 samt lanceringen af de ni regionale og lokale beskæftigelsespagter. Indsats til fordel for SMV'er i Tyskland: Alt i alt anslås strukturfondenes bidrag til SMV-foranstaltningerne under de regionale mål til ca. 6,9 mia. ECU for perioden 1994-1999. Herafer 86% afsat til mål 1, 7% til mål 2 og 7% til mål 5b. Mål 1: Programmerne for mål 1 (de nye delstater) er stærkt SMV-orienterede. For perioden 1994- 1999 er ca. 30% af EFRU's midler således afsat til foranstaltninger, der kan tilskynde til investeringer i SMV'erne eller til oprettelse af virksomheder, der yder forretningsservice til SMV'erne. For eksempel er der i delstaten Sachsen-Anhalt oprettet en SMV, der fremstiller ikke-vævede stoffer til bleer; der anvendes en helt ny proces, og der er skabt 22 nye varige stillinger. I Brandenburg har EFRU medfinansieret et kombineret teknologicenter og "væksthus" for virksomheder. Centret vil blive benyttet af SMV'erne i automatiserings-, miljø- og transportsektorerne samt i sektorerne for edb og kommunikationsteknikker. I Berlin (Ost) bidrager fondene til forbedring af vilkårene for etablering omkring af SMV'er Wilhelminehofslrasse er blevet retableret. I Thuringen er der oprettet et uddannelsescenter bl. a. til brug for handicappede. Alt i alt vil der i alle mål I-områder blive oprellel over 62. 100 nye arbejdspladser i perioden 1994 1999. Industriområdet industriområde Schôneweide. tidligere det i Mål 2: Støtteforanstaltningerne til fordel for SMV'erne, der allerede indtog en fremtrædende plads i de tidligere programmer, blev yderligere styrket i de nye programmer. F. eks. er der som led i programmet for Schleswig-Holstein stillet et område til rådighed, hvor de SMV'er. der ønsker det. kan etablere sig næsten omkostningsfrit. I delstaten Nordrhein-Westfalen er der etableret et center til materielafprøvning (HAPEG) til brug for SMV'erne i de regioner, der berøres af krisen i jern- og stålindustrien. På dette center kan SMV'erne foretage teknisk afprøvning af prototyper. I Hessen er der til SMV'erne ydet tillægslån (indtil 50%) med henblik på ansættelse af innovationsassistenter. Et eksempel er virksomheden Rohloff i Kassel, som med seks fuldtidsansatte og fire deltidsansatte fremstiller højteknologiske cykler. Hvis virksomheden ansætter endnu en ingeniør vil den modtage yderligere ca. 27. 000 ECU, hvoraf halvdelen vil komme fra EFRU. I Saarland har syv SMV'er fået støtte på i alt ca. 1,4 mio. ECU under «rentegodtgørelsesprogrammet». Disse SMV'er (tre under oprettelse og fire under udvikling) har modtaget støtte, der skal gøre det lettere for dem at tilpasse sig vilkårene på det indre marked. Programmet omfatter alene SMV'er, der er ved at blive oprettet, eller som befinder sig i startfasen. Mål 5I>: Seks af de otte regionale programmer for mål 5b i Tyskland har en kraftig SMV-dimension. Disse seks programmer omfatter en bred vifte af foranstaltninger, der tager sigte på at opkvalificere iværksættere, etablere egnede infrastrukturer, der kan huse SMV'er under etablering, støtte de nye telekommunikationsteknologier for at afhjælpe problemerne med lange afstande til hovedmarkederne samt kombinere SMV'ernes markedsføringsindsats med forskning og udvikling. Ifølge resultaterne af midtvejsevalueringen har disse SMV-foranstaltninger haft en kraftig indflydelse på udviklingen af landdistrikter. Ifølge evalueringsrapporten har foranstaltningerne til fremme af virksomhedernes investeringer f. eks. i Bay_ern ført til oprettelse eller bevarelse af 7. 400 stillinger. MALI De fem nye delstater samt Østberlin er støtteberettigede under mål 1. Iværksættelsen af de seks prioriteter i EUSR'en blev fortsat i 1997 (støtte til infrastrukturinvesteringer, støtte til SMV'er, forskning og teknologisk udvikling, miljøbeskyttelse, opkvalificering og erhvervsuddannelse samt Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 61 udvikling af landdistrikter). De beløb, der var afsat til teknisk bistand, gjorde det muligt bl. a. at medfinansiere evalueringen af EUSR'en. Berlin iværksatte desuden en undersøgelse af den indbyrdes økonomiske afhængighed mellem Berlin og Brandenburg. Siden begyndelsen af programmeringsperioden 1994-1999 er ca. 22. 000 projekter blevet støttet af strukturfondene. Der er oprettet 107. 000 nye arbejdspladser, og 230. 000 arbejdspladser er bevaret, hvilket især skyldes støtten til erhvervsinvesteringer og SMV'er. Overvågningsudvalget for EUSR'en holdt to møder i 1997. Ét i Potsdam og ét i Leipzig. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltog i disse møder. En af overvågningsudvalgets opgaver var at fordele provenuet fra pristalsreguleringen (32,2 mio. ECU) blandt de forskellige delstater. Brandenburg programmet undergik en væsentlig ændring, idet 35 mio. ECU fra EFRU, der oprindelig var afsat til udvikling af landdistrikter, blev overført til «forskning, teknologisk udvikling og innovation». Disse nye bevillinger vil blive brugt til oprettelse af et fysisk institut (med henblik på forskning i halvledere) i Frankfurt-an-der-Oder. I 1997 blev ni større projekter à 50 mio. ECU ligeledes forelagt Kommissionen til godkendelse. Projekterne omfattede etablering af multinationale virksomheder i mål 1-regionerne, f. eks. Daimler Benz i landsbyen Henning, Coca-Cola i Genshagen og Deutsche Telekom's edb-direktion i Magdeburg. Gennemførelsen af to beskæftigelsespagter for mål 1-regioner (Chemnitz og Zeitz) blev også påbegyndt i 1997. foranstaltningerne vedrørende På landbrugsområdet fortsætter de forskellige aktioner, bl. a. opførelsen af moderne produktionsanlæg landbrugsprodukter. Da og arbejdsløsheden imidlertid er særlig høj inden for landbruget, rettede støtten fra EUGFL- Udviklingssektionen sig især mod oprettelse af alternative arbejdspladser, ligesom der blev lagt særlig vægt på de to foranstaltninger «direkte afsætning» og «agroturisme». Af evalueringsrapporterne fremgår det, at det i kraft af disse foranstaltninger har været muligt at bevare eller skabe et stort antal arbejdspladser. Rapporterne bekræfter også, at programmerne afvikles planmæssigt. forarbejdning og afsætning af Omkring 325 866 personer, der i overvejende grad var dårligt stillede, deltog i 1997 i uddannelses- og/eller beskæftigelsesfremmende foranstaltninger under ESF. Således bidrog ESF mærkbart til at fremme en aktiv beskæftigelsespolitik i de nye tyske delstater samt i Øst-Berlin. I denne sammenhæng fortsatte det specifikke uddannelsesinitiativ for unge (GI-Ost). ESF deltog også i en foranstaltning til styrkelse af det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU). Et nyt FTU-projekt, som blev iværksat på Berlin-Buch-universitetet, tager sigte på at uddanne studerende på naturvidenskabelige og tekniske studier i moderne biomedicin og bioteknologi med henblik på senere ansættelse i private virksomheder, som ofte er SMV'er. Dette projekt bliver sandsynligvis et forbillede forandre FTU-initiativer i tyske mål I-regioner. MÅL 2 I 1997 blev ni programmer vedtaget for den nye programmeringsperiode 1997-1999. Da ikke alle programmerne for perioden 1994-1996 var helt afsluttede, blev i alt 40 mio. ECU overført til den nye periode. fremme af nye Prioriteterne i programmerne er de samme som før, nemlig fremme af virksomhedsudvikling (særlig SMV'er), infrastrukturer og miljøforanstaltninger. Visse af prioriteterne blev styrket, f. eks. "miljø"-prioriteten i Niedersachsen, hvor der blev indført et nyt felt, «fremme af miljøforbedringsforanstaltninger». Ifølge planerne skal der ydes økonomisk støtte til SMV'erne til brug for udviklingen af miljøvenlige produktionsprocesser. innovation, udvikling af teknologier og Foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer, som får støtte fra ESF, er blevet udformet på en sådan måde, at de fremmer virkeliggørelsen af ovennævnte mål. Derudover er 62 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) beskæftigelsesstøtten blevet forhøjet i en række programmer med henblik på at gøre det lettere for forhenværende arbejdsløse at vende tilbage til arbejdsmarkedet. M Å L 3 0 G4 I 1997 deltog langt flere i uddannelsesaktionerne end forudset i programmet. De fleste af deltagerne var langtidsledige. Bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed er ikke en prioritet på forbundsplan, men det er et område, der klart satses på i de regionale mål 3-programmer. Midtvejsevalueringen har i øvrigt entydigt vist, at ESF-interventionerne har gjort det muligt at afhjælpe visse kvalitative og kvantitative mangler ved det eksisterende system. Til trods for, at målgrupperne for ESF- interventionerne befinder sig længere væk fra arbejdsmarkedet, har ESF-interventionerne ofte givet bedre resultater end de eksisterende foranstaltninger målt i antallet af personer, der kommer tilbage på arbejdsmarkedet. Kommissionen og de føderale og regionale myndigheder har haft omfattende drøftelser om reformen af «beskæftigelsesplanen» (Arbeitsfôrderungsgesetz), som er det vigtigste medfinansieringsinstrument på nationalt plan. En vigtig del af reformen, som trådte i kraft i april 1997. handlede om de uddannelsesforanstaltninger til forbedring af arbejdsløses beskæftigelsesudsigter, der var iværksat af ESF som led i «beskæftigelsesplan-Plus». Disse foranstaltninger er siden blevet indarbejdet i del nationale program. Reformen forventes dog ikke at medføre særlige vanskeligheder, selv om visse regioner har udtrykt betænkelighed ved, at den nationale medfinansiering af ENF-foranslallningerne fremover skal finansieres ikke over Forbundsarbcjdsministcricts budget, men over de meget strammere regionale og lokale budgetter. Det SPD for mål 4, der blev vedtaget i 1994 for perioden 1994-1996, blev forlængel i maj 1996 til at omfatte perioden 1997-1999. 1 november overvejede overvågningsudvalget en ny fordeling mellem de nationale offentlige og private bidrag (for tiden 60%/40%), såfremt nedskæringerne i de føderale og regionale budgetter gør det påkrævet. Det blev også besluttet at støtte stiftere af nye SMV'er. Dette sker i form af visse foranstaltninger til overvågning af iværksættere, som ikke var med i de oprindelige planer. Midtvejsevalueringen har vist, at de forsinkelser, der opstod ved programmets start, siden er blevet indhentet. MÅL 5a-landbrug Ca. 55% af den budgetramme på 872 mio. ECU, der er afsat til foranstaltninger til forbedring af landbrugsstrukturerne, skal bruges til kompensation til landbrugere i ugunstigt stillede områder, som faldende dækker 50% af det udnyttede kompensationsudbetalinger, sin investeringsstøtte. Der er afsat 177 mio. ECU til etableringsstøtte og investeringsstøtte til unge landbrugere, mens der er afsat 147 mio. ECU til investeringer i landbrugsbedrifter. landbrugsareal. Generelt er der en idet Tyskland har besluttet efterhånden tendens at koncentrere til 1. januar 1997 udløb særbestemmelserne for investeringsstøtte i de nye delstater, jf. artikel 40 i forordning (EF) nr. 950/97. Der blev ved udgangen af 1996 vedtaget nye. harmoniserede investeringsstøtleregler landbrugsinvesteringsprogram i (Agrarinvestitumsforderprogramm 1997-2000). landet tyske hele det for Hvad angår forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev der i slutningen af 1997 godkendt i alt 328 projekter, hvoraf 152 allerede er afsluttede. Støtten vedrører især frugt og grønsager, kød, mælk og mejeriprodukter samt blomster og planter. I 1997 blev der i visse programmer optaget nye sektorer. Mål 5a-fiske ri Ved udgangen af 1997 var stort set alle de investeringer, der var planlagt for perioden 1994-1997, gennemført. De endnu ikke påbegyndte projekter, hvortil de nationale myndigheder har givet tilsagn om medfinansiering, viser, at gennemførelsen også i 1998 og 1999 vil ske som planlagt. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 63 MÅL 5b Til trods for de kraftige budgetnedskæringer, der blev vedtaget af delstaterne i 1997, var fire af delstaterne (ud af otte) i stand til at disponere over 1998-tranchen. Den finansielle gennemførelse af de fleste af programmerne forløber tilfredsstillende. Ifølge resultaterne af midtvejsevalueringen skyldes dette, at de delstater, der er omfattet af mål 5b, har en effektiv administration. Det skal dog bemærkes, at programmerne for Rheinland-Westfalen og, i mindre grad, Saarland, halter klart bagefter. Alt tyder på, at de disponible bevillinger vil være fuldt udnyttet inden udløbet af programmeringsperioden. 11997 blev der foretaget mindre ændringer i tre programmer. For de øvrige programmer vil spørgsmålet om ændringer blive taget op i 1998. 2. EU-initiativerne Der er iværksat i alt 86 EU-initiativprogrammer, hvoraf tre blev vedtaget i 1997 (SMV-IBEX-messe, URBAN Zwickau og URBAN Kiel), samt 22 INTERREG IIA- og IIC-programmer, hvoraf fire blev vedtaget i 1997 (Rhin-Meuse, Østersøen, Adriaterhavet-Donau, Nordsøen). I 1997 blev der foretaget ca. 56 ændringer i programmerne. Ændringerne omhandlede pristalsreguleringen, fordelingen af reserven, forlængelsen af programmerne og tilpasningen af foranstaltningerne. SMV-initiativet modtager en fællesskabsstøtte på i alt ca. 189 mio. ECU i perioden |994-l*>99. De vigtigste foranstaltninger drejer sig om miljø, energi, "quality management" samt rådgivning inden for udenrigshandel. I Mecklenburg-Vorpommern modtog f. eks. en dør- og vinduesmonteringsvirksomhed interne organisation og med omkostningsstyring. I Saarland blev 50 SMV'er opfordret til at søge rådgivning om "quality management" med henblik på at indgå i en certificeringsordning. Denne foranstaltning havde særlig interesse for håndværksvirksomheder. forbedring af virksomhedens fem ansatte et tilskud til 1 1997 påbegyndtes midtvejsevalueringen af initiativerne SMV, RESIDER II. RECHAR II, URBAN, RETEX og KONVER i mål 1-regionerne. Resultaterne af midtvejsevalueringen vil foreligge omkring midten af 1998. Hvad angår INTERREG II er der forskellige for aflevering af evalueringsrapporterne for de forskellige programmer. Midtvejsevalueringen af ADAPT- og EMPLOI-initiativerne viser, at flere personer end forudset har deltaget i en uddannelsesforanstaltning. Etableringen af de tværnationale partnerskaber er forløbet tilfredsstillende. frister Hvad angår første fase af EMPLOl-initiativet (1994-1997) blev 138 projekter afsluttet i I W. mens 105 projekter fortsætter i 1998. For anden fase (1997-1999) blev ca. 362 af de foreslåede 1. 140 projekter udvalgt. For ca. 90% af disse projekter blev der fundet tværnationale partnere i 1997. Hest i Italien, Det Forenede Kongerige, Spanien og Frankrig. De vigtigste målgrupper for disse aktioner er vandrende arbejdstagere, unge udlændinge samt psykisk handicappede. 430 ADAPT-projekter er udvalgt for perioden 1997-1999. Ca. 80% af de berørte virksomheder har under 250 ansatte. ADAPT forventes ifølge midtvejsevalueringen at komme til at berøre i alt 10. 000- 11. 000 SMV'er. LEADER li-initiativet, som havde haft visse startvanskeligheder, fik et vellykket forløb i 1997. Erfaringen har vist, at det er projekterne vedrørende innovation i landdistrikterne og tilegnelse af specialviden, der har størst gennemslagskraft. lifter en vanskelig start øgedes tempoet for iværksættelsen af PESCA-initialivet. Ved udgangen al* 1997 var gennemførelsesgraden for programmerne tilfredsstillende i Niedersachsen, Bremen og ikke nåede at indhente Mecklenburg-Vorpommern, mens programmet for Schleswig-Holstein forsinkelsen. 64 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 4. GRÆKENLAND L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål MALI Hele Grækenland er omfattet af mål 1. Indsats til fordel for SM Ver i Grækenland: Strukturfondene bidrager væsentligt til udviklingen af SMV'er under mål 1. Strukturfondsbidraget anslås til ca. 3,24 mia. ECU for den nuværende periode. Det nationale program for modernisering af industrien indeholder en foranstaltning, der specifikt tager sigte på udvikling af SMV'er, især i form af finansieringsordninger og støtte til forbedring af konkurrenceevnen. Som led i dette program blev der således ydet et globaltilskud til virksomheder i Nordgrækenland. Tilskuddet forvaltes af et organ, som modtager, evaluerer og behandler ansøgningerne fra virksomheder bl. a. i Thessaloniki-området. Ansøgningerne gælder såvel nye udviklingsforanstaltninger i Nordgrækenland som foranstaltninger, der skal åbne det græske marked for de centraleuropæiske lande (særlig FYROM og Bulgarien). På Kreta er der med støtte fra EFRU (1,7 mio. ECU, samlede omkostninger: 2,2 mio. ECU) oprettet en videnskabs- og teknologipark (STEP-C). Denne park blev oprettet i 1993 på initiativ af medlemmerne af et af de kendteste forskningsinstitutter i Europa, det græske FORTI I institut. Formålet med parken er at formidle den knowhow, der er samlet hos universitetsinstitutter og andre, for derved at skabe en tredje udviklingspol på øen ved siden af de traditionelle landbrugs- og turistaktiviteter. Parken ledes af et lille hold eksperter på forskellige videnskabelige og kommercielle områder. STEP-C samarbejder i dag med mange offentlige og private organisationer. En snes medlemsvirksomheder og mange andre tilknyttede medlemmer har glæde af parkens forskningsindsats. STEP-C beskæftiger sig især med informationsteknologier, mikroelektronik kombineret med laserapplikationer, prototyper af lægeudstyr, informationsnet, telematik samt regionale industriaktiviteter inden for f. eks. keramik og plast. Parken har haft så stor succes, at der er planer om en udvidelse med 15 hektar. SMV-foranstaltningerne i programmerne for udvikling af landdistrikter tager især sigte på agrolevnedsmiddelsektoren. Fra 1994 og indtil slutningen af første halvår 1997 blev samtlige 421 projekter for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter fremlagt af SMV'er. Projekterne repræsenterede en samlet investering på 384,5 mio. ECU (heraf 148 mio. ECU i støtte fra EUGFL-- Udviklingssektionen). I 1997 kom de sidste instrumenter til brug for iværksættelsen af interventionerne på plads. Således gik arbejdet i gang i ELKE (kontor til fremme af investeringer i Grækenland) og «kontoret til effektivisering af regionernes og ministeriernes ledelse». Regionerne har i årenes løb gjort stadig større brug af tekniske data for de enkelte projekter som et middel til at forbedre forberedelsen af projekterne. Arbejdet med at iværksætte de større projekter fortsatte i Egnatia S. A. (øst-vestmotorvejen), Attiko Metro (udvidelse af Athens metro) og Ktimatologio S. A. (indførelse af matrikelsystem i Grækenland). Endvidere overtog S. A. ERGOSE fra det statslige organ OSE alt arbejde i forbindelse med moderniseringen og udvidelsen af det græske jernbanenet. OSE havde indtil da stået for dette arbejde. De græske myndigheder henvendte sig i 1997 til private investorer med henblik på færdiggørelse af motorvejsprojekterne. Myndighederne iværksatte en udbudsrunde for at finde en konsulent fra den private sektor, der kunne forberede indførelsen af en privat koncessionsordning. Et lignende initiativ blev taget med henblik på distribution af naturgas. Naturgasdistributionen i fire store byer, herunder Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 65 Athen og Thessaloniki, blev udbudt i licitation for at finde private virksomheder, som fra 1998 kan overtage koncessionen. Programgennemførelsen forløb stort set tilfredsstillende i 1997. Kun ét program, det i 1995 vedtagne nationale program for modernisering af posttjenesterne, kunne ikke komme i gang, idet der først skulle skabes de nødvendige betingelser for moderniseringen. De græske myndigheder vedtog de nødvendige bestemmelser i 1997, og programmet vil blive påbegyndt i løbet af 1998. Særlig langt nåede sektorprogrammerne for energi og landbrug samt de regionale programmer for Attika og Epiros. Provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 kunne ikke nå at blive fordelt i 1997, men vil blive fordelt i løbet af første halvår 1998. Overvågningsudvalget for EUSR'en traf til gengæld i oktober 1997 væsentlige beslutninger om ændring af EFRU-andelen i visse programmer. Således fik programmet for udbygning af vejnettet tilført 234,9 mio. ECU i offentlige midler, heraf 141 millioner fra EFRU. Jernbaneprogrammet fik bevilget yderligere 66,7 mio. ECU i offentlige midler, heraf 40 millioner fra EFRU. Industri programmet fik tilført 229,7 mio. ECU i offentlige midler, heraf 136 millioner fra EFRU. Endelig blev det offentlige budget for turist- og kulturprogrammet skåret ned med 120 mio. ECU, heraf 30 millioner fra EFRU. Ved ESF's interventioner til fordel for menneskelige ressourcer, især programmet «skoleuddannelse og erhvervsfaglig grunduddannelse», måtte der tages hensyn til den uddannelsesreform, der blev vedtaget af den græske regering i 1997. Reformen går bl. a. ud på at forbedre undervisningen i de øverste klasser på sekundærtrinnet ved at indføre én type gymnasier, forøge antallet af pladser, rekruttere nye undervisere gennem ansættelsesprøver osv. For programmet «efter- og truffet videreuddannelse og beskæftigelsesfremme» blev 1997 et overgangsår, hvor der blev forberedelse til omprogrammeringen og indført nye aktioner i overensstemmelse med Grækenlands og Fællesskabets politiske prioriteter. Endvidere blev der etableret et nationalt certificeringscenter, som skal stå for alt arbejdet i forbindelse med certificering af uddannelsescentrene. Programmet for bekæmpelse af udstødelse havde som følge af sin innovative karakter haft visse startvanskeligheder, men situationen blev væsentligt forbedret i 1997. Der blev godkendt og iværksat et forelobigt handlingsprogram med et samlet budget på 33 mio. ECU. I forbindelse med midtvejsevalueringen blev der taget visse initiativer som f. eks. iværksættelse af underprogrammet «fælles infrastrukturer og tjenester», der henvender sig til udstødte personer. Under «sundheds- og forsorgsprogrammet» supplerer ESF's uddannelsesforanstaltninger EFRU's anlægsinvesteringer i denne sektor. De første uddannelsesaktioner blev påbegyndt i efteråret 1997. Trods denne sene start vil de oprindelige mål højst sandsynlig være nået ved udløbet af programmeringsperioden. Det nationale program for landbrugsudvikling viser en meget tilfredsstillende udnyttelsesgrad for bevillingerne (76% af forpligtelsesbevillingerne og 64% af betalingsbevillingerne var udnyttet pr. 31. december 1997). Den regionale del af programmet ligger på niveau med gennemsnittet for de græske OP'er. I 1997 blev budgettet for det nationale program igen forøget, idet det fik tilført en del af provenuet fra pristalsreguleringen for at opfylde nye presserende behov. Omprogrammeringen af fiskeriprogrammet gjorde det muligt at udbetale hele 1996-tranchen og 80% af 1997-tranchen. Gennemførelsen af foranstaltninger til tilpasning af fiskeriindsatsen blev forbedret. 2. EU-initiativcrne Der er stor forskel på, hvor langt man er nået med gennemførelsen af EU-initiativprogrammerne (og EUSR). Mens programmerne for industriel omstilling (RESIDER II, RECHAR II, KONVER og især RETEX) er i god gænge, halter URBAN langt bagefter som følge af foranstaltningernes særlige karakter og de specielle partnerskabsforhold. INTERREG IIA-programmcl (ydre grænser til Bulgarien) går godt. Det grænseoverskridende INTERREG IIA-program med Italien blev først vedtaget sent i 1997 og vil komme rigtig i gang i 1998. INTERRECJ IlB-REGEN-programmet «færdiggørelse af energinet» er næsten afsluttet. Ved udgangen af 1997 manglede to nye INTERREG UC-programmer for bekæmpelse af tørke og oversvømmelser endnu at blive vedlaget. 66 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Hvad angår menneskelige ressourcer trådte den første tranche af EMPLOI- og ADAPT-projekter i 1997 ind i den endelige fase. For denne tranche er der disponeret over ca. 90% af de til rådighed stående bevillinger, mens de resterende 10% er overført til den anden tranche. Anden tranche består af 177 EMPLOI-projekter og 115 ADAPT-projekter. De udvalgte projekter fordeler sig over hele området. Man har observeret en større deltagelse af SMV'er i ADAPT-projekterne. Den private sektor bidrager med ca. 10% af det samlede budget for de to initiativer. EMPLOI- og ADAPT- programmerne har bevidstgjort mange arbejdsgivere om nødvendigheden af at uddanne målgrupperne, især i SMV'erne. Inden for udvikling af landdistrikter (LEADER H-program) påbegyndte de mest effektive LEADER- aktionsgrupper i 1997 den egentlige gennemførelse af programmet. For de øvrige aktionsgrupper var 1997 præget af arbejdet med at gennemgå de forskellige støttemodtageres dossierer og af behandlingen af klager fra de ansøgere, der i første omgang var blevet afvist. Det bemærkes, at LEADER pr. definition henvender sig til SMV'er i landdistrikter, når der er tale om investeringer i innovative nicher. PESCA-initiativet for fiskerisektoren har en bevillingsudnyttelsesgrad på 98%, hvilket er tilfredsstillende. Der er kun én tranche, og de første forskud for denne tranche er også blevet udbetalt (42% af støtten). Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 67 2. 2. S. SPANIEN 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Som bekendt er Spanien omfattet af samtlige mål (naturligvis bortset fra mål 6). Spanien er hovedmodtageren af strukturfondsstøtte i perioden 1994-1999. De støtteberettigede regioner repræsenterer 82% af landets befolkning. Indsats til fordel for SMV'er i Spanien: Fondenes samlede bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til ca. 2,3 mia. ECU for perioden 1994-1999, heraf 43% til mål 1, ca. 28% til mål 2-regioner og 29% til mål 5b. Det samlede beløb udgør ca. 7,6% af Spaniens samlede strukturfondstildeling for denne periode. til tæller endvidere blandt rådighed. Teknologiparken Mål 1:1 Andalucia, Malaga, har EFRU siden 1992 deltaget i finansieringen af en teknologipark, som i dag omfatter over 40 virksomheder (fællesskabsbidrag på 27,2 mio. ECU, samlede omkostninger: ca. 45,9 mio. ECU). Der er etableret et "væksthus" for nyoprettede SMV'er. som får stillet fælles serviceydelser fra forskningssektoren Det Andalusiske Institut for Avanceret Automation og Robotteknik, Det Andalusiske Dokumentationscenter for Standardisering og Produktionsprocesser, Det Andalusiske Institut for Billedbehandling og Det Regionale Institut for Millimeterbølger. Målet er på mellemlangt sigt at få teknologiparken fast forankret i erhvervsstrukturen, såvel i som uden for Andalucia, især ved teknologioverførsler. Dette er årsagen til, at parken deltager i mange fællesskabsprogrammer og europæiske netværk, som f. eks. SPRINT-, LEiONARDO- og ADAPT-programmerne og det atlantiske netværk "Arc Atlantique". Malagas teknologipark er endvidere hjemsted for Den Internationale Sammenslutning af Teknologiparker (1ASP), som omfatter ca. 200 parker, 4. 000 virksomheder og 800 forskningscentre i hele verden. Malaga-parken tjener også som forsøgshuse for teknologiudvekslinger mellem Europa og Maghreb-landene. sine "gæster" Programmet for Murcia-regionen omfatter et projekt, som på området "menneskelige ressourcer" har til formål at forbedre uddannelsen og planlægningen i møbel- og træsektorens SMV'er. Støttemodtageren er en sammenslutning af virksomheder i den pågældende sektor. I første omgang drejer det sig om at udvikle et edb-værktøj, der kan benyttes ved udarbejdelsen af uddannelsesplaner og opbygningen af evalueringssystemer. Projektet henvender sig til SMV'er med mellem 20 og 40 ansatte. Ansatte på alle niveauer berøres af projektet, som dog lægger særlig vægt på dårligt kvalificerede arbejdstagere, som vil blive ramt ved indførelsen af nye teknologier, arbejdstagere over 45 år samt kvinder med få faglige kvalifikationer. størstedelen landbrugsområdet går til På tværregionalt program for agrolevnedsmiddel- og modernisering af landbruget (strukturstøtte til produktionsleddet) og agrolevnedsmiddelsektoren (støtte til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter). Programmet baret meget stort budget og modtager 1,23 mia. ECU i bidrag fra EUGFL-Udviklingssektionen. af EUGFL-Udviklingssektionens SMV-stotte landbrugsstrukturprogrammet. Dette er et 2: I Cataluna Mål i nærheden af Tarragona medfinansierer EFRU et afprøvnings- og certificeringscenter for automobilsektoren: ID1ADA (fællesskabsbidrag: 43,4 mio. ECU, samlede omkostninger: 86,7 mio. ECU). IDIADA henvender sig til såvel automobilproducenter som disses underleverandører (SMV'er). Centret har for nylig fået opført et nyt kompleks med testbaner og laboratorier. Af de 245 kunder, IDIADA havde i 1995, var 48% virksomheder fra Cataluna, 37% virksomheder fra resten af Spanien og 15% udenlandske virksomheder. Mellem 1990 og 1996 steg antallet af ansatte fra 23 til 120 personer. 68 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Madrid-regionen har en plan for opkvalificering af ansatte i vuggestuer og børnehaver (børn på 0-6 år). Planen er en følge af den spanske skolereform. Støttemodtageren er Sammenslutningen af Pædagogmedhjælperkooperativer i Madrid (UCETAM). Uddannelsesplanen omfatter 20 SMV'er med i alt 345 ansatte (i gennemsnit 16 ansatte pr. virksomhed). Mål 3 og 4: Det er først og fremmest gennem mål 4, at ESF støtter SMV'erne. Midtvejsevalueringen har imidlertid vist, at det oprindelige mål for programmet, nemlig at 80% af støtten skulle koncentreres om SMV'er, endnu ikke er nået. Der sker dog fremskridt, og SMV'erne tegner sig i dag for 50% af støtten. MALI Tre interventioner blev vedtaget i 1997: globaltilskuddet for Castilla y Leôn, som har til formål at øge fremdriften i regionens SMV'er (56,2 mio. ECU fra EFRU), det store samlekloakprojekt i Bahia de Santander (17,7 mio. ECU fra EFRU) og det store olieledningsprojekt mellem Cartagena-Puertollona (62,9 mio. ECU fra EFRU). Alt i alt blev der i 1997 disponeret over 85% af EUSR-støtten. rjvis man ser bort fra de tre ovennævnte interventioner, der blev vedtaget i 1997. De mest dynamiske selvstyrende områder målt i forpligtelser er Canarias (første program), Ceuta, Castilla-La-Mancha (første og andet program) og Valencia. Målt i betalinger er det regionerne Ceuta og Cantabria (første program) og Canarias (første program), der har klaret sig bedst. Resultaterne af midtvejsevalueringen blev fremlagt på overvågningsudvalgets møde den 4. december 1997. Evalueringsrapporten anbefaler generelt en fortsættelse af den nuværende strategi, som skønnes at være i overensstemmelse med regionernes behov. Kommissionens repræsentanter ønskede dog en grundigere undersøgelse af områderne "miljø", "menneskelige ressourcer" og "FTU". På overvågningsudvalgets møde blev det ligeledes besluttet at optage et nyt underfelt i feltet "informationssamfundet", hvortil alle fonde skulle kunne bidrage. Der blev derfor fremsat et ændringsforslag til finansieringsplanen for EUSR'en, hvori der tages hensyn til resultaterne af midtvejsevalueringen og Kommissionens retningslinjer. Ændringen indebærer en styrkelse af feltet "udvikling af erhvervslivet", men en nedskæring af bevillingerne til felterne "bekæmpelse af isolation" og "turisme". Hvad angår menneskelige ressourcer anbefales det ud fra midtvejsevalueringen at styrke den forebyggende indsats, dvs. at konsolidere foranstaltningerne for personer truet af langtidsledighed og udstødelsestruede personer, udvikle integrerede indslusningsforløb ved at fremme vekselvirkningen mellem de forskellige finansierede aktionstyper samt forbedre planlægnings-, forvaltnings-, overvågnings- og evalueringsinstrumenterne med særlig vægt på en bedre koordinering af de forskellige forvaltningers interventioner. forskellige omprogrammeringer (il De bevillingsoverførsler mellem visse programmer. Overførslerne var især til gavn for programmet «agrolevnedsmiddelindustri og landbrugsstruklurforanstaltninger», hvis tildeling voksede med 57 mio. ECU. Udnyttelsesgraden for bevillingerne fra EUGFL-Udviklingssektionen ligger på niveau med gennemsnittet for alle mål 1-programmer i Spanien. landbrugsområdet 1997 gav anledning på i MÅL 2 Som det også var tilfældet for programmerne for 1994-1996, har de spanske myndigheder i forbindelse med programmerne for den nye periode 1997-1999 igen ønsket at følge den administrative tretrinsprocedure (plan, EUSR og OP). Partnerskabsproceduren for programmerne for 1997-1999 blev stort set afsluttet i 1997. Den 12. juni vedtog Kommissionen EUSR'en, der fik en samlet tildeling på 851,9 mio. ECU, hvortil kommer ca. 145,5 mio. ECU overført fra perioden 1994-1996. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 69 Prioriteringen i programmerne for perioden 1997-1999 er væsentligt anderledes end prioriteringen i den forudgående periodes programmer. Beskæftigelsesstøtten i virksomhederne får således meget høj prioritet (næsten 45% af fondenes støtte), mens støtten til forskning, teknologi og innovation bliver en selvstændig prioritet (over 17% af støtten). Endvidere tillægges miljøbeskyttelse en klart større vægt (12% af støtten mod kun 4% i perioden 1994-1996). Hertil kommer, at de nye programmer indeholder forbedringer, bl. a. en mere effektiv i de støttemodtagende områder, samt en bedre udnyttelse af mulighederne i ESF. Denne bedre udnyttelse af mulighederne har bevirket, at de medfinansierede foranstaltninger har fået en højere kvalitet, og at miljøforbedringer er blevet indført som et indsatsområde for ESF. integrering af EFRU- og ESF-interventionerne Bortset fra OP Madrid og Pais Vasco samt det tværregionale ESF-program, der forventes vedtaget i første halvår 1998, blev alle programmerne vedtaget i 1997. MÅL 3 OG 4 I 1997 drejede en stor del af ESF's mål 3-aktiviteter sig om midtvejsevalueringen af OP'ernc og EUSR'en. Der er i alt 11 OP'er under mål 3, hvoraf fire (71% af det samlede beløb) forvaltes af nationale organer, mens de resterende syv (29% af det samlede beløb) forvaltes af de selvstyrende områder (regioner). Der lægges især vægt på erhvervsmæssig integrering af unge arbejdssøgende (4S'r af det samlede beløb). Generelt koncentrerer EUSR'en en stor del af ressourcerne om en forbedring al adgangen til og kvaliteten af uddannelserne. Det tilstræbes endvidere at finde helhedsløsningerne omfattende vekseluddannelse, praktik og arbejdsformidling. For at kunne følge med udviklingen på arbejdsmarkedet lægges der tillige vægt på teknologiorienterede erhvervsuddannelser. I 1997 afholdtes som led i overvågningen to møder, hvor det besluttedes at styrke partnerskabet og overvågningsudvalgets strategiske rolle samt forbedre overvågnings- og evalueringsprocedurerne. På baggrund resultaterne af midtvejsevalueringen godkendte overvågningsudvalget visse programmeringsændringer for at tage hensyn til de tilstræbte mål, prioriteterne og Kommissionens retningslinjer for tilpasning af programmerne. af Resultaterne af midtvejsevalueringen viser, at styrkelsen af undervisnings- og uddannelsessystemerne gennem nye tiltag har givet en reel værditilvækst. I øvrigt anbefales det i evalueringsrapporten at koncentrere støtten mere om de dårligst stillede persongrupper og styrke forbindelsen mellem foranstaltningerne på den ene side og overvågningen og evalueringen på den anden side. Bevillingsudnyttelsen ligger nogenlunde på niveau med fællesskabsgennemsnittet, dog med væsentlige forskelle fra OP til OP. Således er udnyttelsesgraden for OP Navarra, Pais Vasco og Cataluna tilfredsstillende, mens det samme ikke kan siges om visse andre regioner. Under mål 4 har ikrafttrædelsen af aftalerne om efter- og videreuddannelse (1. januar 1997) givet til at ændre SPD'et på visse punkter. De vigtigste ændringer drejer sig om anledning programforvaltningen og udvidelsen af aftalernes målgruppe til også at omfatte gruppen af selvstændige arbejdstagere og arbejdstagere fra landbrugssektoren. Sådanne grupper prioriteres nu højt ved gennemførelsen af mål 4-aftalerne. På baggrund af resultaterne af midtvejsevalueringen er det besluttet at ændre de kvantitative mål for programmeringen; revidere listen over de erhverv, der hyppigst udsættes for industrielle forandringer; målrette ESF-støtten mod de grupper, der har højst prioritet i programmerne, især SMV'er, arbejdstagere uden kvalifikationer og kvinder; forbedre mulighederne for at forvalte, overvåge og evaluere de medfinansierede aktioner; og øge samordningen mellem de instanser, der forvalter bevillingerne til efter- og videreuddannelse. 70 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Hvad angår SMV'er er det oprindelige mål for programmet, nemlig at 80% af aktionerne skal være SMV-orienterede, ikke blevet nået. Lidt efter lidt er SM Vernes andel dog nået op på 50%. 80%- målet vil kunne nås gennem følgende foranstaltninger: styrke feltet "foregribelse af udviklingen" og derved give virksomhederne mulighed for at tilpasse deres uddannelsespolitik; indførelse af flere støttestrukturer; styrkelse af samarbejdet mellem SMV'erne; samt etablering af samarbejdsnet mellem SMV'er og større virksomheder med henblik på at optimere uddannelsesresultaterne. MÅL 5a-landbrug (50 mio. ECU Tempoet for gennemførelsen af SPD'et om støtte til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter - målt i forpligtelser indgået i 1995 og 1996 - har vist, at der er behov for foranstaltningen. De pågældende yderligere bevillinger fra EUGFL-Udviklingssektionen bevillinger forbedring af til taget landbrugsstrukturernes effektivitet. Efter denne overførsel beløber EUGFL's bidrag til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter sig til 175 mio. ECU for perioden 1994-1999. I 1997 godkendte de spanske myndigheder 309 investeringer svarende til en fællesskabsstøtte på 49 mio. ECU. Over 65% af investeringerne vedrører kød- samt frugt- og grønsagssektoren. Med hensyn til produktionsstrukturerne har støtten til investeringer i bedrifterne højeste prioritet. Herefter kommer støtten til ugunstigt stillede regioner og støtten til etablering af unge landbrugere. til fra bevillingerne i 1994-priser) er MÅL 5a-fiskeri Gennemførelsen af SPD'et forløber tilfredsstillende, idet der ved udgangen af 1997 var udbetalt ca. 54% af de samlede bevillinger, heraf 80% fra 1997-tranchen. Ca. 40% af disse udbetalinger er nået frem til de endelige støttemodtagere. MÅL 5b Den fysiske og finansielle gennemførelse af SPD'erne fortsatte støt og roligt i 1997. Ved årets udgang var der disponeret over ca. 63% af forpligtelsesbevillingerne og 49% af betalingsbevillingerne. Dette resultat er klart bedre end fællesskabsgennemsnittet for dette mål. For at gøre status over resultaterne i 1994-1996 gennemgik overvågningsudvalgene rapporterne fra midtvejsevalueringen og foreslog visse programændringer, der skulle gøre det lettere at nå de opstillede udviklingsmål. Midtvejsevalueringen har bekræftet, at mål 5b-programmerne har et tilfredsstillende forløb, som er i overensstemmelse med målsætningerne. Der er således ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved selve programmeringen. Der er snarere behov for en bedre styring, bevidstgørelse og støtte, hvilket især forudsætter en bedre overvågning. Udvalgenes beslutninger (Pafs Vasco-udvalget udsatte sin beslutning til 1998) omhandlede anvendelsen af provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 (3,73 mio. ECU for samtlige regioner), flere bevillingsoverførsler mellem fondene (nettoresultatet blev en nedskæring af EUGFL-bevillingeme med 0,13 mio. ECU og en forhøjelse af EFRU-bevillingerne med 3,86 mio. ECU) samt overførsler mellem prioriterede felter. Sidstnævnte overførsler bevirkede en forøgelse af bevillingerne til felterne «infrastrukturer» og «fornyelse af landsbyer» og en formindskelse af bevillingerne til «diversificering af erhvervslivet» og «miljøbeskyttelse». I forbindelse med evalueringen blev de nævnte overførsler begrundet med konkurrencen fra andre instrumenter (LEADER II- og RECHAR Il-sløtteordninger samt Samhørighedsfondens miljøforanstaltninger), hvis virkninger man ikke havde kunnet forudse på programmeringstidspunktet. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 71 2. EU-initiativerne Alle initiativerne undtagen LEADER II iværksættes på nationalt plan gennem et eller flere operationelle programmer. LEADER II iværksættes ved 17 regionale globaltilskud. Ved udgangen af 1997 var alle interventioner vedtaget med undtagelse af interventionerne under det tværnationale EU-initiativ INTERREG II-C (dvs. det nationale OP om «tørke» og de tre mindre, tværregionale interventioner om «samarbejde») og det andet URBAN-program. I øvrigt blev der i 1997 ikke vedtaget nogen omprogrammeringer. Det eneste nye program vedtaget i 1997 var KONVER H-programmet (anslåede udgifter på 49,5 mio. ECU i alt, heraf 23,8 millioner fra EFRU). Ved den indledende programmering lagde man sig fast på en halv snes projekter omfattende bl. a. et system til opdagelse af skovbrande og et sikringssystem for søfarten (i San Fernando de Cadix), fremstilling af vindturbinegeneratorer (i El Ferrol) samt støtte til nye SMV'er i støberi sektoren (i Trubia). sidste indkaldelse af projekter. Hvad angår menneskelige ressourcer blev omkring 1. 319 EMPLOI-projekter udvalgt efter den anden og fokuserer projekterne på indslusningsforløb for unge, især i nedslidte byområder. Ca. 492 ADAPT-projekter blev udvalgt efter den anden og sidste indkaldelse af projekter. Uddannelsesaktiviteterne er pænt repræsenteret i projekterne, som i de fleste tilfælde har tilpasningen til informationssamfundet, især i SMV'erne, og forbedringen af uddannelsessystemerne som hovedtemaer. I YOUTHSTART-delen Under LEADER II er de 105 lokalaktionsgrupper (LAG) i mål 1-regionerne ved at gennemføre deres innovationsprojekter for landdistrikterne. Herved skulle det blive muligt at opnå en bedre gennemførelsesgrad for programmerne end den, der blev registreret ved udgangen af 1997. REGIS-initiativet vedrører randområdet Canarias. Programgennemførelsen er tilfredsstillende. Gennemførelsesgraden for PESCA-initiativet i fiskerisektoren er endnu utilstrækkelig, men den nyligt gennemførte omprogrammering forventes at forbedre situationen. Finansiel gennemførelse af EU-initiativerne: Ganske som i de fleste andre medlemsstater er den finansielle gennemførelse af EU-initiativerne i Spanien alt i alt utilfredsstillende. Visse EU-initiativer er sakket særlig meget agterud. Dette gælder f. eks. URBAN, INTERREG IIA Spanien-Portugal og SMV. • URBAN: I visse kommuner har URBAN-initiativet haft en træg start, men alle projekterne er dog nøje beskrevet. Hovedvanskelighederne skyldes regnskabsreglerne, ifølge hvilke kommunerne ikke kan iværksætte udbudsrunder, før midlerne er til rådighed. De spanske myndigheder er dog af den opfattelse, at forsinkelserne kan indhentes i de kommende måneder, således al udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne når op på 50% (mod 27% ved udgangen af I W ). • INTERREG HA: Om end med nogen forsinkelse blev omprogrammeringen med henblik på iværksættelse af nye grænseoverskridende foranstaltninger godkendt. Godkendelsen forventes at give en bedre udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne. • SMV: Dette EU-initiativprogram, der blev godkendt i 1996, er blevet forsinket som følge af en regner med en omlægning af den spanske administration. De spanske myndigheder udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillingerne på mindst 66% ved udgangen af 1998. 72 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 6. FRANKRIG 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMV'er i Frankrig: Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erae under de regionale mål anslås til 1,3 mia. ECU i alt, heraf 13% til mål 1, ca. 55% til mål 2 og 32% til mål 5b. Mål 1: I Nord-Pas-de-Calais har EFRU f. eks. finansieret et EF-EIC (europæisk erhvervsfremme- og innovationscenter) på Valenciennes-universitet. Dette er sket ud fra et ønske om at bringe SMV- SMTernes verden og universitetsverdenen sammen, to verdener, som ofte kun har ringeagt til overs for hinanden. Centret ledes af en gruppe unge kvinder og danner ramme om møder og udvekslinger mellem virksomhedsledere, disses mellemledere og universitets samfundsvidenskabelige forskere (erhvervsøkonomi, skatte- og socialret, finanser, forvaltning af menneskelige ressourcer osv. ). Centret er meget aktivt og afholder konferencer og virksomhedsbesøg, stiller praktikanter til rådighed for virksomhederne, uddanner praktikanter og gennemfører internationale aktiviteter. Størstedelen af centrets arbejde bygger på mobilisering af et regionalt, nationalt og internationalt net (universiteter, laboratorier, større virksomheder, fagforbund, arbejdsgiverorganisationer, teknologioverførselscentre osv. ). De anslåede omkostninger ved denne aktivitet anslås for perioden 1995-1999 til ca, 400. 000 ECU, heraf 215. 000 fra EFRU. Mål 2: I samtlige SPD'cr er hovedmålet oprettelse og bevarelse af arbejdspladser i de pågældende regioner. Som følge heraf omfatter SPD'erne også foranstaltninger til fordel for SM Ver. F. eks. er der ' Haute-Normandie etableret en «Pharma pare» i Eure-departementet til afhjælpning af de regionale mangler på det farmaceutiske område. «Pharma pare» optager et beskedent areal (15 ha) og opfylder producenternes efterspørgsel efter mindre erhvervslokaler og fælles faciliteter. På mindre end el år er første fase af projektet blevet «solgt» til fem virksomheder. Nu undersøges mulighederne for at afsætte den lige påbegyndte anden fase af byggeriet. Der er oprettet 120 nye arbejdspladser, og der regnes med yderligere 130 arbejdspladser inden for en periode på fem år. Projektets samlede omkostninger beløber sig til 4,15 mio. ECU, hvoraf EFRU bidrager med 920. 000 ECU. I Languedoc-Roussillon har EFRU støttet et projekt, der har gjort det muligt for en SMV i Ales, «Richard Ducros», at ændre 150-200 midlertidige stillinger til faste stillinger. Richard Ducros er underleverandør til IBM-fabrikken i Montpellier og har specialiseret sig i finere pladearbejde og ingeniørarbejder i stål. Flytningen af størstedelen af IBM's produktionsvirksomhed til USA har nemlig tvunget Richard Ducros til at ændre sin underleverandørpolitik. Det støttede projekt har omfattet undersøgelser med henblik på etablering af et EDI-system (elektronisk dataudveksling) mellem Richard Ducros, IBM, som er virksomhedens største kunde, og Richard Ducros' egne regionale underleverandører i Aies og i Beziers-regionen. EDI-systemet er indført på rekordtid: ca. otte måneder. Richard Ducros fungerer i dag næsten udelukkende gennem dette system, som styrer alt fra klemkasserne i fabrikshallerne til ekspeditionen af tegninger og ordrer via Internettet. Takket være dette system er Richard Ducros i dag IBM's hovedleverandør af de pågældende produkter på verdensplan. EDI-projektet er resultatet af et eksemplarisk samarbejde mellem virksomheder og regionale teknologiske ressourcer. Projektets samlede omkostninger beløber sig til ca. 540. 000 ECU, hvoraf EFRU bidrager med 140. 000. Ud over «klassiske» uddannelsesforløb for erhvervsaktive i sektorer under industriel omstilling, som fortsat blev igangsat i 1997, forfølges ESF's indsats på forskningsområdet. Foranstaltningen "styrkelse af det menneskelige potentiale inden for forskning, naturvidenskab og teknologi" i SPD'et for Poitou-Charentes. der blev gennemført i 1997 for 265 000 ECU. er blevet anvendt til at etablere kontakter mellem universitetet i La Rochelle og virksomheder i flere erhvervssektorer (hvilket førte til over 110 personlige kontakter). Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 73 Hvad angår menneskelige ressourcer går foranstaltningen «aktioner til fordel for håndværkere» i SPD'et for Languedoc-Roussillon f. eks. ud på at hjælpe håndværkeren og dennes ægtefælle med den samlede styring af virksomheden. Midlet er en individuel kommerciel, teknisk og ledelsesmæssig uddannelse. Mål 3 og 4: Den høje prioritering af SMV'er er tydelig i især SPD'et for mål 4. 73% af projekterne i dette SPD tager sigte på virksomheder med under 250 ansatte. Projekterne omfatter kurser i sagsbehandling, støtte til at analysere og diagnosticere situationen med hensyn til menneskelige ressourcer og fastlæggelse af strategier på dette område; rådgivning om uddannelsesteknikker; uddannelse af ansatte, herunder ledere; udbygning af samarbejdet mellem SMV'er gennem projekter, som samler flere virksomheder i et partnerskab. Som eksempel kan nævnes et projekt under mål 4, som giver mulighed i følge af agrolevnedsmiddelindustrien en erhvervsfaglig grunduddannelse. Projektet er en opgraderingen af arbejdspladser under hensyntagen til både den teknologiske (automatisering), økonomiske (stadig større supermarkeder og varehuse) og kulturelle (nye produkter, kvalitetssikring) udvikling. Der er oprettet en multimedieuddannelse baseret på fjernundervisning, hvor perioder med selvstudium veksler med perioder med fællesundervisning. Uddannelsen skal give deltagerne et vist mål af almenviden og udvikle deltagernes evne til at analysere, tænke logisk og løse problemer. Denne viden og disse færdigheder er en nødvendighed for at kunne gå i gang med en kompetencegivende uddannelse og udvikle sig fagligt. at give de 50. 000 dårligst kvalificerede lønmodtagere for Mål 5b: Støtten til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter og især SMV-foranstaltningerue udgør en væsentlig del af mål 5b-programmerne. Denne indsats styres som regel af kommuner, tværkommunale organer eller handelskamre. Konjunkturerne i almindelighed spiller en ikke uvæsentlig rolle. Foranstaltningernes succes kan dog især tilskrives den høje kvalitet af indsatsen fra de lokale politikere, den lokale forvaltning og de socioøkonomiske netværk. Mål 5b-områderne er ikke altid sammenfaldende med de områder, der kan modtage hjælp til fysisk planlægning (PAT - primes à l'aménagement du territoire), hvilket kan være en hindring, fordi den ydede støtte herved begrænses. Projekternes succes er endvidere ikke altid afhængig af, at de foregår i et industrielt miljo. Således har mål 5b-programmet i Bourgogne gjort det muligt for en kunststofvirksomhed at overgå fra håndværksmæssig produktion til industriel produktion. Virksomheden, hvis personale siden 1991 er vokset fra 2 til 15 personer, fremstiller en lang række emner, også præcisionsemner til automobil- og elektronikindustrien. I Aquitaine kan nævnes støtten til teknologioverførsel på snedkerområdet og inden for elektromagnetisme, fælles foranstaltninger til stimulering af eksportfunktionen i Lot-et- Garonne's SMV'er eller undersøgelser af industriens konkurrenceevnen i Pyrénées-Atlantiques. I Midi-Pyrénées i Aveyron er der som led i mål 5b-programmet ydet støtte til en mindre møbelelementproducents investeringer i materiel. Der er tale om en SMV, der skaber nye arbejdspladser og er godt forankret i den lokale økonomi, idet den er leverandør til tre store virksomheder i departementet og kunde hos mange lokale transportvirksomheder. MALI fire oversøiske De arrondissementerne Douai, Valenciennes og Avesnes (Hainaut français) er mål 1-områder. (Martinique, Guadeloupe, Guyane, Reunion), Corse samt regioner Resultaterne af de foreløbige evalueringer, som forelå i 1996, især resultaterne for SPD'erne Corse, Guyane og Hainaut, blev behandlet af overvågningsudvalgene. Behandlingen resulterede i forslag til ændringer af programmerne, som Kommissionen traf formel beslutning om i midten af 1997. SPD Réunion blev genstand for en større omprogrammering, hvor fristen for betalingerne blev udskudt med to år (31/12/2003) for at tage hensyn til fristen for færdiggørelse af et omfattende projekt, som skal gøre det muligt at forbedre vandforsyningen (overrisling og drikkevand) på den vestlige del af øen. Kommissionen traf beslutning om denne omprogrammering i december. De foreløbige resultater af midtvejsevalueringen for SPD Guyane, Martinique, Guadeloupe og Hainaut blev drøftet af overvågningsudvalgene i 1997. Sidst på året modtog Kommissionen forslag til 74 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) større omprogrammeringer af SPD'erne for Guyane og Martinique (januar 1998 for Hainaut). I forslagene tages der hensyn til Kommissionens kommentarer til de forsinkelser, der var opstået under programmernes gennemførelse. Kommissionen forventes at træffe beslutning om forslagene i første halvår 1998. følge af utilstrækkelige udgiftsopgørelser kunne Kommissionen i Som fællesskabsbudgettet disponere over 1997-bevilIingerne til mål 1-SPD'erne for Corse, Martinique, Réunion og Hainaut, i alt ca. 190 mio. ECU. i 1997 ikke Hvad angår landbrugsforanstaltningerne kunne man i 1997 have forventet en hurtigere gennemførelse af programmerne for Martinique og Guyane efter omprogrammeringen i slutningen af 1996. Der opstod imidlertid problemer omkring programforvaltningen. Problemerne skyldtes usmidige procedurer og ikke mindst de projektansvarliges vanskeligheder med at fremskaffe finansiering, der kunne modsvare fællesskabsbevillingerne. I Guadeloupe, Réunion og især Corse gennemføres programmerne derimod på tilfredsstillende måde. Hvad angår Corse indeholdt mål 1-SPD'et en bred vifte af sociostrukturelle foranstaltninger, som giver en mere automatisk og derved også hurtigere programgennemførelse. I fiskerisektoren mangler Frankrig endnu at opfylde målet i FUP (flerårig udviklingsplan), hvilket har forårsaget en fastfrysning af støtten til bygning af fiskerfartøjer. Denne situation har alvorligt hæmmet programmernes afvikling. F. eks. har det for de oversøiske departementers vedkommende kun været muligt at disponere over 1994-tranchernc. Den seneste udgiftsopgørelse for Corse stammer fra 1995. hvilket betyder, at udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne er under 10 %. MÅL 2 I 1997 godkendte Kommissionen de nye programmer for de 19 mål 2-regioner for perioden 1997-1999 samt et teknisk bistandsprogram. Disse programmer repræsenterer en samlet fællesskabsstøtte på ca. 2,2 mia. ECU. Kun programmet om omstrukturering af forsvaret har ikke kunnet godkendes af Kommissionen som følge af tvivl om støtteberettigelsen af nogle af de af de franske myndigheder foreslåede foranstaltninger. Da det ikke var muligt at afslutte alle programmerne for perioden 1994-1996, blev et samlet beløb på 208,6 mio. ECU, svarende til 13% af budgetrammen for første periode, overført til perioden 1997- 1999. Efter en ret langsom start i begyndelsen af perioden er gennemførelsen af mål 2 i Frankrig nu helt på højde med fællesskabsgennemsnittet, hvad angår såvel forpligtelser som betalinger. MÅL 3 OG 4 I 1997 blev mål 3 omprogrammeret i overensstemmelse med de franske myndigheders nye prioritering. Felt 3 (integrering af udstødelsestruede personer) blev kraftigt udvidet (+36%«) som lolgc af den store vægt, de franske myndigheder tillægger kampen mod udstødelse. Omvendt blev felt 1 (erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed) skåret ned med 30%). Visse foranstaltninger (bl. a. aftalerne om omstillingsorlov) bortfaldt, idet de havde vist sig ineffektive, eller fordi de på grund af det franske systems opbygning ikke kunne gennemføres efter fællesskabsreglerne om god forvaltningsskik. I 1998 påtænkes der nye ændringer af SPD'et som led i forebyggelsen og bekæmpelsen af udstødelse. Hvad angår den budgetmæssige gennemførelse ligger Frankrig under fællesskabsgennemsnittet for mål 3 (ca. 45% af den samlede støtte var udbetalt ved udgangen af 1997). For mål 4 blev den budgetmæssige gennemførelse klart forbedret i 1997. Det beløb, der blev udbetalt i årets løb (87,9 mio. ECU), er faktisk større end det beløb, der blev udbetalt for hele perioden 1994- 1996. Dog var den samlede gennemførelse ved slutningen af 1997 stadig utilstrækkelig (28% af den samlede titdeling for perioden 1994-1999). Det bemærkes, at overvågningsudvalget den 20. november Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 75 traf foranstaltninger for at fremskynde gennemførelsen med det formål at indhente de forsinkelser, der var opstået som følge af programmets langsomme start i 1994 og 1995. Det blev i den forbindelse besluttet at ændre den tekniske bistand for at styrke de lokale støttestrukturer, støtte SMV'ernes arbejde med projekterne og i almindelighed øge fremdriften i programmet. På mødet blev det også besluttet at støtte de nye regler om arbejdstilrettelæggelse og begrænsning af arbejdstiden ved hjælp af nye foregribelses-, rådgivnings- og uddannelsesmekanismer. Foranstaltningerne er stadig kraftigt centreret om feltet «uddannelse». Antallet af projekter vedrørende «forebyggelse» og «uddannelsessystemer» er dog stigende. Der er ligeledes sket en større diversificering til fordel for servicesektoren i forhold til de første års kraftige fokusering på industrisektoren. MÅL 5a-landbrug landbrugsbedrifter, Hvad angår foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er det især støtten til modernisering af landbrugere og støtten kompensationerne for naturlige handicap, der benyttes i Frankrig. Som led i moderniseringen af bedrifterne blev der i 1996 ydet investeringsstøtte til 8. 300 bedrifter (antal godkendelser) svarende til et fald på 10% i forhold til 1995. Faldet skyldes bl. a. krisen i oksekødssektoren. Hvad angår de unge landbrugere blev 9. 030 ansøgninger om støtte godkendt i 1996 svarende til en stigning på 7% i forhold til 1995. Tallet bekræfter den stigning, der har kunnet registreres siden 1995, og afspejler de franske myndigheders høje prioritering af denne foranstaltning. Endelig blev der i lighed med det forudgående år udbetalt kompensation til ca. 130. 000 modtagere. til etablering af unge Hvad angår støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter fortsatte gennemførelsen af SPD'et i 1997 i samme fornuftige tempo som i 1996. Af de 259 mio. ECU i fællesskabsstøtte, der er fastsat for perioden 1994-1999, havde de franske myndigheder ved slutningen af 1997 disponeret over 172 mio. ECU til godkendte projekter. MÅL 5a-fiskeri I slutningen af 1997 blev der disponeret over programmets 1996-tranche. 1994-tranchen var dog endnu ikke fuldt udnyttet. Udnyttelsen af betalingsbevillinger lå ved udgangen af 1997 på ca. 35% (fællesskabsgennemsnittet var 41%). Selv om udgifterne til foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden gør det muligt at begrænse fiskeriindsatsen og derved opnå FUP-målene, findes der endnu en ikke opbrugt reserve, som kan anvendes. Udgifterne til havnefaciliteter og akvakultur er fortsat lave. MÅL 5b Programmerne er ikke nået lige langt i alle regioner. De regioner, der ikke tidligere har været klassificeret som mål 5b-områder, og som ikke har erfaring med forvaltning af fællesskabsmidler, har større vanskeligheder end de øvrige regioner. I begyndelsen af 1997 blev der indført et nationalt program for teknisk bistand. Programmet forventes at bidrage til afhjælpning af nævnte ulighed mellem regionerne, fremme en voksende harmonisering af programforvaltningen samt lette opgaven for de programansvarlige ved brug af uddannelsesforanstaltninger og foranstaltninger til udveksling af oplysninger og erfaringer. Ved at vælge et effektivt edb-system, som kan bruges i alle regioner, vil det også være muligt på nationalt plan at overvåge den finansielle og tekniske gennemførelse af de forskellige SPD'er. I forbindelse med de af EUGFL finansierede projekter er der især i agrolevnedsmiddelsektoren ofte vanskeligheder med at gennemføre erhvervsrettede aktioner, fordi der er for få projektansvarlige i landdistrikterne. Dog er det i visse regioner, bl. a. Bourgogne, Limousin og Franche-Comté, lykkedes at iværksætte projekter til udnyttelse af lokale skovressourcer. Der er tale om såvel den første traditionelle forarbejdning af råvarer som den efterfølgende udnyttelse af ressourcerne, f. eks. i energiproduktionen. 76 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. EU-initiativerne Kommissionen traf i 1997 en række beslutninger om anvendelse af reserven. Kommissionen godkendte fem URBAN-programmer (fællesskabsbevillinger på i alt 24,7 mio. ECU) om støtte til kriseramte byområder (Châlons-sur-Saône, Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie og Saint- Etienne). I alt 13 problemområder i franske byer modtager nu støtte fra Fællesskabet. Bevillinger fra reserven blev også anvendt til ændring af KONVER- og RETEX-programmerae. Overførslen af bevillinger fra reserven til RECHAR II og RESIDER II vil finde sted i 1998. Hvad angår REGIS fortsatte vanskelighederne i 1997, og programmerne for de fire oversøiske regioner vil blive ændret i løbet af 1998. Der blev udvalgt 650 nye EMPLOI-projekter om menneskelige ressourcer. Over 50% af disse projekter omfatter tværsektorielle foranstaltninger af ikke-uddannelsesmæssig karakter. Ca. 80% af projekterne fokuserer på indslusningsforløb. 430 nye ADAPT-projekter blev udvalgt efter den anden indkaldelse af projekter. SMVerne er godt repræsenteret (i gennemsnit over 100 SMVcr pr. projekt), hvilket netop er et af målene. Kendetegnende for projekterne er også den høje prioritering al de nye teknologier, især teknologierne i forbindelse med informationssamfundet. Bl. a. i Limousin. Ile de France og Corse er der fremkommet mange projekter om informationssamfundet. Det korsikanske program for udvikling af landdistrikter er stødt på vanskeligheder. Partnerskabet mellem repræsentanterne for LAG (LEADER-aktionsgruppe) og den lokale administration fungerer ikke tilfredsstillende. Nogle al projekterne er dog gennemført, ligesom der er arrangeret udveksling al erfaringer (seminar om kastanjer og kontakt med en finsk gruppe). 5b-regionerne har afsluttet den første udvælgelse af LAG'er, idet nogle af regionerne dog forbeholder sig ret til at iværksætte en ny langsom og givet udbudsrunde. Programmeringsprocessen har hidtil været utilfredsstillende stive forvaltningsprocedurer, der er indført af de nationale og regionale myndigheder, især hvad angår udbetalingen af fællesskabsbevillingerne. Særlig programmernes ESF-del er blevet forsinkede, idet de pågældende aktører systematisk foretrækker at anvende 5b-SPD'er til denne type aktion. Der er taget initiativ til at forenkle procedurerne og forbedre programmeringen for at undgå, at der opstår en forståelig modløshed hos de lokale aktører, som i over to år har forberedt deres projekt. resultater. Langsommeligheden kan tilskrives de noget forholdsvis til dels I fiskerisektoren er det første forskud fra tranchen (der er kun én) blevet udbetalt, men Kommissionen har ikke modtaget nogen udgiftsattestation. En omprogrammering er i gang for at give EFRU- projekterne mere vægt. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 77 2. 2. 7. IRLAND L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMV'er i Irland: Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under mål 1 anslås til ca. 975 mio. ECU i alt for perioden 1994-1999. Praktisk taget alle irske virksomheder er SMV'er. Mange af disse deltager i de forskellige projekter inden for rammerne af EUSR'ens mål 1-OP'er og visse EU-initiativer. Som led i industriprogrammet er der f. eks. oprettet venturekapital- og iværksætterkapitalfonde, der kan skaffe SMV'erne den finansiering, de ikke kan opnå på det private marked. Disse fondes investeringer gør det muligt for SMV'erne både at udvikle sig hurtigt og samtidig konsolidere sig. Som led i industri programmet er der også iværksat et nyt virksomhedsinternt forsknings-, teknologi- og innovationsprojekt. Dette nye projekt vil gøre det muligt for SMV'erne at opnå lån med rentegodtgørelser. Også i forbindelse med EU-initiativerne SMV og PEACE ydes der lån med rentegodtgørelser til SMV'erne. Lånene har fået stor succes, og PEACE-programmets ordning med rentegodtgørelser blev videreført i 1997. SMV-initiativet omfatter f. eks. en foranstaltning, som specifikt skal lette SMVernes adgang til offentlige udbud. De samlede omkostninger ved foranstaltningen er på 2. 9 mio. ECU, heraf 2. 1 millioner fra EFRU. Foranstaltningen omfatter etablering af en database over kunder i den offentlige sektor, rekruttering af flere eksperter i udarbejdelse af tilbud samt støtte til de deltagende virksomheder. Ved udgangen af 1997 var der ydet støtte til 227 SMV'er. som havde dellaget i 02 offentlige udbud. Foranstaltningen har genereret en forretningsstrøm svarende til ca. 3. 8 mio. ECU. MALI Hele Irland er et mål 1-område. I 1997 gennemførtes midtvejsevalueringen af EUSR'en og de individuelle projekter. Efter evalueringen besluttede EUSR'ens overvågningsudvalg at overfore i alt J63 mio. ECU mellem programmerne. Der blev især overført midler fra OP'et for erhvervssektoren til OP'erne «menneskelige ressourcer» og «infrastrukturer» (veje). Overvågningsudvalget foreslog også kvalitative ændringer som f. eks. brydning af den monopollignende situation, regeringskontorerne har, indførelse af mere marketingorienterede metoder samt iværksættelse af en undersøgelse af omkostningerne ved vejinfrastrukturerne. Ud over at gøre de irske interventioner mere målrettede søgte overvågningsudvalget også at tage hensyn til Kommissionens prioriteringer. FTU-området fik således tilført flere midler, og der blev allokeret 28,5 mio. ECU til to miljøforanstaltninger (kontrol med forurening fra landbruget og kontrol med mælkehygiejnen). De 28,5 mio. ECU blev overført dels fra andre foranstaltninger under samme program, dels fra andre programmer. Lige muligheder mellem mænd og kvinder blev fremmet ved. at der for første gang blev ydet støtte til børnepasningsfacilileter. Visse projekter er i fare for at miste deres fællesskabsstøtte i 1998, såfremt der ikke gøres en væsentlig indsats for at sikre en rettidig afslutning af projekterne. Der er bl. a. tale om følgende projekter: det nationale konferencecenter, det tørv fyrede kraftværk, projektet «waste to energy» i Blanchardstown og National Gallery. Tilsammen repræsenterer disse projekter en fællesskabsstøtte på 211 mio. ECU, dvs. over 9% af budgettet for de to sidste programmeringsår 1998 og 1999. 1 1997 fortsatte indsatsen til fordel for menneskelige ressourcer, og uddannelsessystemernes kapacitet blev forøget for at tage hensyn til ændringerne på arbejdsmarkedet. Samtidig faldt antallet af langtidsledige støt. Ved midtvejsevalueringen i 1997 blev det konkluderet, at «EUSR'en hidtil betragtes som en markant succes». Ved evalueringen konkluderedes det også, at den nuværende strukturfondsfordeling inden for EUSR'en er den bedst tænkelige til opnåelse af de fastsatte mål. En 78 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) af de prioriteter, der fremhæves i evalueringsrapporten, og som skal tilføres yderligere ESF-midler, er de unge med en uafsluttet skolegang. Der er rent faktisk også ydet yderligere 20 mio. ECU fra ESF til denne målgruppe. Mere generelt har evalueringen påvist nogle indsatsområder, der skal styrkes. ESF skal således lade programmerne rette sig mere mod langtidsledige (et emne, der skal drøftes af Samordningsudvalget for Menneskelige Ressourcer i løbet af 1998); effektivisere foranstaltningerne for de dårligst stillede personer; og være mere «marketing»-orienteret i sine uddannelsestilbud. Disse emner vil alle blive behandlet på overvågningsudvalgenes møder i 1998. Det overvejes eventuelt at skære ned på ESF's deltagelse i OP'et «lokal- og byudvikling» (uddannelsesforanstaltninger) som følge af den dårlige udnyttelse af betalingsbevillingerne i programmets tre første år (især på grund af den lange tid, det tog at etablere det lokale partnerskab). Overvågningsudvalget for dette EUSR skal træffe afgørelse herom på sit første møde i 1998. Midtvejsevalueringen har påvirket visse EUGFL-foranstaltninger på (to programmer). Der blev fremsat forslag om ændring af kompensationsbetalingerne. Og i programmet til andre «agrolevnedsmiddelindustrien» blev ubenyttede bevillinger (28 mio. ECU) overført foranstaltninger (se ovenfor). Endelig anbefaledes det at iværksætte et pilotprojekt til fremme af tilbageflytningen til landdistrikterne. landbrugsområdet Fiskeriprogrammet forløber tilfredsstillende. Hele 1996-tranchen og 80% af 1997-tranchen er betalt. Foranstaltningerne til begrænsning af fiskeriindsatsen og akvakultur halter dog endnu bagefter. 2. EU-initiativerne I lighed med EUSR'en for mål 1 har EU-initiativerne været underkastet en midtvejsevaluering. Evalueringen har ikke givet anledning til større bevillingsmæssige rokeringer, men har medført en bedre målretning af programmerne. Hvad sidstnævnte angår er ÏNTERREG IIA-programmet mellem Irland og Nordirland særlig interessant. Overvågningsudvalget har her vedtaget en handlingsplan, der skal forbedre programforvaltningen, styrke de grænseoverskridende aktioner o^ udbrede kendskabet til programmet. Det skal bemærkes, at der endnu ikke er modtaget nogen udgillsattestation for fiskeri foranstaltningerne. 1997 var også det sidste år, hvor der kunne iværksættes RETEX-lbranstaltniuger. Som følge af vanskelighederne med at udnytte alle bevillingerne fra ESF besluttede overvågningsudvalget for RETEX imidlertid at forlænge programmet med ét år. Hvad angår menneskelige ressourcer blev 126 projekter udvalgt blandt dem, der var blevet fremlagt efter den anden indkaldelse af projekter under EMPLOl-initiativet. NOW-projekterne tager især sigte på at få flere kvinder ind i visse sektorer, integrere marginaliserede kvinder i samfundet og forene familie- og arbejdsliv. YOUTHSTART-projekterne samler de forskellige administrationer og "non profit" organisationer for at styrke integreringen af unge under 20 år, der ikke har nogen kvalifikationer, og som er truet af social udstødelse. Under EU-initiativet ADAPT blev 35 projekter udvalgt. Projekterne dækkede områder i som af de håndværksvirksomheder, udvikling af samt SMV'ernes produkter og kvalitetskontrolsystemer. Andre projekter omfatter forbedring af uddannelsessystemer, jobskabelse i små og meget små virksomheder samt udvikling af praktiske metoder til overførsel af teknologi fra forskningsinstitutterne til SM Ver. Denne anden række al ADAPT-projckter vil især koncentrere sig om informationssamfundet. f. eks. opkvalificering informationssystemer ansatte Midtvejsevalueringen af LEADER til visse mindre ændringer. Lokalaktionsgrupperne fik tildelt yderligere midler ved fordelingen af reserven (15,5 mio. ECU for Irland). Il-iniliativel gav anledning PEACE-aktionerne fortsatte, men i et langsommere tempo end forudset. Der blev bevilget yderligere 100 mio. ECU til programmet for 1998. Midtvejsevalueringen førte ikke til nogen henstilling om væsentlige programændringer, men de ansvarlige kontorer og de projektansvarlige blev anmodet om at dokumentere deres ansøgninger om ekstra bevillinger for 1998 og 1999. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 79 2. 2. 8. ITALIEN 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMV'er i Italien: Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til ca. 4,7 mia. ECU for indeværende periode, heraf 88% til mål 1-regioner, ca. 7,5% til mål 2 og 4,5% til mål 5b. Mål 1: 21% af budgetrammen for EUSR'en under mål 1 går til medfinansiering af en italiensk støtteordning til fordel for Mezzogiorno, som bygger på lov 488/92. Ifølge støtteordningen gives der høj prioritet til støtte til fire aktivitetssektorer, nemlig industri, miljø, FTU og transport. Især har støtten til industri- og FTU-sektorerne været en succes hos de syditalienske SMV'er. Også andre interventioner mere specifikt rettet mod SMV'er skal fremhæves. I Campania (Caserta) medfinansierer EFRU f. eks. et projekt til etablering af fælles infrastrukturer, der skal huse et smykkecenter («Tarf», fællesskabsbidrag: 14 mio. ECU, samlede omkostninger: 28 mio. ECU). Projektet gik i gang i 1990 på initiativ af de napolitanske SMV'er i smykke- og guldsmedesektoren. Centret samler lige uden for Napoli hele den smykkeproduktion, som i århundreder har holdt til i byens centrum, hvor der i dag er for lidt plads. Tari-projektet er enestående i Italien. Det samler produktionsværksteder, lokaler til både permanent udstilling af medlemmernes værker og udstillinger udefra. Projektet omfatter tillige salgslokaler, grossistvirksomheder, undervisningslokaler og forskningsaktiviteter, som anvender den nyeste teknologi. Tari bliver således et af de mest moderne europæiske centre og vil fremstå som et center for hele den italienske smykkeindustri. som er førende på verdensmarkedet. Tarf repræsenterer de største private investeringer i Mezzogiorno i tiere år. Antallet af ansatte i centret voksede fra 497 i 1982 til 1. 447 i 1996. På Sicilia er der udvalgt 33 SMV'er fra agrolevnedsmiddelsektoren som støttemodtagere. Virksomhederne kommer fra forskellige sektorer som f. eks. citrusfrugt, honning, mælk, olivenolie (især økologisk) og oliven til spisebrug. For 10 virksomheders vedkommende er arbejdet allerede afsluttet. Når samtlige investeringsprojekter er afsluttet forventes det, at der vil være bevaret mindst 400 arbejdspladser og skabt 90 nye. Mål 2: EFRU har i Piemonte ved Lago Maggiore medfinansieret Piemonte's teknologipark (11. 6 mio. ECU fra EFRU, samlede omkostninger: 35,9 mio. ECU). Denne «Tecnoparco» er den første af slagsen i Norditalien. Ud over fællesfaciliteterne tilbyder parken de ca. 15 virksomheder, der er flyttet ind, forsknings- og forsøgslaboratorier (metrologiske tests, nye materialer, nye industriprocesser osv. ). SMV'er skal for at kunne ansøge om en plads i parken have et innovativt projekt med et stærkt udviklingspotentiale. Teknologiparken og virksomhederne indgår en partnerskabsaftale med en løbetid på mindst fem år. Aftalen giver virksomhederne adgang til teknologioverførslerne dels mellem parkens virksomheder indbyrdes, dels med "fremmede" virksomheder. Denne ordning kan f. eks. lette virksomhedernes deltagelse i fællesskabsprogrammerne. To områder nyder i dag en fortrinsstilling: dels komponenter til husholdningsapparater og automatisering, dels anvendt bioteknologi inden for gartnerivirksomhed og økologi. Et eksempel er selskabet Thermoseleet Engineering, som udvikler nye processer til forbrænding af fast kommunalt affald. Selskabet står for at skulle markedsføre komponenter (il rensning af den syntesegas. der opslår ved forgasning af affald. Gassen vil blive udnyttet i kraftvarmeproduktionen. Tecnoparco's succes bevirker, at der allerede er planlagt en udbygning, som vil fordoble det areal, der er til rådighed for SMV'erne. Tecnoparco har indtil i dag genereret ca. 1. 800 arbejdspladser i regionen, hvoraf de 190 er skabt i selve parken. 80 MALI Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Ca. 30 af de i perioden 1989-1993 iværksatte interventioner blev afsluttet i løbet af 1997. Endvidere blev seks nye OP'er samt to globaltilskud godkendt. Hvad angår gennemførelsen af EUSR'en var 1997 præget af den forstærkede overvågningsindsats og forberedelserne til midtvejsevalueringen, som fandt sted i begyndelsen af 1998. Overvågningsindsatsen indebar kontrol med gennemførelsen af procedurerne og fastlæggelse af forpligtelses- og betalingsoverslag for de vedtagne interventionstyper. Overvågningen udgjorde en stor arbejdsbyrde for de blandede grupper (Kommissionen/den nationale administration), som holdt mange møder i løbet af året. Overvågningen var forbundet med store vanskeligheder. foranstaltninger og for de enkelte Hvad angår den finansielle situation manglede der ved udgangen af 1997 stadig at blive truffet afgørelse om en fællesskabsstøtte på ca. 734 mio. ECU (680 mio. fra EFRU og 54 fra EUGFL). Trods disse vanskeligheder accelererede den finansielle gennemførelse af EUSR'en, især i årets sidste kvartal. Ved udgangen af 1997 nåede udgifterne "i marken" op på de 38%, der i 1997 var fastsat som mål af den italienske regering og Kommissionen. Dette tal dækker over store forskelle såvel mellem fondene som mellem interventionsformerne. Det skal bemærkes, at der som følge af midtvejsevalueringens resultater i begyndelsen af 1998 blev overført store beløb mellem programmerne. Ved en beslutning truffet af overvågningsudvalget for EUSR'en blev således ca. 698 mio. ECU flyttet fra regioner og programmer, som ikke havde udnyttet deres bevillinger effektivt, til andre regioner og programmer, hvor bevillingsudnyttelsen var bedre. tilfredsstillende måde. Hvad angår menneskelige Foranstaltningerne vedrørte uddannelse af unge og "post graduate" uddannelser. Der blev også opnået gode resultater i de strategiske sektorer (industri, miljø og turisme). ressourcer afvikledes programmerne på Kommissionen godkendte et nyt tværregionalt landbrugsprogram for støtte til oprettelse og drift af sammenslutninger af frugt- og grønsagsproducenter (4. 1 mio. ECU fra EUGFL, samlede omkostninger: 8,2 mio. ECU). 1 forbindelse med programmet «bistand til erhvervsmæssig udnyttelse af landbrugsproduktionen i Middelhavsområdet», der har til formål at tilpasse udbuddet til markedskravene, udvalgte ministeriet 14 organisationer blandt de 30, der havde indgivet forslag. Det egentlige arbejde forventes at gå i gang i løbet af 1998. På regionalt plan blev der lagt et stort arbejde i udvælgelsen og finansieringen af investeringsprojekter til fremme af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. I Abruzzo blev 22 projekter finansieret (samlede omkostninger: ca. 28 mio. ECU). 15 projekter blev finansieret i Campania (samlede omkostninger: ca. 23 mio. ECU). For at "lukke et hul" i produktionskæden i Sardegna's fåre- og gedesektor modtog 34 mindre osteproducenter støtte, således at de kunne bringe deres produktion i overensstemmelse med hygiejneforskrifterne i direktiv 92/44/EØF. I Campania skred interventionerne til fremme af agroturismen og investeringer i landbrugsbedrifter godt frem. Samtlige berørte regioner disponerede over EUGFL-støtten for 1997, og i fem af regionerne (Sicilia, Puglia, Molise, Basilicata og Calabria) var fremskridtene store nok til, al også det første forskud kunne betales. 1997 var et kriseår for den italienske fiskerisektor (faldende fangster, stigende omkostninger og import). Krisen afspejles i den lave bevillingsudnyttelsesgrad. Ved omprogrammeringen blev det både muligt at betale hele 1996-tranenen og at disponere over 1997-tranchen. Også det første forskud blev belalt. Uden en væsentlig stigning i gennemførelsestempoet er der dog fare for, at programmet mister en del af finansieringen. Der blev indført en kompensationsordning for fiskere, som frivilligt giver afkald på at benytte drivgarn. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 81 MÅL 2 I 1997 blev 11 nye programmer vedtaget for perioden 1997-1999. Fællesskabsbidraget til disse programmer er på i alt 798 mio. ECU, hvortil kommer 170 mio. ECU overført fra den forudgående periode. De støtteberettigede områder er uændrede bortset fra visse mindre udvidelser i Emilia- Romagna og Lombardia. Hvad angår indholdet af SPD'erne undergik strategierne og målsætningerne kun mindre ændringer. Dog blev der i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for mål 2 lagt særlig vægt på visse aktiviteter som f. eks. : • • støtte til SMVer for at lette deres adgang til nye teknologier; lokaludvikling i form af udvikling af lokale og regionale pagter og andre integrerede projekter på grundlag af et udvidet lokalt partnerskab i industri- og turistsektoren; • miljø, med særlig vægl på overvågningssystemer, miljøinfrastrukturer og investeringer i rene teknologier; • menneskelige ressourcer, med særlig vægt på ligestilling mellem mænd og kvinder. Iværksættelsen af de nye programmer begyndte næsten umiddelbart efter programmernes vedtagelse. Det skal dog bemærkes, at syv programmer først blev vedtaget i juli, og to (Friuli-Venezia Giulia samt Lazio) i december, hvilket har forsinket igangsætningen af programmerne. Hovedretningslinjerne for programmerne om menneskelige ressourcer blev ikke ændret. Udviklingen af de menneskelige ressourcer og deres kvalifikationer fik dog en mere markant plads, og de strategiske mål blev bedre defineret. Der var således i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer en særlig interesse for helhedsløsninger på jobskabelsesområdet. De fleste af SPD'eme omfatter foranstaltninger i form af beskæftigelsesstøtte. MÅL3 OG 4 Der er sket en vis spredning i mål 3-aktionerne, -målgrupperne og -procedurerne. Dog kan for henholdsvis skoleuddannelserne og samordningen mellem de ansvarlige myndigheder erhvervsuddannelserne stadig forbedres. Et voksende antal SMVer og "non profif'-organisationer deltager i aktionerne. I 1997 blev der givet prioritet til lokaludvikling med det formål at skabe en bedre sammenhæng mellem de nationale politikker og EU's politikker. Midtvejsrevisionen blev påbegyndt og afsluttet i 1997. For fuldt ud at respektere den nationale prioritering (der blev vedtaget en ny beskæftigelseslov i juni 1997) blev der overført midler til foranstaltningerne til fordel for unge. ligestilling mellem mænd og kvinder samt socialt udstødte grupper. Iværksættelsen af mål 4 havde været længe om at komme i gang, men i 1997 var situationen blevet klart bedre (33% af støtten var betalt pr. 31/12/97 mod kun 12% ved udgangen af 1996). Denne forbedring var dog ikke tilstrækkelig til at indhente den samlede forsinkelse. Det niveau, der i SPD'erne var sat for de private finansieringer, blev stort set overholdt. Gennemførelsesgraden for de enkelte felter varierer derimod kraftigt. Gennemførelsen af felterne «foregribelse» og «teknisk bistand» halter særlig langt bagefter. Der er dog ved at blive truffet foranstaltninger til afhjælpning af uligevæglen. MÅL 5a-landbrug 1 Ivad angår produktionsstrukturer er der især tale om støtte til ugunstigt stillede områder (42%), støtte til investeringer i landbrugsbedrifter (31%) og støtte til etablering af unge landbrugere. Samtlige regionale programmer for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter var blevet vedtaget i 1996. I 1997 blev et tværregionalt program vedtaget. Der er stor forskel på gennemførelsesgraden for programmerne, men betragter man alle programmerne under ét, var der en dårlig udnyttelse af 82 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) betalingsbevillingerne for mål 5a-landbrug (31%). Dette var dog et stort fremskridt i forhold til 1996 (hvor udnyttelsesgraden var på 12%). MÅL 5a-fiskeri Af de årsager, der er nævnt for mål 1, var kun 19% af betalingsbevillingerne udnyttet ved udgangen af 1997. En omprogrammering gjorde det muligt at udbetale hele 1996-tranchen og disponere over det første forskud for 1997. MÅL 5b Generelt bekræftede midtvejsevalueringen, at den førte strategi var fornuftig. Der blev dog påvist visse særlige omstændigheder, som forklarer den langsomme gennemførelse af mål 5b-programmerne i Italien, nemlig: • • Manglende sammenhæng mellem gennemlørelsesprocedurerne for mål 5b-programmerne og den almindelige regionale programmering; Overvægt af støtteordninger omfattende mange meget små projekter; Komplekse nationale regler for projektgennemførelsen, udbudsprocedure. især den langvarige o^ indviklede Der blev lagt større vægt på beskæftigelsesstøtten. I programmet for Toscana-regionen var således optaget nye beskæftigelsesinterventioner osv. ). Ved foranstaltningerne til fordel for menneskelige ressourcer var ca. 3% af bevillingerne afsat til beskæftigelsesstøtte, mens resten gik til basisuddannelser på universitetsområdet og til efter- og videreuddannelse. (ansættelsesstøtte, iværksætterstøtte Landdistrikterne i Marche- og Umbria-regionerne blev ramt af jordskælv. I slutningen af 1997 blev en ændring af disse regioners mål 5b-programmer sat i gang som en nødforanstaltning. 2. EU-initiativerne 11997 godkendte Kommissionen fire nye EU-initiativprogrammer: • • INTERREG II Italien-Grækenland: grænseoverskridende samarbejde mellem Epiros. De Joniske Øer, Vestgrækenland og to provinser i Puglia. De samlede omkostninger ved programmet beløber sig til 304,8 mio. ECU, heraf 169,2 millioner fra strukturfondene. De prioriterede indsatsområder omfatter udbygning af transportinfrastrukturer (havne) og telekommunikationsinfrastrukturer, fremme af erhvervsaktiviteter, miljø (net til forvaltning af havområder og foranstaltninger mod vandforurening) samt turisme (renovering af den kulturelle og historiske arv samt samarbejde mellem turistvirksomheder). INTERREG II Italien-Østrig. Programmet omfatter visse områder i de italienske regioner Venezia, Friuli-Venezia-Giulia og Bolzano og i de østrigske delstater Kiirnten, Salzburg og Tirol. Programmets samlede omkostninger beløber sig til 27,4 mio. ECU, heraf 11,8 millioner fra strukturfondene. Programmet omfatter bl. a. foranstaltninger til udnyttelse af den historiske og kulturelle arv, miljøbeskyttelse og udnyttelse af til SMVer og uddannelsesforanstaltninger. turistpotentiale, støtte INTERREG II Italien-Slovenien. Provinserne Udine, Gorizia, Trieste og Venezia er berørt af delte program, hvis samlede omkostninger beløber sig til 31,3 mio. ECU (15,6 millioner fra strukturfondene). Programmet omfatter følgende områder: miljøbeskyttelse, institutionelt og kulturelt samarbejde, forbedring af kommunikationerne samt samarbejde mellem SMVer. Programmet supplerer programmet PHARE-CBC, som vedrører Slovenien. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 83 • INTERREG II-C «bekæmpelse af tørke». Dette program berører samtlige mål 1-regioner. De samlede omkostninger beløber sig til 30,4 mio. ECU, heraf 15,2 millioner fra EFRU. Indsatsområderne omfatter styrkelse af nettet til styring af vandbalancen i mål 1-regionerne og begrænsning af vandunderskuddet i visse områder på Sardegna og Sicilia. Ud over disse nye programmer besluttede Kommissionen i 1997 at udvide det i 1996 godkendte anvendelsesområde for URBAN til at omfatte tre nye byer: Trieste, Lecce og Catanzaro. Herefter omfatter programmet 16 kommuner: Roma, Genova, Venezia og Trieste (uden for mål 1), Napoli, Salerno, Palermo, Catana, Siracusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, Foggia, Lecce, Catanzaro og Cagliari (mål 1). De samlede omkostninger ved det reviderede program beløber sig til 337,5 mio. ECU, mens fællesskabsbidraget stiger til 136 mio. ECU, heraf 118 millioner fra EFRU og 18 millioner fra ESF. Hver by styrer sit eget underprogram. I 1997 besluttede Kommissionen ligeledes at allokere reserven og provenuet fra pristalsreguleringen til programmerne RECHAR II (Sardegna og Toscana), RETEX mål 1, RESIDER II, KONVER og SMV. Endvidere blev indholdet af programmerne og finansieringsplanerne for INTERREG HA Italien-Albanien og Italien-France (Alperne) ændret på visse punkter for at skabe større overensstemmelse mellem forventningerne i programmerne på den ene side og de faktiske resultater og overslagene over ressourceanvendelsen på den anden side. Efter den anden indkaldelse af projekter vedrørende menneskelige ressourcer for perioden 1997-1999 blev 833 EMPLOI-projekter udvalgt. Uddannelse var et gennemgående tema. Der blev især lagt vægt på udvikling af egnede uddannelsessystemer, rådgivning og beskæftigelse. De berørte erhverv var især de nye beskæftigelsesområder: og de nye informationsteknologier. 401 ADAPT-projekter blev udvalgt for perioden 1997-1999. Vægten blev her jobformidling. Den grafiske sektor, forlagsbranchen, den socioøkonomiske sektor og turistsektoren er de sektorer, der berøres mest. Andre ADAPT-projekter vedrører agrolevnedsmidler, banksektoren, handel og transport. ADAPT - BIS-temaet (Building the Information Society) går på tværs af de forskellige sektorer. Efter denne seneste udvælgelse af projekter er antallet af projekter finansieret under dette EU-initiativ i de forskellige regioner fordoblet eller endog tredoblet. lagt på foregribelse, promovering og elektronisk turistsektoren, miljøsektoren kultur- og li-initiativet er så godt som alle regioner færdige med at vælge Hvad angår LEADER lokalaktionsgrupper. De fleste af grupperne har allerede modtaget et første forskud og kan således påbegynde de programsatte aktiviteter. Sardegna- og Calabria-regionerne. som hurtigst kom igennem denne fase, fik tilført ekstra bevillinger i form af provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 samt midler fra reserven. I de 13 italienske mål 5b-regioner gjorde de lokale aktører en stor indsats for at etablere partnerskaber. Udvælgelsen af de 65 LAG'er var en vanskelig opgave, da der skulle sikres en tilfredsstillende geografisk koncentration. I Lazio-regionen var udvælgelsesproceduren ikke afsluttet ved udgangen af 1997. I fiskerisektoren er der hidtil ikke modtaget nogen udgiftsattestation for PESCA-programmerne. Kun første forskud i forbindelse med 1995-tranchen er betalt. Der er ved at blive indført et nyt system med kun én tranche, og når denne omlægning er afsluttet, vil det være muligt at betale større beløb med det samme. 84 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 9. LUXEMBOURG L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMV'er i Luxembourg: Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til i alt 6,5 mio. ECU for perioden 1994-1999, heraf 85% til mål 2 og 15% til mål 5b. Mål 2: Et eksempel er PAFEWE, et industriområde, der ligger på en tidligere slaggedynge. Målet er at skaffe aktiviteter til PAFEWE, som ikke har direkte forbindelse med jern- og stålindustrien (som mål 2-området råvarer, genbrug, af), fremstillingsindustri eller håndværksvirksomheder. tidligere var afhængigt forarbejdning f. eks. af ZARE-projektet har til formål at tilbyde byggemodnede grunde til andre virksomheder end dem. Økonomiministeriet direkte sigter på i loven om diversificering af erhvervslivet. Projektet skal puste nyt liv i og fremme udviklingen af små og mellemstore industri-, håndværks- og handelsvirksomheder, som ønsker at flytte til området, eller som allerede befinder sig i området, men ønsker at udvide. I den foreløbige evalueringsrapport nævnes det, at grundene blev afsat meget hurtigt, og at PAFEWE- og ZARE-projekterne har skabt ca. 370 nye arbejdspladser (brutto). MÅL 2 De foranstaltninger, der blev vedtaget inden afslutningen af programmet for 1994-1996. forløber tilfredsstillende. Bevillinger på 1,77 mio. ECU er blevet overført til den nye periode 1997-1999. Rapporten fra midtvejsevalueringen fremhæver de gode resultater, der er opnået med udviklingen af nye industriområder (ZARE- og PAFEWE-områderne). I den nye programmeringsperiode 1997-1999 fortsætter indsatsen for at diversificere erhvervslivet. Selv om indsatsen ikke er banebrydende, lægges der dog vægt på foranstaltninger til forbedring af miljøkvaliteten. MÅL 3 OG 4 ESF-støtten repræsenterer under 2% af de offentlige arbejdsmarkedsrelaterede udgifter i 1997. Det skal bemærkes, at ca. 50% af bevillingerne til mål 3 tager sigte på integrering af udstødte personer og især handicappede. ESF har gjort det muligt at etablere en arbejdsformidling, som dækker alle funktioner formulering af behov, supplerende uddannelse, egentlig arbejdsformidling samt opfølgning i de ansættende virksomheder. ESF støder også den indsats, der gøres af flere organisationer, der varetager uddannelse af arbejdstagere, herunder især Chambre des metiers (del luxembourgske "håndværksråd"). Dette har givet ESF mulighed for at se hele erhvervsuddannelsesområdet efter i sømmene. fra kundeprospektering, Arbejdsmarkedssituationen i Luxembourg er speciel. Derfor tager ESF's støtte ikke først og fremmest sigte på at nedbringe den makroøkonomiske arbejdsløshed (3,7%). Arbejdsmarkedet er meget åbent, og arbejdskraftoplandet strækker sig langt uden for Luxembourg's grænser. Næsten 30% af lønmodtagerne er grænsegængere, hvilket bevirker, at virksomhedernes uddannelsesbehov og - ved økonomisk krise - arbejdsløsheden eksporteres. Dette forhindrer ikke ESF i at stimulere indførelsen af nye metoder til aktivering af arbejdssøgende, ny erhvervsuddannelsespraksis og nye former for vejledning af unge, der skal ind på arbejdsmarkedet. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 85 MÅL Sa-landbrug På landbrugsstrukturområdet går det meste af støtten til ugunstigt stillede områder (51%), investering i bedrifter (24%) og etablering af unge landbrugere (24%). Ved vedtagelsen i 1994 af SPD'et om forbedring af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter havde Luxembourg anmodet om, at kun én sektor blev medtaget, nemlig vin- og spiritussektoren. I 1996 bad de nationale myndigheder om at få optaget to yderligere sektorer: frugt og grønsager samt kartofler. Den nødvendige finansiering "forbedring af af bevillinger landbrugsstrukturernes effektivitet". skaffes ved overførsel foranstaltningen fra I 1997 godkendtes fire investeringer svarende til en fællesskabsstøtte på 0,2 mio. ECU. MÅL 5a-fiskeri Det er ikke lykkedes for den eneste støttemodtager under dette program at overvinde de tekniske vanskeligheder, han har været plaget af de seneste ca. 18 måneder. Der er derfor tale om meget forsigtige investeringer, som især tager sigte på at opretholde det nuværende opdræt. MÅL 5b Programmet var meget lang tid om at komme i gang, men forløbet af udvalgets andet møde i midten af 1997 tyder på en ægte vilje til at gøre noget alvorligt ved overvågningen. Det er endnu ikke lykkedes at finde projektansvarlige, der vil binde an med visse EUGFL-foranstaltninger i forbindelse med indretningen af den fremtidige naturpark i Our, miljøbeskyttelse, bevarelse af landdistrikter samt indkvartering af turister på gårdene. Ved den foreløbige evaluering i slutningen af 1997 blev det anbefalet at opgive visse aktioner, som ikke kunne gennemføres i referenceperioden (Alsdorf telecenter, skiferhandel i Martelange), og i landskabsplejen. Overvågningsudvalget vedtog en omprogrammering af stedet at styrke finansieringsplanen, og Kommissionen godkendte den 10. november 1997 fremførslen af de ikke udnyttede bevillinger til 1997-, 1998-og 1999-trancherne. 2. EU-initiativerne I 1997 blev RESIDER II- og KONVER-programmerne til fordel for områder under omstilling godkendt. URBAN-programmet blev forsinket af administrative spørgsmål i forbindelse med udstedelse af tilladelse til renovering af ubeboede områder. INTERREG li-programmerne forløber tilfredsstillende. Hvad angår menneskelige ressourcer gjorde EMPLOI- og ADAPT-initiativerne gode fremskridt i 1997. Tre EMPLOI- og to ADAPT-projekter modtager støtte. Det ene ADAPT-projekt vedrører uddannelse og virksomhedsrådgivning, det andet etablering af en database over de efter- og videreuddannelser, arbejdstagerne har adgang til. Under EMPLOI-iniliativets INTEGRA-del har Kommissionen i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen godkendt et pilotprojekt. Det i 1995 godkendte LEADER li-program opererer med en strategi, der udelukkende bygger på innovation og på princippet om, at foranstaltningerne skal kunne "genbruges" andre steder. Der har været visse institutionelle og administrative vanskeligheder, men alligevel forløber programmet på tilfredsstillende måde. De lokale aktører er samlet i to lokalaktionsgrupper (Clervaux-Vianden og Redange-Wiltz). Overvågningsudvalget har godkendt de nye retningslinjer for foranstaltningerne «innovative SMV-investeringer» og «fremme af distancearbejde i landdistrikter». Ved de nye retningslinjer fremhæves foranstaltningernes forsøgs karakter. 86 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 10. NEDERLAM)ENE L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMVer i Nederlandene: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig til i alt ca. 418,6 mio. ECU for perioden 1994-1999, heraf 9% til mål 1, ca. 80% til mål og 11% til mål 5b. Mål 1: KIM-projektet f. eks. tager sigte på at hjælpe SMV'erne med at ansætte unge med en videregående uddannelse eller højt kvalificerede arbejdstagere for at fremme indførelsen af nye teknologier i virksomheden. KlM-støtten gælder for et år og har et loft på 15 000 ECU pr. virksomhed. Målet er at nå op på 30 ansættelser. Hidtil er ni personer blevet ansat. For at undgå, at virksomhederne blot benytter muligheden for at ansætte billig arbejdskraft, skal SMV'ernes projekter være klart definerede og forhåndsgodkendte. Projektet koordineres af EF-CEI (innovationscenter) i Flevoland. Mål 2:1 Arnhem-Niimegen medfinansierer EFRU og ESF med 0,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 1 mio. ECU) et projekt til «stimulering af transport- og distributionsvirksomhedernes logistik» (Stimulering logistiek verladerssecfor). Projektet, som styres af lo private organisationer, har et dobbelt formål, nemlig dels at overbevise virksomhederne om, at vækst kræver uddannelse, dels at gøre del muligt for arbejdsløse al finde arbejde i industrien. Selskabet DEPA Disposables er f. eks. blevet rådgivet om, hvorledes det kan undgå spildtid, begrænse lagrene og øge fortjenesten. Ved blot at indføre en ny type palle er der opnået tidsbesparelser ved læsning og aflæsning. Samtidig tilbydes der uddannelse i de nye teknikker, der indføres i sektoren. Hidtil har 280 ansatte fra 20 virksomheder fulgt en specialuddannelse. Projektet har skabt 94 nye arbejdspladser. Støtteplanen for SMVer i Twente er et godt eksempel på et projekt, der er baseaM på virksomhedernes efterspørgsel. Støtteplanen var allerede blevet indført ved det forudgående SPD (1994-1996) og er siden blevet videreført. Projektet har til formål at fremme innovationen i de SMVer, som ellers blot «hægter sig på» udviklingen. Der er tre typer foranstaltninger: støtte til at søge bistand hos eksterne eksperter eller konsulenter (højst 11. 400 ECU pr. virksomhed); lån (højst 114. Q00 ECU pr. år) og støtte til investeringer i innovation (højst 45. 600 ECU pr. år). Mål 5b: I Friesland tager 60% af de samlede investeringer under programmet sigte på at stimulere SMV'erne. Der er f. eks. etableret en stor industripark i Drachten og Heereveen, ligesom der er skaffet industrigrunde ved lystbådhavne. MALI Flevoland er støtteberettiget under mål I. Den 24. juli godkendte Kommissionen de første ændringer af finansieringsplanen for SPD'et. På overvågningsudvalgets andet møde den 17. december godkendtes den nyorientering af programmet, der var foreslået i rapporten fra midtvejsevalueringen. Også de ændringer af finansieringsplanen, der havde fundet sted, godkendtes. De nye ændringer skal godkendes af Kommissionen i 1998. Nyorienteringen vedrører dels beskæftigelsesforanstaltningen ("job employment scheme"), hvortil der er bevilliget yderligere 6,9 mio. ECU; dels foranstaltningen «industri- og andre erhvervsgrunde», hvis budget vil blive beskåret med 100,5 mio. ECU, da hovedprojektet (industrigrunde ved havnen i Almere) ikke kan nå at blive færdigt til tiden; endelig er der foretaget andre mindre ændringer, f. eks. integrering af foranstaltningen «miljøinnovation i SMV'erne» i «FTU»-foranstaltningen for at give innovationsindsatsen i SMV'erne større bredde. Niende, årsberetning fra strukturfondene (1997) 87 angår ESF Hvad til beskæftigelsesforanstaltningen. En anden ændring går ud på at reducere mindsteantallet af deltagere i ESF-foranstaltningerne for at øge SMVernes deltagelsesprocent. er den vigtigste omlægning bevillingen af 5 mio. ECU For EUGFL-Udviklingssektionen er der foreslået en omgruppering af foranstaltninger og en reallokering af midler samt en ændring af medfinansieringssatsen. Formålet hermed er at fremskynde gennemførelsen af visse foranstaltninger. I de områder, der er afhængige af fiskeri, er der ydet støtte til diversificering fra de øvrige fonde. MÅL 2 Samtlige de for 1997-1999 vedtagne SPD'er har bevaret prioriteringen Ira den forudgående programmering (1994-1996). Der har dog fundel overførsler sted til styrkelse af visse prioriteter. Således er der ITU-infraslrukturer, lagt særlig vægt på teknologioverførsler til SMVerne samt transporlforanstallninger. lokale beskæftigelsesinitiativer, I Twente er der foreslået et projekt baseret på Flevolands «job employment scheme», hvortil EFRU ifølge forslaget skal bidrag med 45%. Projektet skal omfatte de fire hovedbyer i regionen (Enschede. Almelo, Hengelo, Oldenzaal) og vil indebære en præmie for hver arbejdsplads, der oprettes i disse byer af virksomheder etableret uden for regionen. 980 nye arbejdspladser forventes skabt ved dette projekt. Det er ikke lykkedes at afslutte samtlige projekter for perioden 1994-1996, og et samlet beløb på 80. 1 mio. ECU er derfor overført til den nye periode. I Groningen-Drenthe f. eks. er et projekt blevet standset på grund af manglende tilslutning (uddannelsesinstitution), et andet projekt (forskerpark) er usikkert, og ved fire andre projekter er bevillingsudnyttelsen endnu ikke påbegyndt. Under ét fællesskabsgennemsnittet. ligger bevillingsudnyttelsen under mål 2 i Nederlandene væsentligt under MÅL3 OG 4 Programmet for mål 3 afvikledes planmæssigt i 1997. Ca. 85% af 1997-budgeltet blev udnyttet. De resterende bevillinger skal overføres til de næste år. Der skal udarbejdes et forslag herom, som skal drøftes på det næste møde i overvågningsudvalget. I 1997 blev der indført et nyt kontrolsystem for ESF's projekter under mål 3. Det nye system indebærer en centralisering af kontrollen og en overvågning foretaget af en kontrolenhed fra det centrale arbejdsformidlingskontor. Mål 4-programmet nåede i 1997 op på fuld hastighed. Kommissionen godkendte ændringen af SPD'et, som medfører, at en stor del af 1994-budgettet samt de resterende bevillinger på 1995- budgettet bliver overført til 1997 og 1998. Samtlige forpligtelsesbevillinger til rådighed for 1997, inklusive de overførte bevillinger, blev udnyttet. Alt i alt har Nederlandene en bedre udnyttelsesgrad for bevillingerne under mål 4 end fællesskabsgennemsnittet. I 1994, 1995 og 1996 var der en kraftig underudnyttelse af betalingsbevillingerne, mens belalingsanmodningerne i 1997 oversteg de disponible midler. De fleste af projekterne i Nederlandene vedrører nemlig sammenlægninger af virksomheder i bestemte erhvervssektorer, hvilkel bevirker, at der stilles stadig større krav til finansieringen ved mål 4-projekter. Det er således vigtigl, at der strammes op på projektudvælgelsen forat sikre, al de finansierede projekterer af høj kvalitet. 88 MÅL 5a-Iandbrug Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) I 1997 blev overslagene over udgifter til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet nedjusteret. Denne underudnyttelse af bevillingerne skyldes bl. a. de nederlandske landbrugeres afventende holdning til indkomstudviklingen. En anden årsag er, at nederlænderne er af den opfattelse, at deres projekter ikke er støtteberettigede. Nye støtteprojekter så i 1997 dagens lys. Projekterne vedrører dels en landbrugsbedrifternes konkurrenceevne og kommercielle situation, dels gartnerierhvervet. Gennemførelsen af SPD'et om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter gik hurtigere end i 1996. SPD'et blev i øvrigt ændret i årets løb, idet støttesatserne for EUGFL-støtten og den nationale støtte blev hævet, ligesom skovbrugssektoren blev optaget i SPD'et. forbedring af MÅL 5a-fiskeri Det går stadig foranstaltningerne «havnefaciliteter» og «forarbejdning og afsætning» er blevet forsinkede. Midtvejsevalueringen blev iværksat i 1997, og resultaterne heraf forventes at foreligge i løbet af 1998. langsomt med gennemførelsen af dette program. Især MÅL 5b De nederlandske mål. 5b-programmer gør tilfredsstillende fremskridt, selv om udnyttelsen af forpligtelses- og betalingsbevillingerne ligger under fællesskabsgennemsnittet. Fire provinser (Friesland, Groningen-Drenthe, Overijssel og Limburg) koncentrerer sig generelt om etablering af nye virksomheder, turisme og landskabspleje, mens Zeeland-provinsen har prioriteret diversificering af landbruget højere. Resultaterne af den i 1997 gennemførte midtvejsevaluering gav et fingerpeg om. hvilke ændringer der eventuelt skal foretages. Ændringerne går i givet fald ud på at overfore bevillinger mellem prioriterede felter eller foranstaltninger, fremføre ikke-udnyttede bevillinger samt fordele provenuet fra pristalsreguleringen. To ændringer (Limburg og Zeeland) blev allerede vedtaget i 1997. Miljødimensionen slår kraftigt igennem i de nederlandske programmer. I Groningen-Drenthe- provinsen er 12% af midlerne f. eks. afsat til beskyttelse af miljøet, skovene og landskabet som led i til forbedring af vandkvaliteten, etablering af en naturpark og flytning af visse projekter landbrugsbedrifter. 2. EU-initiativerne Nederlandene deltager i samtlige EU-initiativer bortset fra RECHAR II og REGIS II. Betragtet under ét forløber gennemførelsen af initiativerne omkring industriel omstilling (RETEX, RESIDER II, KONVER) planmæssigt. 16 nye RETEX-projekter blev godkendt i 1997 og gik i gang i begyndelsen af 1998. I december godkendte Kommissionen forlængelsen af RESIDER H-programmet indtil udgangen af 1999. RESIDER Il-programmet har medført et bedre samarbejde mellem de forskellige offentlige og halvoffentlige samt private partnere i den pågældende region. Ca. 43 nye forløber planmæssigt bortset fra KONVER-projekter blev godkendt i 1997. Gennemførelsen uddannelsesforanstaltningerne. For at løse dette problem fik også SMVer uden for forsvarssektoren adgang til uddannelsesforanstaltningerne. To URBAN-programmer blev vedtaget i 1997: Utrecht (6,5 mio. ECU fra IÏFRU; samlede omkostninger: 26 mio. ECU) og Rotterdam (ligeledes 6,5 mio. ECU fra EFRU; samlede omkostninger: 23,5 mio. ECU). I Rotterdam er det især støtten til lokale SMVer og styrkelse af områdets attraktivitet, der nyder fremme. Hvad angår det i 1995 vedtagne URBAN Amsterdam initiativ blev to projekter godkendt i 1997, et ESF-projekt og et EFRU-projekt. For at finde frem til forbedringer i gennemførelsen af URBAN-aktionerne skal der i 1998 gennemføres en foreløbig evaluering. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Der blev vedtaget to INTERREG II-C-programmer (bekæmpelse af oversvømmelser) i 1997: Rhin- Meuse-programmet (IRMA) og Nordsø-programmet. EFRU's støtte til disse to projekter beløber sig til henholdsvis 137,1 mio. ECU og 14,5 mio. ECU. Rhin-Meuse-programmet blev iværksat af seks lande i fællesskab (Nederlandene, Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Schweiz) efter de store oversvømmelser i 1995. Programmet styres af et fælles sekretariat (i Nederlandene), et finansieringsorgan (i Tyskland), et overvågningsudvalg samt et styringsudvalg. Endvidere eksisterer der i medlemsstaterne «konsulentgrupper» til sikring af inddragelsen af regionale og lokale myndigheder i programmet. De tre prioriterede foranstaltninger under IRMA-programmet vedrører de to floders afvandingsområder og hovedløb samt en forbedring af det tværnationale samarbejde. Den finansielle gennemførelse af LEADER II (udvikling af landdistrikter) forløber planmæssigt. Som et resultat af midtvejsevalueringen vil programforvaltningen og -overvågningen samt LAG'ernes projektudvælgelse blive forbedret. Nederlandenes nationale LEADER II-net blev officielt godkendt af Kommissionen den 2. april 1997. Nettet, som styres fra Friesland, tager sigte på udveksling af erfaringer, gensidigt samarbejde, afholdelse af besøg samt temaundersøgelser. Hvad angår menneskelige ressourcer blev 92 EMPLOI-projekter udvalgt, heraf to for mål 1 (Flevoland). 132 AD APT-projekter blev udvalgt, hvoraf de fleste lagde stor vægt på udnyttelsen af informations- og kommunikationsteknologier. De udvalgte projekter lagde dog ikke beslag på hele det disponible budget, hvorfor det blev foreslået at overføre 2 mio. ECU til EMPLOI-initiativet. 90 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 11. ØSTRIG L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Østrig blev medlem af EU i 1995, og programmerne blev vedtaget samme år. 1997 er således det andet fulde år med strukturfondsinterventioner i Østrig. Indsats til fordel for SMVer i Østrig: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger anslås til i alt ca. 89,3 mio. ECU, heraf 58% til mål 2 og 42% til mål 5b (der foreligger ingen tal for mål 1). Mål 2 og 5b: I Niederôsterreich styrer det regionale innovationscenter i Wiener Neustadt et servicenet til brug for nyetablerede virksomheder i regionen. Over dette net kan virksomhederne få direkte hjælp og vejledning, ligesom de kan komme i kontakt med teknologiske universiteter og - institutter samt med potentielle partnere i andre medlemsstater. Nettet er forbundet med Kommissionens BC-Net og med samtlige Euro-Info-Centre. Mål 2:1 Steiermark er der oprettet et net af aktivitetsparker («impulscentre»). I alt fem af disse parker er blevet etableret industriområder. Aktivitetsparkeme tilbyder nyetablerede virksomheder den nødvendige tekniske infrastruktur og det relevante udstyr. Parkerne er via Internettet forbundet med den sammenslutning, som koordinerer parkerne og styrer kommunikationen med erhvervscentrene i Wien og Graz. i nærheden af I Vorarlberg er der udarbejdet en «økologisk erhvervsplan» i et offentligt/privat partnerskab. Målet er en bedre udnyttelse af ressourcerne og en begrænsning af forureningen forbundet med de nye investeringer. Ud over at begrænse forureningen hjælper dette projekt SMVerne med at nedbringe deres omkostninger. MALI Kun Burgenland er berettiget til støtte under mål 1. Iværksættelsen af foranstaltningerne forløb i 1997 generelt set i et fornuftigt tempo. De fleste af investeringsprojekterne med sigte på industrien, virksomhedsinfrastruklurerne og turismen blev gennemført. Foranstaltningerne vedrørende udvikling af knowhow og uddannelsesforanstaltningerne forventes at blive fremskyndet i 1998 og 1999. Ved udgangen af 1997 var der skabt ca. 1. 100 nye arbejdspladser, hvilket er langt under det oprindelige mål på 7. 300 nye arbejdspladser. Det blev derfor besluttet at nedjustere jobskabelsesmålet for at gøre dette mere realistisk. For at forbedre infrastrukturerne i landdistrikterne har EUGFL-Udviklingssektionen medfinansieret ikke alene udviklingen af et net af kommunale veje, men også opførelsen af biomassebaserede fjernvarmecentraler, hvilket bidrager til begrænsning af C02-udslippet og en bedre beskyttelse al miljøet. Midtvejsevalueringen har bekræftet, at den fulgte strategi er den riglige. Der er dog nedsat en arbejdsgruppe, der skal arbejde for en styrkelse af støtten til etablering af nye virksomheder i den centrale og sydlige del af Burgenland. Arbejdsgruppen vil på baggrund af de eksisterende foranstaltninger integrerede EFRU/EUGFL/ESF-foranstaltninger beregnet på SMVer, iværksættere og arbejdsløse. i SPD'et foreslå Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 91 MÅL 2 De fire mål 2-programmer forløber tilfredsstillende. Som bekendt har Østrig valgt kun at have én programmeringsperiode (1995-1999). I mål 2-regionerne er der oprettet 2. 070 arbejdspladser mod de forventede 3. 940. Efter midtvejsevalueringen har overvågningsudvalgene besluttet at gennemføre visse ændringer og bl. a. overføre bevillinger mellem foranstaltningerne. Strategien i programmerne er den samme, men de kvantificerede mål skal være mere ambitiøse. Bedømmerne ved midtvejsevalueringen har ligeledes anbefalet af virksomhedsforanstaltningerne samt et bedre overvågningssystem. Hvad angår gennemførelsesgrad ligeledes udjævnes. Foranstaltningerne rettet mod skal forskellene mellem foranstaltningerne turist- og FTU- erhvervsinvesteringer og direkte virksomhedsstøtte foranstaltningerne. nationale medfinansiering forløber bedre end procedurerne forenkling den for en af MÅL3 OG 4 Ca. 88. 500 personer har modtaget støtte i henhold til SPD'et for mål 3 (36. 300 som led i uddannelses- og beskæftigelsesprojekter, 52. 200 som led i rådgivnings- og opfølgningsprojekter). Det højest prioriterede felt (50% af støttemodtagerne) drejer sig om integrering af langtidsledige. De 25-45-årige udgør den største gruppe og tegner sig for 46% af den samlede støtte. Generelt har over halvdelen af støttemodtagerne været kvinder. SPD'et blev ændret i 1997, bl. a. som følge af overvågningsudvalgets tilsagn om at udvide støtten til unge. Ifølge rapporten om midtvejsevalueringen var 80% af de anvendte midler gået til uddannelsesprojekter, og opfølgningsforanstaltninger. Seks måneder efter uddannelsen havde ca. 50% af deltagerne fundet arbejde. beskæftigelsesstøtte rådgivnings- resten 10% og til til De nationale regler for gennemførelse af mål 4-programmet blev revideret i andet halvår 1997. Resultatet blev en bedre målretning af støtten mod ansatte i SMVer, der står over for industrielle forandringer. Der blev opstillet strenge betingelser for de større virksomheders deltagelse: addilionalitet, innovation, samarbejde med SMVer, rotationsordning, fremme af lige muligheder og uddannelse af dårligt kvalificerede ansatte. MÅL 5a-landbrug I forbindelse med foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er de områder, der betragtes som ugunstigt stillede, blevet udvidet (med 27. 433 ha). Disse områder dækker i dag 69,4% af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i Østrig. Udvidelsen har haft til formål at gøre afgrænsningen af de ugunstigt stillede områder mere nøjagtig ved at medtage nogle ensartede områder med særlige handicap. Over 99. 000 landbrugere er i dag omfattet af kompensationsordningen. Ved udgangen af 1997 var der godkendt 303 projekter vedrørende forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter. Foranstaltningerne er koncentreret om sektorerne kød, mælk og mejeriprodukter samt frugt og grønsager. 1 1997 blev programmet udvidet til også at omfatte skovbrugsprodukter. MAI 5a-fiskeri lifter to år med el langsomt tempo bl. a. som følge af administrative forberedelser på nationalt plan forløb programafviklingen i 1997 stort set tilfredsstillende, og det lykkedes for Østrig al indhente en del af forsinkelsen. Efter midtvejsevalueringen blev programmel i december ændret på enkelte punkter. 92 MÅL 5b Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Syv regioner er omfattet af dette mål, som dækker 60% af Østrigs areal og 30% af den østrigske befolkning. De østrigske mål 5b-programmer er i vid udstrækning opdelt efter sektorer og følger dermed linjen i den østrigske regionalpolitik. Programmerne tager sigte på at fremskynde tilpasningen i såvel landbrugs- som produktions- og turistsektorerne samt bevare eller skabe arbejdspladser. ikke muligt at foretage en helhedsvurdering af Ifølge midtvejsevalueringen er det endnu strukturpolitikkens indvirkning på regionaludviklingen i Østrig, især fordi programmerne kun har løbet siden 1995 (eller i realiteten 1996). 2. EU-initiativerne Programmerne 1NTERREG Il-C «CADSES» (Central, Adriatic, Danubian and South-Eastern European Space) og INTERREG II-A Østrig-Italien blev vedtaget i 1997. Gennemførelsesgraden for begge programmer er allerede yderst tilfredsstillende. Formålet med CADSES-programmet er at efterleve den første serie ESDP-retningslinjer (det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv) og udvikle tværnationale projekter med henblik på at etablere et bynetværk, udvikle miljøvenlige transportnet, forbedre adgangen til viden og oplysninger gennem samarbejde og også gennem samarbejde forvalte naturarven og den kulturelle arv. Overvågningsudvalgene for INTERREG II-A-programmerne for samarbejde ved grænseområderne mellem EU og Slovenien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn har holdt moder med PHARE's programmerings- og overvågningsudvalg. Sådanne fælles møder vil også blive afholdt i 1998. Der er endvidere gjort en indsats for at fremme fælles aktioner, især ved en bedre koordinering af tidsplanerne for aktionerne. Konklusionen af den i 1997 iværksatte midtvejsevaluering er, at de INTERREG-finansierede projekter er af god kvalitet. Der er dog behov for en hurtigere udnyttelse af bevillingerne, og især hvad angår de programmer, der gennemføres ved EU's ydre grænser. Hvad angår initiativerne med henblik på industriel omstilling blev syv RECHAR Il-projekter og 14 RESIDER Il-projekter vedtaget i 1997. SMV-initiativet gør kun langsomme fremskridt, selvom der er iværksat mange pilotprojekter inden for informations- og miljøteknologi. URBAN-programmerne (Wien og Graz) forløber tilfredsstillende. Arbejdsministeriet har pålagt arbejdsformidlingen at forvalte EMPLOI- og ADAPT-initiativerne til fordel for menneskelige ressourcer, hvilket letter programmernes iværksættelse. I foråret 1997 skete der en midtvejsevaluering af begge programmer. Resultaterne heraf viste, at den decentrale udvælgelsesproces havde fungeret godt, men at de administrative procedurer ikke altid var optimale. I 1997 blev ca. 52 EMPLOI-projekter og 27 ADAPT-projekter udvalgt. LEADER Il-programmerne var lang tid om at komme i gang, men gennemførelsesgraden er alligevel tilfredsstillende. Det har været muligt at udnytte synergieffekten mellem LEADER Il-programmerne og mål 5b-programmerne. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 93 2. 2. 12. PORTUGAL 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål MALI Hele Portugal er støtteberettiget under mål 1. Indsats til fordel for SMVer i Portugal: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under mål 1 anslås til i alt ca. 2,7 mia. ECU for indeværende periode 1994-1999. Et eksempel er FACAP-projektet (f;åbrica de Cal^ado PEDIP), der går ud på at udvikle 56 nye maskiner og systemer dækkende samtlige de funktioner, som udføres af SM Verne i skotøjsbranchen. Nye teknologier indføres i form af vandstråletilskæring, CAD-systemer, robotteknik. FACAP- projektet indebærer en investering på 11 mio. ECU. Projektet gennemføres gennem et samarbejde mellem 11 SMVer teknisk udstyr, én managementkonsulent og to teknologiinstitutter. i skotøjsbranchen, to SMVer, der fremstiller Som led i industriprogrammet PEDIP II indførte en virksomhed, der fremstiller glas til teknisk brug (Normax), i slutningen af 1995 et kvalitetssikringssystem og opnåede ISO 9002-certificering. Normax er en SMV med ca. 100 ansatte og eksporterer ca. 40% af produktionen. Produktudbuddet omfatter 1. 200 varenumre, og de fleste af produkterne er beregnet på sundheds- og uddannelsessektoren. For at sikre virksomhedens overlevelse var det i betragtning af de meget store krav, der stilles i sundheds- og uddannelsessektoren, absolut nødvendigt at udvikle et kvalitetssikringssystem og få systemet ISO- certificeret. li-programmet finansieres også et demonstrationsprojekt Gennem PEDIP fremme af produktiviteten i industrien. F. eks. har virksomheden Pizarro & Cardoso fremlagt et innovativt projekt med betegnelsen «hurtigt svar/fleksibel produktion». Pizarro & Cardoso udfører farvning og rensning tekstilvarer. Selskabet har 63 ansatte og en omsætning på 3 mio. FCU. af strik- og Projektomkostningerne er på ca. 1,1 mio. ECU. Projektet omfatter automatisering af produktionen i især farvelaboratoriet og renseriet, saml udvikling af et edb-baseret ledelsessystem for alle virksomhedens aktiviteter. Herved er det lykkedes at forøge produktiviteten med 10% og forbedre kvaliteten af det færdige produkt. til I 1997 blev der udarbejdet evalueringsrapporter for de forskellige programmer og foretaget en midtvejsevaluering med heraf følgende ændringer af den portugisiske EUSR. Midtvejsundersogelsen viste, at der ikke er grund til at ændre strategien. Strategien har fire hovedpunkter: jobskabelse, miljø, nye teknologier og basistransportinfrastrukturer. De vigtigste ændringer af EUSR'en er følgende: • • • styrkelse af uddannelsesprogrammet med 10,2 mio. ECU fra EFRU og 13,4 mio. ECU fra ESF. Herved vil det bl. a. blive muligt at bygge 1. 200 nye klasseværelser på skolerne; styrkelse af videns- og innovationsprogrammet med 13,4 mio. ECU (ESF) med henblik på at finansiere nye uddannelsesprogrammer og støtte erhvervs- og voksenundervisningen samt erhvervsvejledningen; styrkelse af programmet «erhvervsuddannelse og beskæftigelse» med 35,7 mio. ECU (ESF), heraf 5,1 mio. ECU til turistuddannelser; 94 Nhnde årsberetning fra strukturfondene (1997) • • • • • • styrkelse af underprogrammet ^industri» med ?. 5. S mio. HCTJ (BFPU) og 10,2 mio. ECU (ESF) for at øge støtten til SMVeme: styrkelse af regionalprogrammerne med miljøprojekter (behandling af spildevand samt komtruna't og industrielt affald);. 133 rain. ECU (EFRU), hvoraf 44% vil gå til styrkelse af underprogrammet «telekommunikation» med 9,4 mio. ECU, heraf 7,1 millioner til iværksættelse af en ny informationssamfundet. Sidstnævnte foranstaltning tager sigte på at fremme skolernes opkobling til Internettet, udvikle teleshopping samt iværksætte ribtprqjektcr om elektronisk fomidiing af oplysninger til borgerne om det offentliges serviceudbud i Wss-e byer; foranstaltning vedrørende styrkelse af underprogrammet «transport» med 34 mio. ECU med henblik på nord-syd- jernbareforbindelsep. og metrosdvidclsen i Lissabon; udvidelse af støtten ti! meget små virksomheder og lokale beskæftigelsesinitiativer med 17,8 mio. ECU (ESF) som led i programmet til fremme af regionaludviklingen. styrkelse af underprogrammet «landbrug» under OP'et «modernisering af erhvervslivet» med 13 mio. ECU. Endvidere blev bevillingerne fil Açores forøget med 16. 7 mio. ECU (9,2 mio. fra EUGFL og 7,5 mio. fra ESF) og bevillingerne til Madeira med 15,5 mio. ECU (ESF). For at muliggøre disse reallokeringer måtte der skæres ned på en række programmer. Det gik især ud over områderne energi (-13,8 mio. ECU), landbrugsuddannelse (-30. 5 mio. ECU), handel (-50 mio. ECU) og lokal landbrugsudvikling (-15 mio. ECU). Af midtvejsevalueringen fremgik det endvidere, at Portugal er en af de medlemsstater, der udnytter fondsstøtten bedst. Pr. 31. december 1997 var der således disponeret over 70% af stotten. og 56% af støtten var betalt. Disse tal ligger klart højere end fællesskabsgennemsnittet. Nøgletallene viser endvidere, at gennemførelsesgrader, midtvejs igennem forløbet ofte har overgået forventningerne. F. eks. var motorvejs- og hovedvej sudbygningen ved udgangen af 1996 nået op på et niveau svarende ti! 74% af målet for 1999. I telekommunikationssektoren nåede man allerede i slutningen af 1996 op på det mål. der var sat for 1999, nemlig 42 telefoner pr. 100 indbyggere, svarende til gennemsnittet i EU. Hvad angår programmernes gennemførelsesgrad blev î 996-tendensen bekræftet i 1997: en god fysisk og finansiel gennemførelsesgrad for næsten alle de pågældende programmer. Selv programmerne «udnyttelse af regionaludviklingspotentialet» og «social integrering», som havde haft en vanskelig start i årene 1994-1996, viste sig at gøre gode fremskridt. Gennemførelsen af erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesprogrammerne blev j S997 bremset lidt af ændringerne i den portugisiske ESF- lovgivning til forbedring af systemets kvalitative aspekier. 1 1997 blev også et program for integreret udvikling af Alqueva-området i Alentejo (PED1ZA) godkendt (samlede offentlige investeringer: 376,7 mio. ECU, strukturfondsbidrag: 203,1 mio. ECU). Dette program er et af de største integrerede regionaluriviklingsprojekter, der hidtil er blevet finansieret af strukturfondene. Programmet er bygget op omkring en dæmning, der skal bygges ved "strategisk" vandreserve på 4. 150 hm3, en Guadiana. Der flodgennemstrømningen skal reguleres, og et areal på 110. 000 ha skal overrisles. Programmet omfatter en række miljøforanstaltninger, der skal sikre vandkvaliteten og bevarelsen af naturområderne. Programmet er suppleret af en kommissionsbeslutning om, at Samhørighedsfonden skal medfinansiere vandkraftværket (64,5 mio. ECU). således opbygges skal Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 95 indsats for at En af de store udfordringer for Fællesskabets indsats til fordel for menneskelige ressourcer er det forhold, at kun % af den portugisiske befolkning har fuldført den obligatoriske skolegang (6 år). ESF i erhvervsuddannelses- og løse dette problem. Som må styrke sin til nødvendigt det beskæftigelsesprogrammet grunduddannelse/lærlingeuddannelse og efter- og videreuddannelse af unge, som har forladt skolen før tiden. Sideløbende hermed skal de øvrige programmer vedrørende menneskelige ressourcer lette adgangen til uddannelse for arbejdstagerne i SMVerne (som er i overtal i Portugal, og som normalt ikke er omfattet af uddannelses/kvalificeringssystemet). prioritet derfor give led er at På fiskeriområdet er der i forbindelse med underprogrammet «fiskeri» under OP'et «modernisering af erhvervslivet» opstået en vis forsinkelse i gennemførelsen af fiskeopdrætsforanstaltningerne. 2. ELl-initiativcrne Programmerne gjorde generelt set gode fremskridt i 1997. De største problemer opstod ved gennemførelsen af URBAN- og SMV-programmerne. Ved omprogrammeringen af INTERREG IIA Portugal-Spanien blev det muligt at overfore de belob. der ikke blev anvendt i 1994, 1995 og 1996. til de følgende år og fordele provenuet fra pristalsreguleringen. Hvad angår INTERREG IIB - naturgasnet påbegyndtes indførelsen af naturgas i 1997. Portugal har aldrig tidligere gjort brug af denne energikilde. Som led i INTERREG IIC godkendte Kommissionen i september et nyt program til bekæmpelse af tørke. Programmet har fået tildelt et fællesskabsbidrag på 6,2 mio. ECU og tager sigte på at forbedre kontrollen med vandressourcerne samt optimere brugen af vand i landbruget. Programmet omfatter bl. a. finansiering af undersøgelser af tørkens virkninger, lancering af et «overrislings»-pilotprojekt samt foranstaltninger til fremme af samarbejdet mellem de forskellige niveauer i den portugisiske administration og med myndighederne i andre lande med samme problemer. For så vidt angår menneskelige ressourcer blev der ved den anden indkaldelse af EMPLOI-projekter udvalgt 113 projekter. Projekterne, der fordeler sig på EMPLOI-initiativets fire underafdelinger, lægger vægt på uddannelse, systemudvikling, jobskabelse samt formidling og bevidstgørelse. 70 ADAPT-projekter blev ligeledes udvalgt. Uddannelsesforanstaltningerne er godt repræsenteret i projekterne, som dækker følgende prioriterede områder: støtte til SMV'er, foregribelse samt nye former for arbejdstilrettelæggelse. I forbindelse med LEADER II er alle lokalaktionsgrupper (47) nu udvalgt, og projekterne er gået i gang. I 1997 blev der disponeret over 1997-tranchen, og det første og andet forskud blev udbetalt. PESCA er kommet langsomt fra start, men de tre implicerede fonde (FIUF, EFRU og ESF) har nu disponeret over tranchen (der er kun én). 175 projekter repræsenterende et fællesskabsbidrag på 3,6 mio. ECU blev godkendt i 1997. 96 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 2. 2. 13. FINLAND 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMVer i Finland: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under mål 2 og 6 beløber sig til i alt ca. 93 mio. ECU for den nuværende periode, heraf 33% til mål 2 og 67% til mål 6. Størstedelen af støtten går til rådgivning, etablering af net og internationalisering af SMV'erne. Mål 2: I regionen Pâïjât-Hâme (Lahti) har ESF medfinansieret et projekt om «møbel- og designteknologi» med 0,4 mio. ECU (samlede omkostninger ved projektet: 2,2 mio. ECU). Projektet, som er iværksat på initiativ af den private sektor, skal hjælpe møbelindustriens virksomheder med at i sektoren. Med henblik herpå er blive konkurrencedygtige og derved skabe arbejdspladser fabrikanterne, råstofproducenterne og uddannelsesinstitutionerne blevet opfordret (il at samarbejde via et net. Gennem dette net kan sektorens virksomheder bl. a. underrette uddannelsesstederne om deres specifikke uddannelsesbehov. Uddannelserne bliver derved skræddersyet til hver deltagende SMV's behov, hvilket er det, der gør projektet så vellykket. Eksempelvis modtog selskabet Sotka Finland Oy i februar 1998 det finske Arbejdsministeriums pris som «årets arbejdsgiver» som en anerkendelse af selskabets avancerede uddannelsespolitik. Virksomheden, som ejes af de 268 ansatte, ejer 36 møbelforretninger i Finland, Moskva og St. Petersborg og har planer om at åbne en forretning i Estland. Hidtil er der inden for rammerne af møbelteknologiprojektet organiseret uddannelser i 55 virksomheder, mens der er skabt ca. 160 arbejdspladser og bevaret 840 arbejdspladser. Som led i et projekt i regionen Kymenlaakso i Sydøstfinland har 36 SMVer i logistiksektoren tilpasset deres ydelser til behovene hos de udenlandske virksomheder, som onsker at anvende Sydøstfinland som basis for samhandel med Rusland. Mål 5b: Projekterne under mål 5b tilbyder SMV'erne støtte i form af undersøgelser forud for etableringen, igangsætningsstøtte, rådgivning, investeringsstøtte og støtle til produktudvikling samt støtte til indførelse af nye teknologier. Disse projekter har ført til oprettelse af ca. 1200 nye virksomheder, heriblandt 350 landbrugsbedrifter. fremstilling af værktøj. Programmet er Mål 6: I regionen Nordkarjala finansierer mål 6-programmet uddannelse og forskning i teknologi til støbning og rettet mod de mange plast- og metalproduktionsvirksomheder i regionen. Målet er at skabe et videnscenter med forbindelse til udenlandske virksomheder samt forsknings- og uddannelsescentre. I nærheden af Oulu i regionen Nord-Ostropohjola hjælper mål 6-programmet SMVer i mikroelektroniksektoren med at etablere sig i «Micropolis»-centret. Fra 1998 vil der som et led i programmerne kunne ydes lån til oprettelse af meget små virksomheder. En del af lånene vil være forbeholdt kvindelige iværksættere. MÅL 2 Del endelige program for den nye periode blev godkendt i april. Erfaringerne fra den første periode og de indførte forenklinger i det nye program gjorde det muligt for regionerne at komme hurtigt i gang med arbejdet, således at der ved årets udgang var disponeret over 44% af budgettet for det nye program. Afslutningen af fasen 1995-1996 medførte overførsel af ca. 16,15 mio. ECU til perioden 1997-1999, ligesom der blev afdækket mangler ved kontrolsystemet. Der er truffet foranstaltninger til afhjælpning af disse mangler. Ca. 5 000 nye arbejdspladser var skabt ved udgangen af 1996. Målet fol det nye program er at nå op på over 10. 000 nye arbejdspladser. Ved udgangen af 1997 var der disponeret over ca. 58% af støtten for hele perioden 1995-1999, hvilket tyder på, at hele støtten vil være udnyttet ved periodens slutning. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 97 Af den foreløbige evaluering i 1997 fremgår det, at ESF's interventioner til fordel for menneskelige ressourcer endnu ikke er tilpasset efterspørgslen. Interventionerne bør lægges om for bedre at opfylde de reelle behov hos SM Verne i de pågældende områder. MÅL 3 OG 4 Siden begyndelsen af programmeringsperioden (1995) er der iværksat 490 mål 3-projekter. Ca. 68. 000 har deltaget i uddannelsesforanstaltningerne, svarende til 75% afmalet for perioden 1995-1999. Ca. 380 mål 4-projekter er blevet iværksat, og over 20. 000 SMV'er har deltaget i projekterne. 69. 000 personer har deltaget i uddannelses- og rådgivningsforanstaltningerne, hvilket udgør 85% af forventningerne til hele programmeringsperioden. Uddannelsens varighed for den enkelte deltager har dog været kortere end forudset. Der er ikke foretaget nogen overførsel mellem prioriteter, sammenlægning af foranstaltninger eller ændringer i foranstaltningerne som følge. af midtvejsevalueringen. Der er foretaget en enkelt overførsel af ESF-bevillinger inden for prioritelen «ungdom» (9 mio. ECU). Provenuet fra pristalsreguleringen i 1996 og 1997 er gået til de mest effektive foranstaltninger og til teknisk bistand med henblik på at fremme beskæftigelsespagterne. Mål 4 er gjort mere fleksbibel ved at sammenlægge to mindre foranstaltninger med foranstaltningen «opkvalificering af lønmodtagere». MÅL 5a-landbrug Hvad angår foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er de fleste af udgifterne gået til kompensationsudbctalinger til de ugunstigt stillede områder (90% af udgifterne). De resterende midler vil gå til investeringsprojekter og til støtte til etablering af unge landbrugere. Ca. 1. 200 landbrugere blev hjulpet i 1997 og 180 landbrugere modtog investeringsstøtte. Støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev vedtaget i 1995. Støtten er især koncentreret om kødsektoren (45% af støtten) og sektoren for mælk og mejeriprodukter (40%). Ved udgangen af 1997 havde de finske myndigheder godkendt 133 projekter til et beløb af i alt 158 mio. ECU. MÅL 5a-fiskeri Gennemførelsestempoet var klart hurtigere i 1997, hvor ca. 700 projekter blev godkendt. Ved udgangen af året var der disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden, mens 80% af betalingsbevillingerne var udnyttet. Akvakulturen halter skyldes markedssituationen, som er kraftigt påvirket af den store mængde laks, der opdrættes i Norge. Rapporten fra midtvejsevalueringen blev fremlagt ved udgangen af 1997 og medførte en første ændring af finansieringsplanen. forisat bagefter. Dette MÅL 5b Mål 5b-områderne har en befolkning på 1,1 millioner indbyggere, dvs. en femtedel af den finske befolkning, og områderne dækker en fjerdedel af landets areal. Disse regioner har en meget lille befolkningstæthed (i gennemsnit 11,5 indbyggere pr. km2) og er i høj grad afhængige af landbrugssektoren. Mål 5b-programmerne tager sigte på diversificering og styrkelse af SMV'erne, udvikling af servicesektoren i landdistrikterne og forøgelse af landdistrikternes attraktivitet. Et andet vigtigt mål er tilpasningen af landdistrikterne til den fælles landbrugspolitik. Der forventes en forbedring af strukturen i den finske landbrugssektor ved udvikling af nye kvalitetsprodukter og ved el bedre samarbejde mellem landbrugsbedrifterne og de øvrige virksomheder i landdistrikterne. I programmet for Ålandsøerne gives der prioritet til udvikling af turismen og SMV'erne og til projekter til fremme 98 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) af en bæredygtig udvikling. I samtlige finske regioner er miljøbeskyttelse et aspekt, der går på tværs af i den regionale beslutningsproces. Siden sektorerne, hvorfor miljømyndighederne af ESF medfinansierede har programmets uddannelsesforanstaltninger. inddrages personer deltaget 15. 000 i de start Hovedmålene for programmerne er at mindske den produktivitetsforskel, der er mellem virksomhederne i mål 5b-regionerne og virksomhederne i de øvrige regioner, samt at skabe og bevare arbejdspladser, nedbringe arbejdsløsheden, bremse nedgangen i antallet af bedrifter, tilskynde til diversificering af bedrifternes aktiviteter og højne kvalifikationsniveauet. Rapporten fra midtvejsevalueringen, som blev fremlagt i efteråret, bekræftede, at partnerskabet var begyndt at fungere bedre. I rapporten fremhævedes nødvendigheden af at forbedre den administrative opbygning af programmerne. Endelig fremgik det af rapporten, at de regionale forskelle har tendens til at blive større, særlig mellem regionerne i landdistrikterne med et fortsat faldende befolkningstal og de øvrige regioner. MÅL 6 Midtvejsevalueringen blev afsluttet i december og har medført en række programændringer. Bl. a. er visse foranstaltninger lagt sammen, ligesom der er overført bevillinger fra de mindre effektive foranstaltninger til de foranstaltninger, hvor de disponible bevillinger er fuldt udnyttet. Sidstnævnte foranstaltninger er især foranstaltningerne til forbedring af rammebetingelserne for virksomhedernes arbejde, uddannelsesforanstaltningerne og foranstaltningerne til bekæmpelse af arbejdsløshed. Siden 1995 har 21. 000 personer deltaget i de af ESF medfinansierede uddannelsesforanstaltninger. Også ESF's fra pristalsreguleringen i 1996 og 1997 blev fordelt samtidigt. Der er endvidere truffet foranstaltninger til ydelse af lån til meget små virksomheder. foranstaltning vedrørende informationssamfundet styrkel. Provenuet er blevet Foranstaltningerne omkring landbrugsstrukturernes effektivitet og udviklingen af landdistrikter har indhentet den i starten opståede forsinkelse, foranstaltningerne vedrorende forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter og etablering al producentsammenslutninger for landbrugs- og gartneriprodukter halter derimod stadig bagefter. 2. EU-initiativerne for betalingsbevillingerne mindre Ved samtlige INTERREG IIA-programmer er forpligtelsesbevillingerne udnyttet fuldt ud. Til gengæld er udnyttelsesgraden tilfredsstillende. Dette gælder alle programmer. Årsagen er flaskehalse i administrationen. I de første evalueringsrapporter anbefaledes det at være mere omhyggelig ved udvælgelsen af de projekter, der skal finansieres, ligesom rapporterne indeholdt forslag til relevante kriterier. Forskellene mellem INTERREG IIA's og TACIS' procedurer og budgetbestemmelser har gjort det vanskeligt egentlige grænseoverskridende projekter med Rusland. finansiere at Kommissionen godkendte i 1997 INTERREG ll-C-programmet for Østersø- og Nordsø-regionerne. Der er allerede disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for den finske del af programmet, mens betalingsbevillingerne er udnyttet med 50%. Et nyt URIJAN-program i llelsinki/Vanlaa, som skulle finansieres over reserven, blev godkendt i april. URBAN Joensuu-progiammet forløber yderst tilfredsstillende, idel der ved udgangen af året var disponeret over hele støtten, hvoraf 50% var betalt. Gennemførelsen af SMV-programmet begyndte også at komme op i fart efter den langsomme start. Ved årets udgang var samtlige disponible forpligtelsesbevillinger udnyttet. Inden for menneskelige ressourcer blev der i forbindelse med de to indkaldelser af projekter i henholdsvis 1996 og 1997 udvalgt 128 EMPLOI- og ADAPT-projekter. Projekterne omfatter i alt 509 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 99 tværnationale partnerskaber, hvoraf de fleste er indgået med Det Forenede Kongerige, Italien og Tyskland. Halvdelen af initiativtagerne til programmerne er ikke-statslige organisationer samt kommuner, mens den anden halvdel består af offentlige institutioner og især højere læreanstalter. Der regnes med ca. 6. 000 deltagere i EMPLOI-foranstaltningerne og 4. 000 i ADAPT-foranstaltningerne. Hidtil har ca. 5. 000 personer deltaget i projekterne under disse to initiativer. I mål 6-regionerne blev ti lokalaktionsgrupper (LEADER H) udvalgt, og disse påbegyndte arbejdet i foråret. Arbejdet kom i gang med nogen forsinkelse, dels som følge af den sene beslutning om allokeringen af midlerne til de forskellige grupper, dels som følge af den forsinkede iværksættelse af ESF-foranstaltningerne. Der blev dog godkendt 238 projekter, og ved udgangen af 1997 var 30% af de disponible midler udbetalt. I mål 5b-områderne blev 12 LAG'er udvalgt, og i slutningen af 1997 gik ca. 350 projekter i gang. Det nationale LEADER II-net blev etableret i 1997. / 00 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 2. 2. 14. SVERIGE 1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMVer i Sverige: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig til i alt ca. 400 mio. ECU for perioden 1995-1999, heraf 34% til mål 2, ca. 21% til mål 5b og 45% til mål 6. Alle svenske programmer er stærkt SMV-orienterede. Mål 2: Det vigtigste mål for de fem mål 2-programmer i Sverige er at forbedre de rammebetingelser, hvorunder virksomhederne arbejder, styrke de lokale SMVer og udvikle turistsektoren. Der er taget skridt til følgende almindelige aktiviteter med henblik på opgradering af færdigheder, så de opfylder de lokale behov: en forbedring af erhvervsuddannelserne, så de opfylder de lokale virksomheders behov, uddannelse af nuværende og kommende virksomhedsejere, ledere og ansatte i SMVer, uddannelse af ansatte i brugen af nye teknologier, praktikophold for nyuddannede kandidater i SMVer, lederkurser for kvinder, etablering af kontakter mellem virksomheder og videnscentre, samordning af uddannelsesinstitutioner og og forskningsinstitutter på regionalt plan samt en fortsat udbygning af fjernundervisning. Mål 5b: ESF's indsats tager især sigte på at højne kvalifikationsniveauet i SMVerne ved at fremme virksomhedernes brug af FTU og etablere et samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Mål 6: Som led i foranstaltningen «udvikling af kvalifikationer» tilskyndes SMVerne til et tæt samarbejde med forskningscentrene med det formål at gøre FTU mere tilgængelig for SMVerne. Der gives støtte til interne uddannelsesaktioner, og den samiske befolkning (laplænderne) er blevet tilskyndet til at oprette virksomheder. Under SMV-initiativct illustrerer lo projekter endvidere Fællesskabets indsats til fordel for SMVer i Sverige: • Det «integrerede produktionsnet på Internettet». Dette projekt skal konkret vise fordelene ved informationsteknologierne og forbinde virksomhederne og andre partnere i et fleksibelt samarbejde. Der er også skabt mulighed for "distancesamarbejde". Ca. 30 SMVer fra fire forskellige erhvervssektorer er udvalgt til at afprøve dette nye system. • Projektet «innovationen og virksomhederne 1997-1999» går ud på at øge innovationslysten i SMVer med stort udviklingspotentiale. 15 SMV ere fra Vârmland-regionen deltager i projektet. MÅL 2 De lem mål 2 SPD'er er koncentreret om foranstaltninger til forbedring af de rammebetingelser, erhvervslivet arbejder under, støtte til de lokale SMVer og udvikling af turismen. Der er opstillet ambitiøse jobskabelsesmål (21. 000 nye arbejdspladser), mål, som holder eller endog er blevet overskredet. Efter midtvejsevalueringen besluttede overvågningsudvalgene at forelage visse ændringer i programmerne. Ændringerne vedrører fra pristalsreguleringen, fordelingen bevillingsoverførsler mellem foranstaltninger, en forhøjelse af den højeste EU-medfinansieringssats indførelse af et nyt projekt «regionalt utvecklingsstod» samt for visse foranstaltninger, sammenlægning af visse foranstaltninger. af provenuet Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 101 MÅL 3 OG 4 Som følge af, at SPD'et for mål 3 først blev vedtaget så sent som i december 1995, kom aktionerne først rigtig i gang i efteråret 1996. Siden da er antallet af projekter og deltagere øget væsentligt og nåede i slutningen af 1997 op på ca. 1. 190 projekter og 90. 000 deltagere. Ca. 20% af de deltagere, som afsluttede deres uddannelse i august 1997, har fundet beskæftigelse. EDB-uddannelsescentrene for de unge blev en uventet succes. Alt i alt deltog flere kvinder (53%) end mænd i foranstaltningerne, hvis man ser bort fra indvandrerbefolkningen (44% kvinder). I 1997 bekræftedes tendensen til en diversificering af partnerskabet. Selv om kommunerne fortsat havde det største ansvar for projekterne, mindskedes deres andel væsentligt, efterhånden som andre socioøkonomiske aktører til. Andelen af private virksomheder, der optræder som projektansvarlige, voksede klart i 1996 og 1997 og nåede i 1997 op på 28%. trådte Også SPD'et for mål 4 blev vedtaget sent (i februar 1996). 77% af SPD'ets bevillinger går til et system til fremme af en tilpasning af arbejdstilrettelæggelsen og individuel uddannelse af målgrupper i SMVerne. Ved midtvejsevalueringen anbefaledes visse forbedringer, men ingen overførsler mellem foranstaltninger. Evalueringen har vist, at programmet har haft en meget gunstig effekt på såvel beskæftigelsen som SMV'ernes interne udvikling. MÅL 5a-landbrug Kompcnsationssystemct, som blev indført i 1995, tegner sig for den storste del af bevillingerne til forbedring af landbrugsstrukturerne. 24. 000 landbrugere fik udbetalt kompensation i 1997. I 1996 iværksattes en foranstaltning, der skulle støtte etableringen af unge landbrugere. I 1997 var ca. 155 unge landbrugere omfattet af denne foranstaltning, hvilket bringer antallet af unge landbrugere, som deltager i programmet, op på 800. Tallet er imidlertid lavere end forventet og falder fra år til år. Vod udgangen af 1996 blev en investeringsstøtteordning for landbrugsbedrifter godkendt. Ordningen kom først i gang i 1997, og hidtil har kun 87 landbrugere haft glæde af den. Projekterne er koncentreret om miljøbeskyttelse, beskyttelse af dyr og diversificering af aktiviteterne. til produktion og afsætning af Støtten i marts 1996. Foranstaltningen berører især kødsektoren og sektoren for mælk og mejeriprodukter. De fleste af projekterne i kødsektoren tager sigte på en forbedring af hygiejnen. landbrugsprodukter blev vedtaget 56 mio. ECU blev endvidere overført fra ikke-anvendte mål 5a-foranstaltninger til mål 6-programmer (43,3 mio. ECU), mål 5b-programmer (7,7 mio. ECU) og til en nyskabende aktion i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. MÅL 5a-fiskeri Investeringerne indtager en vigtig plads i såvel forarbejdningen af fisk som moderniseringen og fornyelsen af fiskerflåden. Overvågningsudvalget besluttede efter midtvejsevalueringen at fordele provenuet fra pristalsreguleringen. MÅL 5b Efter en langsom start i efteråret 1996 øgedes tempoet for iværksættelsen af de fem SPD'er kraftigt i for visse foranstaltninger. Administrative startvanskeligheder gik ud over 1997 undtagen udbetalingerne, men situationen er blevet klart bedre som følge af den generelt høje udnyttelse af forpligtelsebevillingerne. for Efter midtvejsevalueringen Vasterbotten-Gavle-Dala, Gotland og Skargarden visse ændringer, der skulle fremskynde iværksættelsen. Ændringerne vedrørte dels bevillingsoverførsler mellem foranstaltninger, dels en forhøjelse af satsen for EU's medfinansiering. I 1997 foreslog Sverige ligeledes en overførsel til mål 5b af 7,7 mio. ECU, der ikke var blevet udnyttet under mål 5a. Beløbet skulle gå til lån til unge iværksættere inden for rammerne af de fem SPD'er samt til en indsats på Gotland, der skulle opveje lukningen af en sukkerfabrik på øen. overvågningsudvalgene forslog 102 MÅL 6 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) SPD'et for mål 6 tager sigte på oprettelse af 9. 500 nye arbejdspladser og 900 virksomheder. Ifølge midtvejsevalueringen vil disse mål blive nået. Overvågningsudvalget vedtog på sit møde i november en række ændringer. En del af provenuet fra pristalsreguleringen i 1996 og 1997 blev fordelt, og man drøftede anvendelsen af de 43,3 mio. ECU, der var blevet overført fra mål 5a. Antallet af foranstaltninger blev reduceret fra 30 til 25, og EU-medfinansieringssatsen blev hævet fra 50% til 75% hvad angår foranstaltningen vedrørende lokaludvikling og udvikling af landdistrikter samt foranstaltningen vedrørende den samiske befolknings opdræt af rensdyr. Endelig blev projektet «regionalt utvecklingsstôd», der går ud på at medfinansiere SMV-fremmende projekter, vedtaget. 2. EU-initiativerne Gennemførelsestempoet for de otte INTERREG H-A-programmer, som Sverige deltager i, steg kraftigt i 1997. Ved udgangen af 1997 var der således disponeret over hele støtten, mens 30% var blevet udbetalt. Der er dog kun sket få udbetalinger til de endelige støttemodtagere. I årets løb blev to programmer («Nordens grønne bælte» og «Nordkalotten») ændret for at bringe overensstemmelse i forbindelse med mellem programmernes geografiske dækning og beslutningsstrukturerne foranstaltninger, der angår samerne. INTERREG II-C-programmerne for Østersøen og Nordsøen blev begge godkendt i december 1997. Betalingsbevillingerne for Østersø-programmet er allerede udnyttet 50%. URBAN-initiativet i Malrno (den tredjestørste by i Sverige) blev først godkendt i december 1996. På trods heraf var der ved udgangen af 1997 allerede disponeret over samtlige bevillinger. SMV-programmet, som omfatter mål 2-, 5b- og 6-regionerne, blev godkendt i juli 1996. Ved udgangen af 1997 var der disponeret over samtlige bevillinger, og 30% af disse var betalt. Et af programmets mål er gennem et net at forbinde ca. 1. 000 SMVer med andre svenske virksomheder eller organisationer. KONVER er det eneste initiativ vedrørende industriel omstilling, Sverige deltager i. Initiativet berører byerne Karlskoga og Karlsborg. Programmet blev godkendt i 1996. Ved udgangen af 1997 var ca. 34% af støtten blevet udbetalt til Sverige, uden at der dog var foretaget nogen udbetaling til de endelige støttemodtagere. Selv om LEADER i 1997, er bevillingsudnyttelsesgraden allerede yderst tilfredsstillende. 100% af forpligtelsesbevillingerne og 40%; af betalingsbevillingerne er således allerede udnyttet. li-programmet «det nationale net» først blev vedtaget Hvad angår menneskelige ressourcer blev der efter den første indkaldelse af projekter udvalgt 47 EMPLOI-projekter og 24 ADAPT-projekter. Der blev indgået henholdsvis 158 og 100 tværnationale partnerskabsaftaler, hvoraf de fleste blev indgået med tyske, italienske, britiske og spanske partnere. 1 1997 blev der iværksat el projekt om nordisk samarbejde omkring formidling af got! praksis. Efter den anden indkaldelse af projekter blev 71 EMPLOI-projekter og 32 ADAlT-projeklei udvalgt. PESCA-initiativet omfatter 16 kommuner, der er afhængige af fiskeriet. De fleste af kommunerne ligger på vestkysten. For at forbedre bevillingsudnyttelsen vil en informationskampagne blive iværksat i 1998. Der vil endvidere blive stillet nationale midler til rådighed og ikke kun midler fra regionerne og lenene, som tilfældet er i dag. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 103 2. 2. 15. DET FORENEDE KONGERIGE L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål Indsats til fordel for SMVer i Det Forenede Kongerige: Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål anslås til ca. 2,4 mia. ECU, heraf 25% til mål 1, ca. 56% til mål 2 og 19% til mål 5b. Hertil kommer ca. 120 mio. ECU under EU- initiativerne til fordel for SMVer. Mål 1: I Mersevside-regionen gennemfører universitetet i Liverpool projektet «Et universitet for virksomhederne», som har til formål at hjælpe regionens virksomheder og skaffe arbejde til unge universitetsuddannede i de lokale virksomheder. Lokale virksomheder får således tilskud til at ansætte unge dimittender til at udvikle informationsteknologisystemer, udføre marketingopgaver osv. De unge dimittender følger en intensiv uddannelse i handelsfag og ansættes af virksomhederne for en seks måneders periode. Efter de seks måneder kan de ansættes på normale vilkår. Hidtil er der iværksat 1. 200 projekter for SM Verne i Merseyside. 1 alt 550 nye arbejdspladser er blevet oprettet. Ca. 2. 000 arbejdsløse dimittender har fundet arbejde, og 70% af disse er blevet fastansat i regionens virksomheder. Det er meningen, at projektet skal nå 5. 000 af regionens SMVer, herunder 75% af de SMVer, som i det økonomiske program for Merseyside betragtes som virksomheder med stort vækstpotentiale. Islands i Skotland er der indført «rådgivning om I Highlands & informations- og kommunikationsteknologier». Denne rådgivningstjeneste, der oprindelig blev indført som led i LEADER I-initiativet, er blevet til et treårigt projekt under mål 1-programmet. Den oprindelige støtte fra EFRU beløb sig til 131. 500 ECU, men projektet har haft så stor succes, at det er blevet viderefort med en ny bevilling på 360. 000 ECU. Projektet tager sigte på gennem rådgivning at stimulere SMV'ernes investeringer i informationsteknologier. Projektet hjælper bl. a. SMVerne med at finde frem til nye investeringsmuligheder og tilpasser indsatsen efter hver enkelt SMVers specifikke behov og personalets kvalifikationer. Endvidere skal projektet hjælpe SMVerne med at overvinde «år 2000»-problemet på edb-området. Takket være dette projekt er der oprettet over 50 varige distancearbejdspladser på de vestlige øer med en meget perifer beliggenhed. Rådgivningsprojektet er forbundet med andre europæiske projekter som f. eks. ITSCAN, som er iværksat ai'Scottish Office, og som støtter partnerskabsprojekter med skandinaviske organisationer i henhold til artikel 10 i EFRU- forordningen. Mål 2: Alle de 13 SPD'er, der blev godkendt i 1997, indeholder en nøjere analyse af SMV'ernes plads i det regionale erhvervsliv og et tilsagn om en bedre overvågning af foranstaltningerne og storre fokusering på mindre virksomheder. SMVerne har en høj prioritet i SPD'erne, hvilket gør det muligt at målrette foranstaltningerne på SMVer i højere grad, end det var muligt med de generelle foranstaltninger til støtte af økonomiske aktiviteter og til fremme af infrastrukturer i de tidligere programmer. Hvert enkelt af de nye programmer definerer klart, hvilke foranstaltninger der skal finansieres i SMV'ernes levetid fra etableringen, og indtil finansieringen af udvidelsen er sket. Programmerne regulerer også SMV'ernes adgang til venturekapital på regionalt plan. I regionen North East England blev et projekt til fordel for SMVer, nemlig «New Enterprise Strategy» iværksat i 1995 på initiativ af Teesside Training and Enterprise Council. Projektet har til formål at stimulere væksten i nyetablerede virksomheder og skabe arbejdspladser i regionen. EFRU's og ESF's medfinansiering beløber sig til 1,3 mio. ECU af de samlede omkostninger på 14,8 mio. ECU. Projektet beslår i el sløtlenetværk af lokale partnere, som rådgiver iværksættere. Sideløbende hermed er der oprettet en capital grant fuml til iværksættere, som forpligter sig lil al oprelle en ny arbejdsplads. Herved far iværksætterne mulighed for at få stillet en startkapital på højst 4. 6(M) ECU til rådighed. Hidtil er der gennem dette projekt ydet støtte til over 1. 8(H) regionale SMVer, heraf 560, der er etableret af kvinder. 77% af disse SMVer overlever endnu 18 måneder efter deres oprettelse, 104 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) hvilket er en yderst tilfredsstillende «overlevelsesprocent». Af de 3. 200 arbejdspladser, som projektet har skabt i regionen, er 200 blevet besat af langtidsledige og 600 af unge under 25 år. Mål 5b: Mange regioner er karakteriseret ved at have et stort antal små og meget små virksomheder. SPD'erne indeholder derfor en vifte af foranstaltninger, der skal hjælpe med at udnytte disse SMVers vækstpotentiale. I f. eks. South-West England er de fleste af program 5b-midlerne afsat til SMVer og økonomisk udvikling. Foranstaltningerne omfatter målrettede uddannelser, erhvervsmæssig rådgivning og støtte til finansiering af infrastrukturer. Ca. 40% af fællesskabsbidraget er øremærket til denne prioritet, 25% går til diversificering og udvikling af andre sektorer end landbrugssektoren, mens ca. 15% går til finansiering af foranstaltninger til fordel for menneskelige ressourcer. MALI Tre britiske regioner er omfattet af mål 1: Merseyside, Highlands & Islands og Northern Ireland. Under programmernes gennemførelse i 1997 blev væglen lagt på midtvejsevalueringen og følgerne heraf. I Merseyside blev programmet således ændret i juli. Hovedændringerne var en begrænsning af støtten til infrastrukturer (herunder transportinfrastrukturer) og en styrkelse af foranstaltningerne til fremme af den økonomiske udvikling i de ugunstigst stillede lokalområder. En ny foranstaltning blev indført for at fremme udviklingen af informations- og kommunikationsteknologier. I Highlands & Islands førte midtvejsevalueringen til en anbefaling af visse justeringer, som dog ikke skulle ændre den oprindelige strategi gående ud på en bedre målretning af ESF-foranstaltningerne mod personer, der reelt har været genstand for social udstødelse. Gennemførelsen af programmet på fiskeriområdet tog fart. De godkendte projekter repræsenterer 53% af den samlede investering. I Northem Ireland fordeltes en ikke udnyttet del af provenuet fra pristalsreguleringen for de foregående år. Der blev ikke overført bevillinger mellem prioriteter. De fleste ændringer vedrørte transportforanstaltningen, som fik tilført yderligere 28 mio. ECU til forbedring af den offentlige transport. Andre ændringer indebar en omfattende omprioritering, selv om ændringerne kun gav anledning til mindre bevillingsmæssige rokeringer. F. eks. blev der lagt større vægt på de dårligst stillede persongrupper; flere overvågningsudvalg blev åbnet for deltagelse fra arbejdsmarkedets til undersøgelse af rationaliseringen af parter; og endelig blev der oprettet en gruppe lokaludviklingsaktionerne som følge af den succes, som SPD'et og PEACE-initiativet havde opnået på i venteposition, bl. a. som følge af utilstrækkelig medfinansiering på nationalt plan (såvel offentlig som privat). Som det var tilfældet i andre britiske regioner forsinkede BSB-krisen (kogalskab) i øvrigt også her de planlagte landbrugsinvesteringer. Gennemførelsen af fiskeriprogrammet begyndte at gå hurtigere, og FIUF fik tildelt yderligere 1,5 mio. ECU. lokaludviklingsområdet. Foranstaltningerne vedrørende landbrugsinvesteringer forblev For alle tre regioners vedkommende blev det efter midtvejsevalueringen besluttet at forbedre programovervågningen og opstille mere ambitiøse mål for programmerne (især målt i nye arbejdspladser og tilpasning af foranstaltningerne til de langtidslediges behov). MÅL 2 De 13 SPD'er for mål 2 for perioden 1997-1999 blev godkendt i perioden april-juli. For første gang i Det Forenede Kongerige blev arbejdsmarkedets parter optaget i overvågningsudvalgene. De lokale politikere deltager nu fast i disse udvalg. Arbejdsmarkedets parter er som regel repræsenteret af Trades Union Congress' regionale kontorer og af Confederation of British Industry. Den vigtigste nyskabelse i programforvaltningen var anvendelsen af strategier for gennemførelsen af SPIVernes prioriteter og for udvælgelsen af projekter og foranstaltninger. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 105 Mange overvågningsudvalg benytter sig af eksperter under programmernes iværksættelse. I North- East England oprettede overvågningsudvalget således en arbejdsgruppe for lige muligheder for at følge udviklingen på dette område og udveksle eksempler på god praksis mellem projekterne. I visse regioner blev der oprettet miljøgrupper. Der blev lagt større vægt på jobskabelse dels gennem støtte til oprettelse og udvikling af SMVer, dels gennem en mere målrettet investeringsstøtte. I de fleste af SPD'erne blev tilskyndelse til gennemførelse af økonomiske udviklingsprojekter for lokalsamfund, navnlig bysamfund, i de dårligst stillede mål 2-områder udnævnt som en specifik prioritet. Alle mål 2-SPD'er indeholdt et krav om en omfattende gennemgang af basisinformationer samt af målene for programmernes aktiviteter, resultater og virkning senest seks måneder efter første møde i overvågningsudvalget. Dette vil styrke programovervågningen og -evalueringen. Ved udgangen af 1997 var der disponeret over næsten hele ESF-støtten. Der blev kun indgået få EFRU-forpligtelser i 1997, idet overvågningsudvalgene især koncentrerede deres indsats om at definere og godkende handlingsplaner og sammenknyttede projekter, som var klar til den kommende finansiering. Der var kun disponeret over en ret begrænset del af EFRU-støtten. Ikke alle programmerne for 1994-1996 nåede at blive afsluttet, og derfor blev ca. 155 mio. ECU overført til 1997-1999. MÅL 3 OG 4 I december 1996 blev et nyt SPD for mål 3 vedtaget for perioden 1997-1999. Der blev oprettet et nyt organ, der skulle gennemføre programmerne, og som skulle gøre det muligt klart af afdække hver enkelt regions behov. De regionale udvalg står herefter for fordelingen af midler på lokalt plan. Udvalgene ledes af regeringsembedsmænd og har som medlemmer bl. a, repræsentanter for hver erhvervssektor samt for arbejdsmarkedets parter. Hver region udarbejder en regionaludviklingsplan, hvori der i forbindelse med SPD'et fastlægges en strategi og en prioritering, ligesom der fremlægges taloplysninger. Denne regionalisering af indsatsen gjorde det muligt for overvågningsudvalget klart at påvise komplementariteten mellem mål 3-foranstaltningerne og foranstaltningerne under mål 2. 5b og EU-initiativerne. Den 18. november 1997 forelagde de britiske myndigheder Kommissionen deres mål 4-program. Umiddelbart derefter påbegyndtes forhandlingerne om SPD'et for perioden 1998-1999. Dette SPD blev vedtaget af Kommissionen den 13. marts 1998. ESF's medfinansiering beløber sig til 247,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 549,6 mio. ECU). MÅL 5a-landbrug Ca. 95% af de 138 mio. ECU, der er afsat til forbedring af landbrugsstrukturer, skal benyttes til kompensationsudbetalinger. I 1997 modtog ca. 58. 000 bedrifter sådanne udbetalinger. De resterende 5% gik til finansiering af investeringsprojekter. Hvad angår støtten til produktion og afsætning af landbrugsprodukter har Det Forenede Kongerige fået tilladelse til al begrænse støttens anvendelse i England til projekter modtaget inden udgangen af marts 1996. I Scotland og Wales linder støtteforanstaltningerne anvendelse indtil udgangen af 1999. »Som følge heraf blev EUGFL's bidrag sat ned fra de oprindelige 227 mio. ECU (il 51 mio. ECU. Ved udgangen af 1997 var ca. 187 projekter blevet godkendt. De fleste af projekterne vedrørte sektorerne frugt og grønsager, kød, kartofler og mælk. MÅL5a-fiskeri Ved udgangen af 1997 var over 33% af investeringerne blevet godkendt. De godkendte investeringer drejede fartøjernes sikkerhedsudstyr, produktion og afsætning, havnefaciliteter osv. Tallet forventes at stige, særlig for (oplægning), modernisering af fiskeriindsatsen tilpasning af sig om 106 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Wales' vedkommende. Som følge af manglende offentlig støtte blev der endvidere kun investeret meget lidt i akvakultursektoren. Oplægningsprojektet blev iværksat i august 1997 og vil koste i alt 21 mio. ECU. Ifølge dette projekt skal yderligere 108 fiskerfartøjer oplægges, hvilket vil bringe Det Forenede Kongerige i nærheden af målene i det flerårige udviklingsprogram (FUP HI). Ca. 700 fiskerfartøjer er blevet oplagt i de seneste fem år. En evalueringsrapport om oplægningsordningen i Det Forenede Kongerige har bekræftet ordningens succes. Efter langvarige drøftelser og forhandlinger blev det nye FUP IV for perioden 1997-2001 godkendt i december. Fiskeriindsatsen vil blive reduceret ved en kombination af en begrænsning af antallet af fartøjer og en begrænsning af fiskeriaktiviteten. Der er fastsat mål for hvert enkelt fiskerisegment. MÅL 5b For samtlige 11 programmer blev der valgt en integreret løsning. Hvor det var muligt, blev udviklingen af SM Ver og landbruget koblet sammen for at maksimere programmernes effekt. Den foreløbige evaluering af de 11 programmer er stort set afsluttet. De foreløbige resultater bekræfter validiteten af den oprindelige strategi og de oprindelige finansielle tildelinger. Der foreslås kun få ændringer af finansieringsplanerne. Til trods for de forbehold, der er taget, vil programmernes jobskabelsesmål sandsynligvis blive mere end opnået. Som tilfældet er for mål 5a kan arbejdsmarkedets parter og de lokale folkevalgte nu også deltage i overvågningsudvalgene. 2. EU-initiativerne De sidste EU-initiativprogrammer blev godkendt i slutningen af 1997: 3 SMV (England mål 2. England mål 5b, Merseyside) og 4 URBAN (Brighton, Bristol, Coventry og Leeds). Hertil kommer det tværnationale INTERREG HC-program «Nordsøen», som Det Forenede Kongerige deltager i. I SMV-programmerne for England er der fastlagt tre indsatsområder: direkte SMY-stotte, der skal hjælpe SM Verne med at udvikle egne strategier i samarbejde med internationale partnere; etablering af et internationalt SMV-netværk; og udvikling af menneskelige ressourcer. Disse tre programmer forventes at føre til oprettelse af 3. 5(H) nye arbejdspladser i de kommende fire år. Programmerne under de fire EU-initiativer vedrørende industriel omstilling (KONVER, RETEX, RESIDER II og RECHAR II) er blevet forlænget indtil udgangen af 1999 og har fået tilfø/i ekstra midler fra reserven. Hvad angår URBAN er der vedtaget fire nye programmer som følge af fordelingen af reserven, ligesom Merseyside-programmet er blevet udvidet til at omfatte Leasowe-kommunen. I Northern Ireland omfatter URBAN-programmet foranstaltninger fremme af samarbejdet mellem lokalsamfundene ud over de traditionelle renoveringsforanstaltninger for nedslidte kvarterer i Belfast og Londonderry. til En stor del af forsinkelserne i gennemførelsen af betalingerne under PEACE-initiativet kan tilskrives initiativets finansielle forvaltningssystem, hvor midlerne kanaliseres gennem finansielle mellemled og distriktspartnerskaber. Europa-Parlamentet vedtog i efteråret at bevilge PEACE-initiativet en ekstra støtte på 100 mio. ECU. Det er endvidere muligt, at en støtte på yderligere KM) mio. ECU vil blive vedtaget i 1998. Inden for menneskelige ressourcer blev 339 nye EMPLOI-projekter udvalgt efter den anden indkaldelse af projekter. 48 af de 339 projekter vedrører mål 1-regioner (heraf 27 for Northern Ireland). De britiske myndigheder foreslog i slutningen af 1997 at overføre 16 mio. ECU fra ADAPT- initiativet til EMPLOI-initiativet, men denne overførsel har endnu ikke fundet sted. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 107 178 ADAPT-projekter blev udvalgt efter den anden indkaldelse af projekter. 14 af projekterne var mål 1-projekter (heraf ni for Northern Ireland). De vedtagne projekter var imidlertid ikke så dyre som budgetteret, hvilket er baggrunden for anmodningen om en overførsel på 16 mio. ECU. Selv efter denne overførsel vil en stor del af ADAPT-støtten dog være uudnyttet. Derfor har de britiske myndigheder efter aftale med Kommissionen foreslået en tredje indkaldelse af projekter (begrænset udbud) i 1998 i tilknytning til den britiske regerings projekt «Et universitet for industrien». På LEADER Il-området har det vist sig problematisk, at der ikke findes et af EU medfinansieret nationalt net. Den manglende enighed om, hvorfra den nationale medfinansiering skal hentes, risikerer at hindre iværksættelsen af LEADER Il-foranstaltningerne. Der er ganske vist sket fremskridt efter etableringen af LEADER-aktionsgrupperne (LAG'erne) i mål 5b-områderne, men det har alligevel ikke været muligt at udnytte alle bevillingerne. Mål 5b-LAG'erne har især haft vanskeligt ved at skaffe offentlig regional og lokal medfinansiering som supplement til fællesskabsfinansieringen, hvilket bremser interventionernes gennemførelse. Visse LAG'er er begyndt at udvikle tværnationale kontakter. De 24 LEADER-grupper, der i Northern Ireland er valgt til at iværksætte programmet, går til opgaven med stor alvor. Under PESCA-initiativet har det været nødvendigt at oprette mange arbejdsgrupper, der kan sikre, at projekterne opfylder de reelle behov "i marken". Fiskerierhvervet, som først var forbeholdent over for PESCA-initiativet, er blevet begejstret for mange af foranstaltningerne. Fremskridtene forventes al tage yderligere fart i 1998. W0) KAPITEL 3: EVALUERING OG ANALYSE AF STRUKTURFONDENES VIRKNINGER Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 111 Evalueringerne i 1997 havde to formål: • • at effektivisere fondenes anvendelse; at forberede de fremtidige programmeringer af strukturfondsstøtten. Der skulle i første omgang foretages foreløbige evalueringer, ligesom interventionernes effektivitet skulle undersøges. De foreløbige evalueringer kan også betragtes som et første bidrag til den efterfølgende programmering, idet evalueringerne bl. a. danner grundlag for udarbejdelse af udviklingsplaner og valg af egnede styringsmetoder. Derefter skulle der på fællesskabsplan gennemføres tematiske evalueringer rettet mod et begrænset antal områder (SMV'er, F&U og innovation, miljø) og ét horisontalt tema (partnerskabet). De tematiske evalueringer afviger fra de foreløbige evalueringer ved at gå på tværs af sektorerne, idet man ved de tematiske evalueringer søger at finde frem til egnede strategier til brug for en nærmere undersøgelse af visse støtteprioriteter. Beskæftigelsestemaet går igennem alle evalueringer som en horisontal prioritet. Målingen af de forskellige programmers beskæftigelseseffekt skal nemlig ske på grundlag af pålidelige og sammenlignelige beregninger. Endelig blev der gjort en del ud af at konsolidere evalueringsmetoderne og -værktøjerne, uddanne brugerne og formidle evalueringsresultaterne til disse. 3. 1. FORELØBIGE EVALUERINGER Der blev i 1997 foretaget foreløbige evalueringer for samtlige mål. Resultaterne af disse evalueringer kan benyttes som grundlag for programtilpasninger. Status over EUSR'erne og SPD'erne for mål 1 og 6: I 1997 blev der gennemført ca. 100 foreløbige evalueringer af mål 1 og 6 i de forskellige medlemsstater. Formålet var at kontrollere effektiviteten, inkl. omkostningseffektiviteten, af interventionerne samt kvaliteten af styresystemerne. Disse evalueringer kan eventuelt føre til en kvalitetstilpasning af interventionerne. Der er forskel på, hvor grundigt medlemsstaterne går til værks. Der er også forskelle mellem programmerne i samme medlemsstat. I Italien besluttede man f. eks. først at foretage en «intern« evaluering af EUSR'en, idet det ikke lykkedes at gøre udvælgelsen af de uafhængige bedømmere færdig i 1997. For mål 1-programmer, hvis finansielle andel af Strukturfondene kan beregnes på nationalt plan. er der i evalueringerne også indgået skøn over de makroøkonomiske virkninger. Den mest gængse makromodelmetode, der simulerer strukturfondsinterventionernes efterspørgsels- og udbudsmæssige bivirkninger, er nu veletableret, selvom metoden må udvikles yderligere på visse felter. Trods forskellene i meloder og resultater bekræftede alle evalueringer, at de vigtigste mål I-programmer har haft positive vækst- og beskæftigelsesvirkninger. Ca. i midlen af 1998 vil Kommissionen i en særskilt rapport gøre status over indholdet og anvendelsen af disse evalueringer. Kommissionen vil i rapporten også søge at beskrive, i hvilket omfang der er taget hensyn til Kommissionens retningslinjer ved midtvejstilpasningerne af interventionerne. Der er eller vil blive foretaget tilpasninger i de fleste EUSR'er og SPD'er. De sidste tilpasninger vil være afsluttet i løbet af første halvår 1998 undtagen for Merseyside, Irland og Nordirland. Nedenfor følger de vigtigste oplysninger, der foreligger for mål 1. 112 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) I de nye tvske delstater blev de operationelle programmer underkastet eksterne evalueringer, hvis resultater blev forelagt overvågningsudvalgene og de forskellige underudvalg. Der blev endvidere foretaget en samlet evaluering af hele EFR'en omfattende en sammenfatning af de forskellige delevalueringer. De regionale myndigheder har i høj grad været inddraget i evalueringerne. Disses indvirkning på gennemførelsen af interventionerne er dog vanskelig at måle som følge af de mange økonomiske justeringer, der finder sted under hele programforløbet. 1 Burgenland (Østrig) drøftes evalueringsrapporten hen ad vejen mellem partnerne. Dette har ført til anbefalinger om bl. a. en nødvendig rationalisering af den økonomiske støtte til virksomhederne og øget støtte til oprettelse af virksomheder og til turistprojekter i den sydlige del af Burgenland med henblik på at skabe nye beskæftigelsesmuligheder. I den foreløbige evaluering lægges der endvidere vægt på nødvendigheden af en bedre overvågning (navnlig hvad angår indsamling af oplysninger) og en styrkelse af den horisontale koordinering mellem de forskellige administrationer. Der er kun foretaget få finansielle tilpasninger, som ikke ændrer støtteprioriteringen. i overvågningsudvalget. Det blev på baggrund I Hainaut (Belgien) blev der i april 1997 foretaget en foreløbig evaluering af SPD'et, som blev grundigt drøftet i evalueringsrapporten besluttet at ændre programmeringerne på visse punkter. Man besluttede bl. a. at opgive foranstaltningen om omstilling af nedslidte industriområder til fordel for øget støtte til virksomhederne. Denne ændring skulle give mere effektive strukturinterventioner på mellemlangt og langt sigt. af anbefalingerne Hvad angår de spanske mål 1-regioner bekræftede evalueringerne, at programmerne skrider planmæssigt frem. Hovedkonklusionen var, at der ikke bør ske store ændringer i EUSR- interventionerne, men at det er nødvendigt at forbedre overvågningssystemet. Hovedændringerne i forhold til den oprindelige EUSR er en forøgelse af støtten til erhvervslivet, optagelse af «udvikling af informationssamfundet» som nyt underområde samt finansiering af de regionale og lokale beskæftigelsespagter. Der blev foretaget foreløbige evalueringer i de franske mål l-regioner. Rapporten for Reunion var ikke færdiggjort ved udgangen af 1997. For Guadeloupe. Guyane og Martinique skete der liere omprogrammeringer for at fremskynde iværksættelsen af interventionerne. Evalueringerne i disse \\v regioner har vist, at tilpasningerne har været hensigtsmæssige, og har - f. eks. i Martiniques tilfælde - afsløret overvågningssystemets svagheder, som undertiden har vanskeliggjort omprogrammeringerne. Evalueringsrapporten for Corse blev udarbejdet i juni 1997, men påvirkede ikke programmets praktiske gennemførelse. Den foreløbige evaluering for Nord-Pas-de-Calais byggede på oplysninger fra den overvågning, som de regionale administrationer havde etableret. Blandt anbefalingerne kan nævnes en styrkelse af integrationen mellem EFRU- og ESF-foranstaltningerne og en mere restriktiv anvendelse af udvælgelseskriterierne ved fordelingen af beskæftigelses- og innovationsstøtten blandt SMV'crne. På grundlag af evalueringen traf overvågningsudvalget en række beslutninger om programændringer, bl. a. en omdirigering af største beskæftigelseseffekt, en kraftigere inddragelse af den private sektor i turistinvesteringerne saml overførsel af bevillinger lil miljøforanstaltninger. foranstaltningerne med den tilgodese for at støtten 1 de græske regioner blev 13 evalueringsrapporter om de regionale programmer færdiggjort, og der blev udpeget bedømmere, der skulle evaluere sektorprogrammerne og samtlige EUSR'er. Disse fremskridt blev dog sat tilbage af manglende ressourcer i de nationale og regionale administrationer. Der blev på Kommissionens initiativ arrangeret et seminar til udveksling af erfaringer. Tilpasningen af de regionale programmer blev foretaget i første kvartal 1997. Tilpasningen førte hverken til bevillingsoverførsler mellem programmerne eller til ændring af prioriteringen. I andet halvår 1997 foretog de nationale og regionale myndigheder mere omfattende justeringer af Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 113 sektorprogrammerne. Disse justeringer og tilpasninger forventes at føre til ændringer i EUSR'en i løbet af første halvår 1998. I Irland var midtvej sundersøgelsen karakteriseret ved den betydning, evalueringerne er blevet tillagt i i partnerskabet gennemgik de nationale myndigheder og beslutningsprocessen. Som Kommissionens tjenestegrene sammen midtvejsevalueringen af EUSR'en. Samtlige operationelle programmer havde i forvejen været genstand for foreløbige evalueringer, som blev godkendt og behandlet i de respektive overvågningsudvalg. led I lyset af de ændrede økonomiske forudsætninger peger midtvejsevalueringen af EUSR'en mod visse strategiske kursændringer. Det foreslås f. eks. at øge støtten til infrastrukturerne uden for byerne og støtten til udstødelsestruede persongrupper samt at reducere støtten til virksomhederne, især hvad angår stærkt efterspørgselsstyrede aktiviteter eller aktiviteter, hvor offentlig støtte ikke er helt berettiget. Rapporten indeholder ligeledes en række anbefalinger om forvaltningen og iværksættelsen af interventionerne for at opveje den manglende konkurrence, der præger visse delvis strukturfondsfinansierede offentlige tjenester, og den dårlige kvalitet af visse overvågnings- og evalueringsindikatorer. Overvågningsudvalgets retningslinjer for midtvej sundersøgelsen (vedtaget i juli 1997) er i høj grad inspireret af bedømmernes forslag og nødvendigheden af at styrke visse foranstaltninger i overensstemmelse med Fællesskabets prioriteter (f. eks. de regionale og lokale beskæftigelsespagter). De finansielle tilpasninger har ganske vist ikke betydet en væsentlig ændring af EUSR'ens strategiske prioriteter (reallokering af 160 mio. ECU fra strukturfondene), men har dog medført strukturelle ændringer, hvis virkninger først vil slå igennem på mellemlangt og langt sigt. I de syditalienske regioner afdækkede den foreløbige evaluering foretaget af centraladministrationen mangler i programmeringen, især hvad angår de kvantificerede mål (inkl. de beskæftigelsesrelaterede mål). Resultaterne af den foreløbige evaluering taler endvidere for en rationalisering af virksomhedsstøtteordningerne, en øget indsats til fremme af efter- og videreuddannelsen og de nyskabende uddannelsesaktioner samt en forenkling af procedurerne for projektudvælgelse. isair hvad angår EUGFL-Udviklingssektionen. De fleste af de operationelle programmer blev tilpasset for bedre at kunne udnytte bevillingerne, mens de igangværende ændringer af EUSR'en vil blive styret af nødvendigheden af at anvende de ikke-programmerede bevillinger til mere effektive interventioner, der opfylder væsentlige prioriteter som f. eks. beskæftigelsen (her tænkes især på de regionale og lokale beskæftigelsespagter). I Portugal bekræftede midtvejsevalueringen alt i alt de prioriterede felter i EUSR'en og de tilsvarende bevillinger. De foreslåede justeringer med henblik på midtvej sundersøgelsen går især ud på at fremme jobskabelsen yderligere, øge miljøindsatsen, støtte SMVerne, fremme indførelsen af nye teknologier (især teknologier, der har relation til informationssamfundet og SMVerne) og lærdiggore visse basisinfrastrukturer. Den foreløbige evalueringsrapport for Flcvoland (Nederlandene) (december 1997) indeholdt bl. a. forslag om en bedre integrering af fondene for at øge synergieffekten mellem de forskellige strukturstøttekategorier. Overvågningsudvalget har ikke fulgt denne opfordring og har kun foretaget mindre ændringer i programmet. Det må dog fremhæves, at især ESF-foranslaltningerne allerede var blevet justeret i december 1996. Bl. a. blev beskæftigelsesstøtten forøget. I Det Forenede Kongeriges tre mål 1-regioner har evalueringerne i 1997 spillet en væsentlig rolle for omprogrammeringen af støtten. For Nordirland havde bedømmeren foreslået en række muligheder, herunder en «nulløsning» (ingen ændringer), som i sidste ende blev vedtaget af overvågningsudvalget. For SPD'et for Merseyside tager programændringerne hensyn til konklusionerne af evalueringen og til Kommissionens retningslinjer for strukturfondsprogrammernes gennemførelse indtil udgangen af 1999. Hvad angår Highlands and Islands vil evalueringsresultaterne blive lagt til grund for de reguleringer, der skal træffes beslutning om i løbet af 1998. 114 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Resultaterne programtilpasningerne. af midtvejsevalueringerne for mål 6 udgjorde et godt grundlag for I Finland blev evalueringsrapporten behandlet i overvågningsudvalget den 1. og 2. december 1997. i februar 1998. Rapporten indeholdt bl. a. forslag om at fremme Rapporten blev offentliggjort større for at give overførsel gennemslagskraft. Midtvejsundersøgelsen blev færdiggjort bortset fra beslutningen om at lade rentegodtgørelsesordningerne indgå i programmet. af bevillinger mellem foranstaltningerne foranstaltninger I Sverige blev evalueringsrapporten færdig i oktober 1997 og kunne således anvendes som grundlag for omprogrammeringen. Det blev bl. a. anbefalet at reducere antallet af foranstaltninger og forenkle administrationen af strukturfondene. peger Hvad særlig angår programmerne for udvikling af menneskelige ressourcer under mål 1 bekræftede evalueringerne, at der var god overensstemmelse mellem programmerne og arbejdsmarkederne. Evalueringsresultaterne og beskæftigelsesstøtteforanstaltninger, som navnlig unge og korttidsledige har del i. Resultaterne af programmerne synes at bekræfte konklusionerne i de efterfølgende evalueringer af programmerne for den foregående periode. De gode resultater af jobformidlingen, kvaliteten af den erhvervsmæssige integration og fremgangen for uddannelsesforanstaltningerne blev fremhævet. Dog er det især selve systemerne, der påvirkes af foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer i mål 1- regionerne. uddannelses- overvægt klassiske en på af Foreløbig evaluering af mål 2: Den forudgående evaluering af programmerne under mål 2 for 1997-1999 blev behandlet i den ottende årsberetning om strukturfondene (1996), hvortil der henvises. Nærværende beretning indeholder i punkt 3. 3 også en evaluering af fondenes beskæftigelseseffekt. Hvad angår den efterfølgende evaluering for perioden 1994-1996 er programmerne i afslutningsfasen, og der gøres for tiden status over evalueringen af disse programmer. De rapporter, der foreløbig er udarbejdet, giver ikke noget samlet overblik over situationen. Foreløbig evaluering af mål 3: Mål 3's effekt afhænger i høj grad af medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedspolitik. Mål 3 har ikke alene ændret de nationale eller regionale politikker i en for arbejdsløshedstruede personer gunstig retning, men har også påvirket selve udformningen af foranstaltningerne. Der har hidtil været en tendens til overvægt af uddannelsesforanstaltninger, men der kan nu registreres en kraftig diversificering og vedtagelse af helhedsløsninger. Personer, der trues af langtidsledighed, har haft et tilfredsstillende udbytte af programmerne. Programmerne må dog i højere grad fokusere på de mest udsatte personer og mere langvarige foranstaltninger (som led i indslusningsforløbet). Bedømmerne har bemærket, at der er en overpræsentation af ungdomsforanstaltninger og en underrepræsentation af foranstaltninger for «personer udelukket fra arbejdsmarkedet», men denne situation kan skyldes de komplekse støtteregler. Foreløbig evaluering af mål 4: Med mål 4 er der med få midler skabt et nyt koncept. Efter en langsom start de to første år begynder idéerne at tage form på nationalt plan. Der er opstået en ny praksis på efter- og videreuddannelsesområdet. Som eksempler kan nævnes den spanske ordning for efter- og videreuddannelse, som helt styres af arbejdsmarkedets parter, og indførelsen af efter- og videreuddannelsesforanstaltninger i de svenske "mikro"-virksomheder. Mål 4 har i dag tre år efter iværksættelsen vist tilpasse uddannelsessystemerne til de industrielle forandringer, men også sine muligheder for at nå SMV'erne, som traditionelt ikke er særlig uddannelsesorienterede. innovative potentiale som middel ikke alene til at sit Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 115 Foreløbig evaluering af mål 5a - landbrug; Evalueringen af mål 5a-foranstaltningerne i mål 1-regionerne er omfattet af evalueringen af mål 1. Hvad angår regionerne uden for mål 1 evalueres de SPD'er og EUSR'er, der vedrører forordning (EF) nr. 951/97, af uafhængige instanser. Resultaterne af evalueringen i visse medlemsstater har været forelagt overvågningsudvalgene til behandling, mens evalueringen i andre medlemsstater endnu ikke er færdige. Nogle af rapporterne indeholder anbefalinger, som har resulteret i programændringer. Først i 1998 vil der blive taget skridt til en systematisering af evalueringerne af de mål 5a- foranstaltninger, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 950/97. Foreløbig evaluering af mål 5a - fiskeri: For seks af de 12 FIUF-programmer under mål 5a-fiskeri var evalueringen afsluttet ved udgangen af 1997. For fire andre programmers vedkommende er evalueringerne stadig i gang (Finland, Frankrig, Grækenland og Nederlandene), mens evalueringen af de to sidste programmer (Italien og Luxembourg) endnu ikke er påbegyndt. Samtlige programmer vil blive analyseret i 1998, og der vil blive udarbejdet et kvalitativt resumé med en kvalitetsbedømmelse. Både fællesskabspolitikkerne, programmerne, foranstaltningerne og projekterne vil blive analyseret. Foreløbig evaluering af mål 5b: De foreløbige evalueringer er færdige for de fleste af regionerne som følge af partnernes store indsats i første halvår 1997. Evalueringerne har bekræftet, at strategierne i programmerne stadig er fornuftige, og at bevillingerne til de forskellige foranstaltninger er passende. Der skete gode fremskridt i 1997, efter at medlemsstaterne havde fremskyndet processen. Forsinkelserne forventes at blive begrænset yderligere som følge af de programændringer, de foreløbige evalueringer har peget på. Evalueringerne har afsløret visse problemer i overvågningssystemerne og bekræftet regionernes forventninger til resultaterne af programmerne. EU-initiativer: Da de fleste af EU-initiativerne først blev godkendt forholdsvis sent, er der kun foretaget foreløbige evalueringer for få af disse initiativer. Som eksempler kan nævnes LEADER II, EMPLOI og ADAPT: • LEADER II: Den foreløbige evaluering af EU-initiativet LEADER II er begyndt, og de første rapporter er færdige for visse af mål 1-regionernes vedkommende. Rapporterne vedrører 102 programmer. Heraf er nogle nationale, mens andre er regionale programmer, som gennemføres i mål 1-, 5b- og 6-regioner. Rapporterne skal foreligge i løbet af første halvår 1998. • EMPLOI oc; ADAPT: De hidtil modtagne rapporter er mest af kvalitativ art og indeholder endnu kun få kvantificerede analyser. Det kan dog allerede nu konstateres, at Fællesskabets og medlemsstaternes administratorer er stødt på visse vanskeligheder i forbindelse med forberedelsen af projektgennemførelsen, udbygningen og overvågningen af de tværnationale partnerskaber og fastlæggelsen af de forskellige parters respektive roller. I de fleste af medlemsstaterne har den foreløbige evaluering dog allerede givet sig udslag i praktiske anbefalinger angående anden tranche, hvilket var et af formålene med den foreløbige evaluering. Det er dog endnu for tidligt at evaluere EU-initiativernes reelle effekt. 116 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 3. 2. TEMATISKE OG HORISONTALE EVALUERINGER Kommissionen iværksatte i 1997 tematiske evalueringer med det formål at skaffe oplysninger, der kunne danne grundlag for en kritisk vurdering af tre af de områder, der berøres af strukturfondene. En særlig evaluering af partnerskabet skulle endvidere give et bedre overblik over partnerskabets virkninger samt mulighed for at sammenligne de erfaringer, der er opnået i de forskellige medlemsstater og regioner. De enkelte tematiske evalueringers mål og indhold beskrives nedenfor. Medlemsstaterne og Europa- Parlamentet vil regelmæssigt blive orienteret om de vigtigste fremskridt. De første resultater af de tematiske evalueringer forventes at foreligge omkring midten af 1998, mens de endelige rapporter skal forelægges Kommissionen i december 1998. Små og mellemstore virksomheder (SMVer): Denne evaluering har strategisk betydning som følge af den stadig større vægt, der tillægges SMV- foranstaltningerne i strukturfondssammenhæng. Der skal derfor foretages en detaljeret og systematisk analyse af strukturfondenes bidrag til SMV'erne i de forskellige medlemsstater. Det skal i lyset af de indvundne erfaringer især vurderes, om strategierne og de anvendte instrumenter (støtteordninger, erhvervsservice, globaltilskud osv. ) er relevante, om forvaltnings- og gennemforelsesprocedurerne er effektive, og endelig hvilken effekt de forskellige foranstaltninger har. Undersøgelsen dækker et meget stort område, og man vil derfor koncentrere sig om en repræsentativ stikprøve af programmer, som vil blive grundigt analyseret med udgangspunkt i case studies fra samtlige medlemsstater. Disse undersøgelser "i marken" vil blive suppleret med en undersøgelse af de støttemodtagende SMV'er, hvor de støttemodtagende SMV'er vil blive sammenlignet med en kontrolgruppe af SMV'er, som hører til målgruppen for interventionen uden dog at have modtaget støtte. Forskning og teknologisk udvikling (FTU): Formålet med denne tematiske evaluering er i et bredere regionaludviklingsperspektiv at foretage en sammenlignende analyse af de konsekvenser, de af strukturfondene støttede FTU-foranstaltninger har for den regionale konkurrence. Der er allerede valgt en række temaer til sikring af evalueringens nytteværdi, nemlig: den relative effektivitet af FTU-foranstaltningerne; tilknytningsforholdet mellem forskningsinstitutionerne og virksomhederne, særlig SMV'erne; styrkelsen af de menneskelige ressourcer; FTU-foranstaltningernes resultater og økonomiske effekt; indvirkningen af den politik, der føres på nationalt plan, herunder den økonomiske virkning samt følgerne for den geografiske spredning af aktiviteterne; og endelig forbindelsen eller synergien med andre EU-initiativer eller - politikker (især rammeprogrammerne for forskning). Strukturfondsmålene dækker forskellige geografiske områder. Det har derfor vist sig nødvendigt at foretage to særskilte evalueringer, én for mål 1- og 6-regionerne og én for mål 2-regionerne. Denne sondring mellem regionerne er berettiget, fordi regionerne ikke har de samme problemer og derfor kræver forskellige FTU-løsninger. I legionerne med udviklingsefterslæb lægges der vægt på teknologikløften, som søges udvisket gennem en styrkelse af det lokale og regionale forskningspotentiale for at påvirke regionernes vækst på længere sigt. Mål 6-regionerne er ikke helt sammenfaldende med mål l-regionerne, men man kan i mål 6-regionerne finde eksempler på god praksis med hensyn til udnyttelse af FTU-aktiviteteme. der kan overføres til andre regioner. Industriområderne i tilbagegang har derimod mere brug for innovation (end for forskningskapacitet) og en styrkelse af båndene til industrisektoren, således at der pustes nyt liv i den regionale økonomi. Konklusionerne af undersøgelsen vil derfor være klart forskellige, afhængig af om der er tale om mål I- og 6-regioner eller mål 2-regioner. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 117 Den tematiske evaluering vil blive suppleret med mere afgrænsede evalueringer af erhvervsfremme- og innovationscentrene (EF-EIC) eller af arbejdet i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen (evaluering af regionale teknologiplaner og foreløbig evaluering af RIS'erne). Miljø: For at kunne gennemføre denne evaluering (finansieret over budgetpost B2-1600) kræves, at man råder over de midler, der er nødvendige for bedre at kunne vurdere strukturinterventionernes samlede og specifikke følger for miljøet, herunder også de kvantitative følger. Der bør sondres klart mellem de interventioner, der har en direkte (eller bevidst) indvirkning på miljøet (f. eks. opførelse af et rensningsanlæg), og de interventioner, der har indirekte eller sekundære indvirkninger (f. eks. bygning af en vej). Indvirkningerne kan identificeres ud fra de sektorkategorier, der er fastsat i det femte miljøhandlingsprogram. Evalueringen, der bygger på en stikprøveundersøgelse af programmerne, vil gøre det lettere at integrere miljødimensionen i de fremtidige programmeringer og identificere de områder, der kræver konkret handling. Evaluering af partnerskabet: Denne evaluering omfatter en systematisk undersøgelse af vanskelighederne for et effektivt partnerskab underlagt subsidiaritetsprincippet, samt de vilkår, dette partnerskab arbejder under. Evalueringen skal også resultere i anbefalinger om en bedre ansvarsfordeling mellem de forskellige aktører. Ved undersøgelsen skal der tages hensyn til en række specifikke karakteristika som f. eks. interventionernes art og de institutionelle systemers forskelligartethed. Undersøgelsen vil rent praktisk blive inddelt i to faser, nemlig dels en undersøgelse af den administrative og institutionelle ramme, dels en undersøgelse af de enkelte medlemsstaters retningslinjer for programmering og styring af strukturinterventionerne. På grundlag af evaluenngen al de konkrete partnerskaber og disses effektivitet vil man kunne verificere validiteten af et af principperne for strukturfondenes funktion. Efterfølgende evaluering af LEADER I; I den foreløbige rapport fra november 1997 er der gjort rede for resultaterne af undersøgelsen af 217 lokal aktionsgrupper (LAG). Rapporten beskriver disse gruppers sammensætning, ledelsesform og aktiviteter i de forskellige lande. På grundlag heraf er grupperne blevet inddelt efter typer. Herefter blev 52 grupper udvalgt til en grundigere analyse, som især skulle fokusere på LEADER'S indvirkning på lokalområdet. Af de første resultater fremgår, at grupperne efter en vanskelig start har fået gennemført de i deres handlingsplan fastsatte foranstaltninger. Disse foranstaltninger har, selv om de har meget lokal karakter, givet en væsentlig fremdrift i de berørte områder. Rapporten beskriver også den rolle, som myndighederne på regionalt, nationalt og fællesskabsplan spiller i forbindelse med iværksættelse og styring af initiativet. Rapporten indeholder herudover en analyse af LEADER- nettet, som viser de gode resultater, man har opnået. Den endelige rapport, som forventes at foreligge i begyndelsen af 1998, vil formentlig indeholde nye oplysninger om lokalaktionsgruppernes indflydelse og en gennemgang af resultaterne af undersøgelsen af de 52 udvalgte grupper. 3. 3. EVALUERING AF BESKÆFTIGELSESEFFEKTEN 3 det ekstraordinære Efter af strukturinterventionernes beskæftigelseseffekt blevet højt prioriteret. Der er i de senere år foretaget flere vurderinger af beskæftigelseseffekten af den støtte, der ydes under de forskellige mål. beskæftigelsestopmøde i Luxembourg evalueringen er Mål 2 er et godt eksempel: foreliggende vurderinger viser forskelle mellem De beskæftigelsesmålingerne (forventet eller reel beskæftigelse) og de tilknyttede effektivitetsindikatorer afhængig af, om det drejer sig om forudgående eller efterfølgende vurderinger. i mål 2's tilfælde f. eks. store 118 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) De efterfølgende vurderinger for perioden 1989-93 indikerer en nettotilgang af arbejdspladser på ca. 450 000 enheder, dvs. alt i alt ca. 50% af bruttotilgangen (ca. 850 000 enheder). I gennemsnit er der for hver 1 mio. ECU i strukturfondinvesteringer skabt ca. 140 bruttostillinger eller 73 nettostillinger. Også ifølge de efterfølgende vurderinger er gennemsnitsomkostningerne pr. oprettet eller bevaret arbejdsplads på ca. 22 000 ECU (41 700 ECU for en nettoarbejdsplads). For hele den nuværende programmeringsperiode (1994-99) er der forudgående vurderinger, som er indeholdt i medlemsstaternes programmer. Antallet af nye arbejdspladser stiger fra 650 000 enheder i perioden 1994-96 til 880 000 enheder i perioden 1997-99. Effektivitetsindikatorerae, og især de gennemsnitlige omkostninger pr. arbejdsplads, er nogenlunde identiske for de to perioder. Det skal dog bemærkes, at vurderingerne i forbindelse med de nuværende programmer alene vedrører de foranstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er blevet målt. Disse foranstaltninger repræsenterer ca. to tredjedele af de samlede støtteomkostninger. De observerede afvigelser kan tilskrives strukturfondenes vækst mellem de to perioder, bl. a. som følge af bevillingsoverførsler mellem programmerne, og en vis omlægning af støtten, som er gjort mere produktionsorienteret for at fremme beskæftigelsen. Disse oplysninger skal dog bruges med varsomhed, dels fordi de enkelte foranstaltningskategorier ikke er blevet "dissekeret" på ensartet måde, dels fordi der mangler et sammenligneligt beregningsgrundlag. Som følge af disse objektive begrænsninger kan der ikke drages definitive konklusioner med hensyn til interventionernes beskæftigelseseffekt og omkostningseffektivitet. Mål 2-interventionernes anslåede beskæftigelseseffekt (1994-1999) Bruttoarbejdspladser, skabt eiler bevarede (1. 000) Antal arbejdspl. pr. investeret mio. ECU (strukturf. ) Gennemsnitsomk. pr. skabt eller bevar. arbejdspl. (i ECU) * Samlede skøn på grundlag af oplysningerne i SPD'erne (EUSR/OP for Spanien) inkl. 650 93,1 10. 730 I 1994-1996* I 1997-1999** forudg. vurd. forudg. vurd. 880 96,2 10. 400 Sverige og Østrig for perioden 1994-1999 ** Skøn angivet af medlemsstaterne i SPD'erne (EUSR/OP for Spanien) alene på grundlag af for-anstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er blevet målt. For at skaffe mere pålidelige vurderinger af beskæftigelseseffekten - især i de områder, for hvilke det er vanskeligt at udarbejde makroøkonomiske estimater - er der foreslået en fremgangsmåde, som er offentliggjort i MEANS -bulletin nr. 5: «Måling af beskæftigelseseeffekten». En mere nøjagtig evaluering og en sammenligning af de reelle beskæftigelsesvirkninger kræver en beregning af den forventede nettobeskæftigelseseffekt. Denne beregnes på grundlag af bruttoeffekten (den samlede effekt ifølge støttemodtagernes oplysninger) under hensyntagen til "windfall"-effekten (de positive virkninger, der under fortrængningseffekten (beskæftigelseseffekten af de arbejdspladser, der går tabt inden for samme målområde) og de indirekte virkninger. For at opnå endnu større nøjagtighed bør der også så vidt muligt skelnes mellem bevarede/omdannede arbejdspladser (de arbejdspladser, der ville være gået tabt uden støtte) og de nye eller supplerende arbejdspladser som følge af støtten. ville være opstået), alle omstændigheder Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 119 Eksempel på metodens anvendelse (faktisk tilfælde); Udgifter i alt EFRU Resultat Bruttobeskaeft. effekt 1 Maling IStottetil SMVer 180 mio. ECU Dvs. ca. 15% af programmets samlede udgifter 70 mio. ECU Dvs. over 35% af de samlede udgifter til foranstaltningen 12. 000 stottede SMVer Der var i det forudgaende program afsat 75 mio. ECU til denne foranstaltning, og overvagningsresultaterne bekraefter, at 15000 SMVer modtog stotte. 9000 Overvagningsresultaterne viser, at gennemsnitlig tre ud af fire stettede SMVer har skabt eller bevaret en beskaaftigelsesmaengde svarende til en fuldtidsstilling "Windfair-effekt -1800 Evalueringsresultateme bekraefter, at 20% af SMV-stotten var uden effekt, dvs. at en ud af fern virksomheder ville have handlet ogsa uden stotte f ra EFRU Fortraengningseffekt -2700 Evalueringsresultateme viser, at 30% af denne stettetypes beskaeftigelseseffekt blot er en fortraengning af arbejdspladser fra andre dele af malomradet. Nettobesk83ft. effekt | 4500| Metoden skal dels resultere i en fælles referenceramme til evaluering af beskæftigelseseffekten, dels bidrage til en mere nøjagtig kvantificering af programmernes beskæftigelsesmål. Den europæiske beskæftigelseskonkurrence: Kommissionen lancerede i juni 1997 en europæisk beskæftigelseskonkurrence for at Finde frem til de af strukturfondene medfinansierede projekter, der har bidraget mest effektivt til oprettelsen af varige arbejdspladser i mål 2-områderne. Konkurrencen var åben for alle de foranstaltninger, som EFRU eller ESF havde støttet siden 1989. Der indkom 85 ansøgninger om deltagelse. På grundlag af tallene i 82 af disse ansøgninger blev det beregnet, at foranstaltningerne havde haft en gennemsnitlig beskæftigelseseffekt på 5 000 nye arbejdspladser. Alt i alt repræsenterede foranstaltningerne en investering på ca. 180 mio. ECU, som har resulteret i oprettelsen af 38 000 arbejdspladser. Strukturfondenes tildelinger til disse projekter varierer mellem 32 0(H) ECU og 43 mio. Y. CV. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en første gennemgang af foranstaltningerne, som senere er blevet forelagt en gruppe af uafhængige eksperter. De ti bedste foranstaltninger blev udvalgt i februar 1998 ud fra følgende kriterier: nettotilgang af arbejdspladser; stillingernes kvalitet og varighed; vanskeligheden for målgrupperne med at skabe arbejdspladser eller finde arbejde; inddragelse af lokale myndigheder; samt aktionernes originalitet og egnethed til at blive overført til andre områder. «Vinderforanstaltningerne» blev udråbt officielt under en konference i Bruxelles i april 199$. De indvundne erfaringer blev præsenteret for et stort publikum af lokale myndigheder og eksperter. De ansvarlige for de vindende foranstaltninger fik derefter en opfordring til at offentliggøre deres resultater i andre mål 2-områder. 3. 4. WAIJUKKIN<;NMKTOI>KK En væsentlig prioritet i evalueringsarbejdet er en konsolidering af de hidtil udviklede metoder og midler for al opnå en bedre styring al evalueringerne på fællesskabsplan. Dette er forklaringen på, hvorfor det er så vigtigt, at der - bl. a. som led i MEANS-programmet - udarbejdes manualer med en beskrivelse af de forskellige metoder, der kan anvendes. Også informationsindsatsen og den tekniske bistand har stor betydning i denne forbindelse. MEANS-programmet: MEANS-programmets (MEANS = melode til evaluering af strukturaktioner) aktiviteter havde i 1997 tre hovedmål. Det første mål gik ud på at udvide de seklorielle og tematiske anvendelsesmuligheder, hvilkel førte til udarbejdelse af ire dokumenter om struklurintervenlionernes indvirkning på henholdsvis beskæftigelse, miljø og lige muligheder. Det andel mål var al få en komplet samling af 120 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) metode vej ledninger. Med henblik herpå samlede man de vigtigste evalueringsprincipper i ét sammenhængende dokument. Det tredje mål vedrørte formidling af knowhow samt uddannelse i evalueringsteknikker. Hertil kommer, at den kreds, der modtager MEANS-bulletinen, blev udvidet til også at omfatte bedømmerne ved de foreløbige evalueringer, der fandt sted i medlemsstaterne i 1997. Teknisk bistand: For at udvikle specifikke værktøjer, der kan benyttes ved evalueringen af større investeringsprojekter, blev to vigtige foranstaltninger iværksat. Der blev offentliggjort en ny udgave af cost/benefit- vejledningen, hvori der tages hensyn til, at projekterne og indsatsområderne er forskellige. Som et supplement er man ved at lægge sidste hånd på en oversigt over, hvilke forhold der er bestemmende for større infrastrukturprojekters omkostningsniveau. Denne oversigt er især af interesse for programforvalterne, idet disse på grundlag af oversigten kan bedømme et projekts omkostningseffektivitet ud fra objektive og sammenlignelige parametre. Der er endvidere etableret en database indeholdende oplysninger fra de foreløbige evalueringer, der kan lette styringen af evalueringsarbejdet. Herudover findes der en større database, som samler oplysningerne fra evalueringsrapporterne. Sidstnævnte database opdateres regelmæssigt. Institutionel ramme: tekniske Dialogen med medlemsstaterne fandt evalueringsgruppe. Møderne drejede sig bl. a. om færdiggørelsen af de foreløbige evalueringer og iværksættelsen af de tematiske evalueringer. Alle medlemsstaternes repræsentanter støttede Kommissionens initiativer, men ønskede at blive regelmæssigt underrettet om arbejdets gang. i 1997 sted under to møderækker i den AM KAPITEL 4: GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, FINANSKONTROL OG ADBITIONALITETSKONTROL Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 123 4. 1. GENNEMFØRELSE AF FONDENES BUDGET 11997 FOR SAMTLIGE PROGRAMERINGSPERIODER Dette afsnit indeholder en gennemgang af hele budgetgennemføreisen i 1997 for både den nuværende periode 1994-1999 og de tidligere perioder. I nedenstående oversigt over bevillingsudnyttelsen i 1997 skelnes der mellem nyopførte bevillinger og bevillinger fremført fra 1996: Udnyttelse af nyopførte og fremførte forpligtelsesbevillinger i 1997 (mio. ECU): EUSR EFRU EUSR EUSR EUSR EU- Cvergangs- Bekaamp. Gennem- ex-DDR I A LT ESF EUGFL F1UF initiativer foranstart afsvig tarelse Oprindeligt budget Bevillingsovefersel /Endrings- og tillasgsbudget 1997-bevillinger i alt Genopferte bevillinger Fremferte bevillinger Blokerede bevillinger Disponible bevillinger* Udnytteise Udnyttelsesgrad Ikke-udnyttede bevillinger Bevillinger fremfort til 1998 Friyjorte bevillinger ekskl. genopferte bevill. Oevillinger genopfort pa senere budgetter 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 3. 273,40 297,30 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 -100,00 0,00 0,00 0,00 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 3. 173,40 297,30 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12. 989,70 7. 639,10 4. 026,10 490,65 3. 173,40 12. 983,14 7. 639,10 4. 026,10 368,97 1. 949. 12 100% 100% 100% 75% 61% 6,56 0,00 90,18 9,27 0,00 0,00 372,81 0,00 0,00 0,00 77,23 19,09 77,23 121,68 1. 224,28 0,00 56,62 0,00 83,49 122,41 1229,90 56,62 97,00 0,00 4,65 0,00 301. 95 262,05 87% 39. 90 0,00 29,53 50,69 29,53 0,75 0,00 0,00 0,75 0,00 0,00 0,00 0,75 0,75 100% 0. 00 0,00 0,03 0. 03 0. 03 3,00 0,00 0,00 3,00 0,00 0,00 0,00 3,00 1. 57 52V 1. 43 0. 00 0,00 28. 720,00 -100,00 0,0C 28. 620,00 0,00 4. M 0,00 28. 824,6! 27. 230. 7t 95% 1. 393. 88 o. oc 717,46 7. W 1. 43 0. 1X1 1412,82 0. 00 7. 5P 836. 37 Frigjorte bevillinger 90,18 478,22 *Ekskl. 3,25 mio. ECU i genanvendte bevillinger fra post B2-1200,1. 825 ECU i genanvendte bevillinger fra post B2-1810,10. 775 ECU i genanvendte bevillinger fra post B2-1830,2. 041 ECU i fremførte genanvendte bevillinger (kapitel B2-18) B2-1810 I modsætning til de forudgående år var der kun fremført få bevillinger fra 1996 til 1997 (4. 65 mio. ECU), og der var slet ingen genopførte bevillinger i 1997. Der var således næsten ingen forskel mellem forpligtelsbevillingerae renset for fremførte og genopførte bevillinger og de samlede forpligtelsesbevillinger: 27 226 mio. ECU mod 27 231 mio. ECU. Betragter man alle fonde under ét blev 95% af forpligtelsesbevillingerne udnyttet i 1997 (mod 98% i 1996). Faldet skyldes især EU- initiativerne, som havde en middelmådig bevillingsudnyttelse i 1997 (61%). Ganske vist nåede udnyttelsesgraden for nogle af EU-initiativerne op på 100% eller lige derunder i 1997 (K. ONVER, INTEGRA- og HORIZON-afsnittene i EMPLOI), men udnyttelsesgraden for andre initiativer var lav. Dette gælder navnlig PEACE (33%), PESCA (30%), ADAPT (38%) og EMPLOI's NOW-del (32%). 1 393,85 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 306 mio. ECU i betalingsbevillinger, svarende til henholdsvis 5% og 1,3% af de disponible bevillinger, blev ikke udnyttet. Af de ikke-udnyttede 1393,85 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger kan 1 224 mio. ECU, dvs. 88%», henføres til EU- initiativerne. Ser man bort fra EU-initiativerne, når udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne op på 99,3%. De 100 mio. ECU overførte forpligtelsesbevillinger under EU-initiativerne stammer fra en negativ reserve, der blev oprettet i begyndelsen af 1997 med henblik på at skyde yderligere 50 mio. ECU i hvert af EU-initiativerne RECHAR og RETEX efter ønske fra Europa-Parlamentet. Den negative reserve blev i årets løb fyldt op med bevillinger hentet fra visse andre EU-initiativer, nemlig 40 mio. ECU fra INTERREGII, 20 mio. ECU fra ADAPT og 40 mio. ECU fra LEADER II. 124 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Forpligtelser i 1997 (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger - mio. ECU): IALT % M a li Mal 2 Mal 3 EUSR Mal4 Mal 5a Mal 5b Mal6 EUSR I ALT EU- inWatJVBT Overgangs- fbranstatt. Disp. betob i alt Udnyttelse i alt % 28. 616,25 27. 223,83 95,13% 700% 17. 038,83 17. 015,65 100% 2. 901,88 2. 901,88 100% 2. 202,91 2. 202,91 100% 476,92 476,92 100% 1. 138,67 1. 033,74 91% 1. 248,40 1. 248,40 700% 137,95 137,82 700% 25. 145,55 25. 017,31 99% EFRU ESF EUGFL FIUF Andet % 14. 385,65 8. 311,07 4. 132,42 394,69 0,00 100% 53% 31% 15% 1% 0% - 2. 198,54 703,33 2. 202,91 476,92 10. 069,90 4. 058,77 2. 578,66 308,33 658,57 168,35 421,48 56,13 26,82 51,30 1,57 974,67 59,08 63% 11% 8% 2% 4% 5% 1% 12. 983,14 7. 639,10 4. 026,10 368,97 0. 0C 92% 3. 173,40 1. 949,12 67% 1. 231,88 611,58 100,60 5,05 297,30 257,40 87% 170,63 60,39 5,72 20,66 7% 7% Der blev disponeret over samtlige EUSR-bevillinger for alle mål, undtagen mål 5a (91%). Dette resultat kan tilskrives mål 5a-fiskeri, hvis bevillinger kun blev udnyttet 36%; som følge af, at visse medlemsstater ikke nåede op på det niveau, der kræves for at disponere over 1997-tranehen (Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Danmark og Det Forenede Kongerige). Denne situation har dog ikke de store følger for den samlede udnyttelsesgrad (99%). Det skal bemærkes, at udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne til nyskabende aktioner og teknisk bistand blev mærkbart forbedret og steg fra 54% i 1996 til 87% i 1997. Betalinger i 1997 (ekskl. fremførte bevillinger - mio. ECU): i ALT % Mad Mil 2 Mal 3 EUSR Mal 4 Mal 5a Mal 5b Mal6 EUSR IALT EU- InWitlvw Ovrpanga- tocanstart Ex-OOR Disp. betoblalt Udnyttelse 1 art % 23. 914,93 23. 611,51 98,73% 700% 14. 103,24 14. 102,62 700% 3. 177,63 3. 177,19 700% 1. 784. 01 1. 784,01 700% 375,23 375,23 700% 1. 153,25 1. 153,25 700% 1. 029,89 1. 029,77 700% 109,66 109,65 700% 21. 732. 9T 21. 731,73 700% EFRU ESF EUGFL FIUF Andet % 1Z722. 33 6. 717,37 3. 669,24 502,58 0,00 700% 54% 23% 76% 2% 0% - 2. 683,56 493,63 1. 784,01 375,23 8. 295,70 3. 335,01 2. 131,91 340,00 488,38 135,01 406,38 53,78 20,52 34,36 1. 00 1. 007,35 145. 89 60% 73% 8% 2% 5% 4% 0% 11. 521,44 6. 143. 4C 3. 580,00 486. 8S 0,0C 92% 1858,64 1. 677,32 90% 1. 064,06 529,78 81. 75 1,73 265. 30 172,10 65% 107,33 44. 18 7,49 13,10 7% 1% saw 30. 36 29. 50 0. 86 OS EUSR'ernes betalingsbevillinger blev for samtlige mål udnyttet 100%, hvilket er en klar forbedring i forhold til 1996, hvor kun bevillingerne til to mål var blevet udnyttet 100%. I modsætning til forpligtelsesbevillingerne steg udnyttelsesgraden for EU-initiativernes betalingsbevillinger i forhold til 1996 (90% af de disponible bevillinger i 1997 mod 80% i 1996). Denne klare forbedring af betalingsbevillingernes udnyttelse i 1997 viser, at tempoet for den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne er øget noget. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 125 Betalinger i 1997 for interventioner fra tiden før den nuværende programmeringsperiode (inkl. fremførte bevillinger - mio. ECU): EFRU 419,30 ESF 120f19 M a ll EUGFL 34,01 <1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK EF 394,12 - - 36,39 (1) 127,56 58,07 - 10,89 151,39. 0,35 9,28 0,19 <1994 EFRU 21,07 120,19 - - 3,93 (1) - 4,46 - - 111,27. 0,52 - - Mal 5b ESF 3,16 Flskeri 27,80 laK 576,12 27,80 0,12 0,03 1,28(1) 3,22 3,34 2,15 0,44 10,97 576,12 0,12 0,03 41,60(1) 133,58 67,78 2,15 12,77 299,17 0,27 5,60 0,38 - 0,27 8,81 9,66 0,19 EFRU Mal 2 ESF 117,30 117,30 4,37 - 8,45 - 25,33 15,43 - 35,52 4,73 - 23,47 - 7,41 7,41 - - - - - - - 7,41 - - - - 1 alt 124,71 124,71 4,37 - 8,45 - 25,33 15,43 - 42,93 4,73 - 23,47 - Mat 3 ESF 91. 68 91,68 - - 37,97 - - 7,46 - 46,26 - - - - 34,01 - - - 2,80 1,91 - 1,44 25,54 - 2,33 - - EUGFL 38,76 1 art EFRU EU-lnitiatlver ESF EUGFL I alt EFRU 63,00 164,53 12,84 10,22 187,59 722,21 21,07 - - - - 5,97 10,62 - - - - - 4,48 - 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK EF (1) Inkl. ex-DDR (post B2-1900) (2) Der er ikke foretaget nogen betalinger under mål 4. 38,76 0,82 - 1,44 - - 0,06 - 35,68 0,76 - - - - 63,00 0,82 - 1,59 - 5,97 12,69 - 36,69 0,76 - - 4,48 - 3,16 - - 0,15 - - 2,00 - 1,01 - - - - - 164,53 3,17 0,87 12,01 40,05 11,89 20,90 0,40 36,09 - 0,43 5,58 5,42 27,71 12,84 0,02 - 0,28 4,15 - 6,27 - 1,39 - 0,58 0,15 - - 10,22 0,18 - - 7,73 0,94 - 1,35 - - - 0,03 - - 187,59 3,37 0,87 12,29 51,92 12,83 27,17 1,74 37,48 - 1,02 5,76 5,42 27,71 697,03 7,54 0,87 56,86 167,61 101,26 46,95 11,29 223,01 - 5,16 5,93 42,65 27,91 Mal 5a Flskeri 3,66 3,66 - - - - - 3,66 - • - - - - laft 14,98 14,98 1,89 - 0,77 - - 3,66 - 8,66. - - - IALT(2) EUGFL Flskeri 94,31 94,31 2,89 2,21 10,52 2,84 0,06 2. 78 69. 88 0,76 - 2,37 - 31,46 31,46 0,12 0,03 1,28 3,22 3,34 5,82 0,44 10,97 - 0,27 5,60 0,38 EUGFL 11,32 11,32 1,89 - 0,77 - - - - 8,66 - - - - ESF 235. 28 235,28 0,02 - 42,32 4,15 4,46 15,73 - 167,34 - 0,58 0,67 - - latt 1. 083,26 1. 058,09 10,57 0,91 102,67 185,50 111,91 68,56 14,51 471,20 0,76 6,01 14,57 43,03 27,91 Der blev i 1997 foretaget en del udbetalinger i forbindelse med interventioner vedtaget for 1994. Det drejede sig om i alt 1 083 mio. ECU (svarende til 5% af de samlede betalinger i 1997). hvoraf 98% vedrørte forpligtelser indgået i perioden 1989-1993. Det skal bemærkes, at 40% af disse udbetalinger gik til Italien, og her især til mål 1-programmerne, hvis iværksættelse var blevet væsentligt forsinket. Med disse udbetalinger blev programmerne fra den første programmeringsperiode afsluttet. De uindfriede bevillinger for første programmeringsperiode (1989-1993) udgjorde ved udgangen af 1997 12% af de samlede uindfriede bevillinger, mod 19% ved udgangen af 1996. Dette fald skyides afslutningen af en lang række programmer i 1997, hvilket gjorde det muligt dels at indfri forpligtelser, dels at frigøre bevillinger på i alt 680 mio. ECU, der var afsat til programmerne for denne periode. Hvad angår hver enkelt fonds andel af de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1997, en andel, som er nogenlunde uændret i forhold til 1996, tegnede EFRU sig for 55,4%. ESF for 27,9%. EUGFL-U for 15,1% og FIUF for 1,6% pr. 31. december 1997. 126 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Uindfriede forpligtelser pr. 31 december 1997 (mio. ECU): Mall Mil 2 MSI 3 Mil 4 Mal 5a Mil 5b Mal 6 UndMede for- ptigL /art uWmo1997 (A*B*Q UndMede 1997- forpligtelser UndMede forpligtelser fire f 994-1996 & UndMede forpligtelser hater 1994 (Q 16. 739,01 10. 589,66 3. 415,30 2. 452,59 281,46 10. 957,07 6. 552,90 2. 311,44 1. 941,72 151,01 3. 767,29 2. 765,81 614,36 324,46 62,66 2. 014,66 1. 270,95 489,51 186,41 67,79 EFRU ESF EUGFL RUF EFRU ESF EUGFL RUF EFRU ESF EUGFL RUF EFRU ESF EUGFL RUF 3. 248,07 2. 639,66 608,41 2348,77 419,06 930/46 a348,77 419,06 1. 648,00 1. 262,50 385,51 1. 609,72 - 1. 609,72 813,56 116,90 305,78 646,32 305,78 1. 177,06 972,32 204,74^ 650,58 113,28 650,58 113,28 423,01 404,84 18,17 88,46 0,00 88,46 0,00 613,66 32,66 210,30 127,04 83,26 73,84 72,87 0,9E 128,64 48,26 30,27 48,83 1,29 107,70 37,79 24,59 44,34 0,99 20,94 10,47 5,70 4,48 0,29 0,00 1. 154,10 544,54 150,39 459,17 719/46 361,04 89,37 269,05 232,38 83,42 38,28 110,68 20^26 100,08 22,73 79,45 latt EUSR 24. 968,11 13. 822,11 6. 97220 3. 774,15 399,65 15. 994,00 8. 214,22 4. 726,39 2. 868,77 184,67 6. 171,83 3. 832,03 1. 626,94 566,65 146,21 2. 802,23 1. 775,87 618,87 338,73 68,77 EU- InWatlver 3. 941,38 Overg. - fbranst Ex-OOR 425,76 82^6 I ALT ult 1997 29418,09 % 100% 1. 156,46 176/43 0,00 17. 326,93 59% 2331,63 12835 0,00 8. 631,81 29% 463,30 120,96 82,86 3/459,36 12% Pr. 31. december 1997 beløb de uindfriede forpligtelser sig til 29418 mio. ECU mod 26654 mio. HCV i 1996. Selv om de uindfriede forpligtelser voksede med 10,3% mellem 1996 og 1997, kan man konstatere, at den årlige stigningstakt har været konstant faldende mellem 1994 og 1997. Dette til trods for, at forpligtelsesbevillingerne i samme periode er vokset væsentligt. Udvikling i de uindfriede forpligtelser (mio. ECU): (Lobende priser) Uindfriede forpligtelser i alt (A+B+C) I ALT ult. 1997 29. 418,09 % 100% IALT ult. 1996 26. 640,43 % 100% IALT ult 1995 23. 529,46 "Arlig aendring Uindfriede 1997-forpligtelser (A) 17. 326,93 +10% 59% +13% 14. 997,37 56% 12. 030,77 Arlig aendring Uindfriede forpligtelser for 1994-ar* (B) +16% 8. 631,81 29% +25% 6. 503,17 24% 3. 880,02 % 100% +22% 51% +34% 16% % 1 Alt ult 1994 19. 324,88 100% I 9. 009,96! 47% - 0% - Arlig aendring Uindfriede forpligtelser indgaet for 1994 (C) 3. 459,36 Arlig aendring bevillinger fra 1994 til året før beretningsåret +33% 12% -33% 5. 139,90 +68% 19% - 7. 618,68 32% - 10. 315,10 53% -33% -26% - Gennemførelse af budgettet og finansielle overslag (^Edinburghs-programmering): Det går klart bedre år for år, hvilket bevirker, at budgetgennemførelsen nærmer sig niveauet i de finansielle overslag, som Det Europæiske Råd fastsatte i Edinburgh i 1992. Ifølge disse finansielle overslag ville 39% af de samlede forpligtelsesbevillinger for perioden 1994-1999 blive udnyttet i de to sidste år af perioden, dvs. 1998 og 1999. De faktiske tal pr. 31. december 1997 viser, at det er 41% af forpligtelsesbevillingerne for hele perioden, der skal udnyttes i 1998 og 1999. Tallet afviger således kun 2%> fra tallet i de finansielle overslag, hvilket er tilfredsstillende. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 127 Sammenligning mellem "Edinburgh"- programmering og den faktiske gennemførelse (mia ECU i labendo priser) 1994 1995 1996 1997 Hvad angår betalingsbevillingerne blev disse for første gang i den seneste periode udnyttet 100% (undtagen for EU-initiativernes vedkommende). 1997 var således et vendepunkt i budgetudviklingen i forhold til de tidligere år, idet stigningen i «uindfriede forpligtelser» nu ikke længere alene er resultatet af programforvaltningen, men også til dels af et velovervejet ønske om at begrænse betalingerne. 4. 2. KONTROL FORETAGET AF FONDENES TJENESTEGRENE, FINANSKONTROLLEN OG UCLAF Kontrollen foretaget af Kommissionens tjenestegrene følger principperne i SEM 2000-initiativet (Sound and Efficient Management). For strukturfondenes vedkommende blev der i 1997 truffet en række beslutninger og vedtaget nogle retningslinjer, der fastsætter rammen for kontrollen, især hvad angår støtteberettigede udgifter, de regler, medlemsstaterne skal overholde, og reglerne for nettokorrektionerne af finansieringen (se punkt 1. 2. 4). • EFRU: Der blev i 1997 foretaget 43 kontrolbesøg på stedet for at kontrollere, at der var indfort effektive systemer for overvågning af og kontrol med programmerne, og at de oplysninger. Kommissionen fik forelagt (især udgiftsattestationer), var pålidelige. Kontrolbesøgene havde også til fonnål at kontrollere, at EFRU-midlerne blev anvendt efter reglerne. visse afslørede enkeltstående eller gennemgående uregelmæssigheder. Kontrolbesøgene Uregelmæssighederne påvirker pålideligheden af udgiftsattestationerne, som danner grundlag for Kommissionens udbetaling af forskud, og afspejler svaghederne i visse af medlemsstaterne interne kontrolprocedurer. De attesterede udgifter omfatter undertiden omkostninger, der ikke er berettiget til EFRU-støtte (f. eks. lønninger eller driftsudgifter i ministerierne eller andre offentlige organer). Endvidere kan det forekomme, at der i angiveligt afholdte udgifter medtages skøn over fremtidige udgifter. Opgørelserne over udgifter fremsendes undertiden til Kommissionen, uden at der er foretaget tilstrækkelig intern kontrol, hvilket kan medføre, at visse formkrav ikke bliver opfyldt. Visse regioner overholder ikke altid Fællesskabets regler for offentlige indkøb, ligesom programmerings forløbet ikke altid overvåges med den fornødne omhu. For at følge op på og korrigere de konstaterede uregelmæssigheder iværksætter Kommissionen efter kontrolbesøgene de fornødne foranstaltninger. Som regel sker korrektionen ved, at det beløb, der skønnes ikke at være støtteberettiget, trækkes fra i medlemsstatens udgiftsopgørelse for det pågældende program. Hele denne proces var i 1997 meget tung og krævede mange menneskelige ressourcer. • ESF: I 1997 gennemførte Kommissionens tjenestegrene 86 besøg for at kontrollere anvendelsen af ESF- støtten. Kontrolbesøgene var i overensstemmelse med det årsprogram, som var blevet aftalt med medlemsstaterne i 1996 som led i partnerskabet. Ud over de i årsprogrammet fastsatte besøg blev der gennemført fælles kontrolbesøg sammen med Finanskontrollen og UCLAF. Ved de fælles 128 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) i behov forhold ligesom (forsinkede systemernes udbetalinger til Kommissionens forskriftsmæssighed kontrolbesøg vurderes fondsforvaltningssystemerne, kontrolleres. De vigtigste kontrolresultater i 1997 viser, at offentlighedsforanstaltningerne endnu lader noget tilbage at ønske, og at medlemsstaternes systemer for forvaltning af ESF-støtten ofte er utilstrækkelige fra fejlbehæftede omkostningsopgørelser, efterfølgende godkendelse af centraladministrationerne, uddannelseskurser osv. ). Centraladministrationerne giver endvidere ikke altid støttemodtagerne klare retningslinjer for anvendelsen af Kommissionens regler for medfinansiering og offentlige indkøb. Problemerne omkring udgifternes støtteberettigelse opstår navnlig i forbindelse med underentrepriser, generalomkostninger og udstyr (afskrivninger). Ganske vist har medlemsstaterne gjort en indsats for at indføre kontrolsystemer, men der bør afsættes flere midler til disse systemer, og der bør foretages mere omfattende lokal kontrol. Efter kontrolbesøgene blev proceduren i samordningsforordningens artikel 24 (nedsættelse, suspension og ophævelse af støtten) anvendt med to forskellige resultater til følge. I det første tilfælde indvilgede medlemsstaterne i selv at berigtige udgiftsattestationerne ved at skære tilsvarende ned på det finansielle bidrag. I det andet tilfælde var det nødvendigt med kommissionsbeslutninger. De fleste af disse beslutninger vedrørte en suspension af støtten (en retslig undersøgelse hvad angår EUSR 1989-1993), mens de øvrige beslutninger gik ud på at skære ned på ESF's bidrag. Disse programmer drøftes forinden med de nationale kontrolinstanser på koordineringsmoder. Denne koordinering mellem medlemsstaterne, GD V og GD XX har til formål at forøge effektiviteten på kontrolstadiet. • EUGFL-UDVIKLINGSSEKTIONEN: 28 kontrolbesøg blev gennemført i 1997 for at kontrollere anvendelsen af de EUGFL-U-bevillinger, der forvaltes af medlemsstaterne. De fleste af kontrolbesøgene fandt sted på foranledning af EUGFL* s kontrolafdelinger, men i visse tilfælde var det Kommissionens Finanskontrol eller UCLAF. der stod bag. Hovedformålene med besøgene var dels at evaluere de anvendte forvaltnings- og kontrolsystemer, dels at kontrollere finansierings- og regnskabsrapporternes og den faktiske gennemførelses overensstemmelse med fællesskabsreglerne, støttebeslutningerne og de til EUGFL- Udviklingssektionen angivne udgifter. Der blev afsløret visse typer af uregelmæssigheder såvel i mange af medlemsstaterne som ved mange af foranstaltningerne. Uregelmæssighederne bestod bl. a. i manglende overensstemmelse med fællesskabsreglerne om offentlige indkøb, ydelse af støtte til udgifter, der ikke var stotteberettigede (på grund af deres art eller betalingsdato), meget forsinkede betalinger til stottemodtagerne. information om EUGFL-U's medfinansieringer, utilstrækkelige manglende offentlighed og kontrolforanstaltninger, urigtig anvendelse af omregn i ngssatser, udbetaling af fællesskabsstøtte fra forskellige kilder men til de samme interventioner samt forpligtelser indgået før udløbet af den foreskrevne frist. Kommissionen måtte i ét tilfælde kræve en del af støtten fra EUGFL-Udviklingssektionen for årene 1988-1992 tilbagebetalt. Bevillinger, der forvaltes på Kommissionens initiativ (artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88) fik særlig opmærksomhed, og der blev foretaget en ret omfattende kontrol. • FIUF: FlUF's ansvarlige tjenestegrene foretog tre kontrolbesøg i landene Italien, Portugal og Spanien. Resultaterne af disse kontrolbesøg er forholdsvis positive, men antallet af kontrolbesøg kan ikke siges at være tilstrækkeligt. Derfor er der i programmeringen for 1998 medtaget mindst ét kontrolbesøg i de Heste al* de lande, der modtager FlUF-støtte. I Italien viste der sig at være problemer med en virksomhed, der endnu inden Kommissionens officielle beslutning forelå havde anket beslutningen til EF-Domstolen. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 129 Kontrol foretaget af Kommissionens Finanskontrol: Kommissionens Finanskontrol foretog i 1997 62 kontrolbesøg på stedet sammen med de pågældende strukturfonde. 31 besøg vedrørte ESF-programmer, 20 vedrørte EFRU-programmer, 10 vedrørte EUGFL-U-programmet og ét vedrørte FIUF. Kontrolbesøgene var rettet mod samtlige mål og visse EU-initiativer (PESCA, LEADER II, URBAN) samt nyskabende aktioner. Besøgene omfattede såvel en gennemgang af medlemsstaternes styre- og kontrolsystemer som en finansiel kontrol af selve programmerne. Der blev gennemført kontrolbesøg i samtlige medlemsstater. Fra to besøg i Danmark, Finland, Irland, Luxembourg og Østrig til ni besøg i Grækenland. De steder, der skulle besøges, blev udvalgt på grundlag af foretagne risikoanalyser. Besøgene blev gennemført inden for rammerne af samarbejdsprotokollerne mellem Kommissionens finanskontrol og de nationale kontrolinstanser. Der blev også afholdt koordineringsmøder med de nationale kontrolinstanser. På disse møder blev der lejlighed til at drøfte, hvorledes Kommissionens tjenestegrene, de nationale myndigheder eller Revisionsretten havde fulgt op på resultaterne af kontrolbesøgene. Næsten alle kontrolbesøg i forbindelse med EUGFL- og FIUF-programmerne afslørede mangler som f. eks. svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, finansiering af ikke-støtteberettigede udgifter (f. eks. lønninger til tjenestemænd), uberettigede fradrag samt administrative fejl, som havde medført for høje udgiftsangivelser til Kommissionen. Det viste sig endvidere, at de operationelle programmer ofte blev gennemført for langsomt eller for dårligt. Hvad angår ESF blev følgende problemer afdækket: manglende overholdelse af tremåneders fristen for tilrådighedsstillelsen af bevillingerne; anmodninger om saldobetalinger baseret på udbetalte forskud og ikke på de faktiske omkostninger; manglende overholdelse af annuitetsprincippet; uklare retningslinjer for udvælgelsesprocedurer og -kriterier; skønsmæssig fastsættelse af beløb samt manglende overholdelse af princippet om adskillelse af forvaltnings- og kontrolfunktionerne hos de pågældende myndigheder. Ved kontrollen på stedet af EFRU-programmerne blev der konstateret en række uregelmæssigheder og tilfælde svagheder vanskeligheder med at finde «revisionssporet» og med at identificere de til Kommissionen angivne udgifter. forvaltnings- og kontrolsystemer. Der var i medlemsstaternes i nogle Fællesskabsreglerne var ikke altid overholdt (offentlige indkøb, offentlighed, regier for omregning af udgifterne til ECU). De endelige støttemodtagere havde ikke altid modtaget hele støtten som følge af tilbageholdelser foretaget af de mellemliggende instanser. I visse tilfælde omfattede de endelige støttemodtageres udgiftsopgørelser anslåede udgifter. Endelig blev det konstateret, at de ansvarlige myndigheders kontrol ikke altid var tilstrækkelig effektiv. Kontrol foretaget af UCLAF: I 1997 iværksatte Kommissionens Afdeling for Koordinering af Bedrageribekæmpelsen (UCLAF) 58 nye undersøgelser vedrørende svig eller mistanke om svig i forbindelse med strukturaktioner. UCLAF gennemførte endvidere 52 kontrolbesøg vedrørende strukturforanstaltninger, enten alene eller sammen med de berørte tjenestegrene. 17 af disse besøg drejede sig om EFRU, 20 drejede sig om ESF, 13 om EUGFL-Udviklingssektionen og to vedrørte en allerede igangværende undersøgelse vedrørende et FIUF-program. En stor del af disse undersøgelser (22) vedrørte pilotprojekter og demonstrationsprojekter finansieret i medfør af artikel 8 i forordning nr. 4256/88, der giver mulighed for at finansiere sådanne enkeltstående projekter inden for rammerne af EUGFL-Udviklingssektionern (punkt 2. 1. 9). i 17 tilfælde sagerne for Vedrørende EUGFL-Udviklingssektionen domsmyndighederne i tre medlemsstater med henblik på en grundigere undersøgelse. Foreløbig har forelagde Kommissionen 130 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) undersøgelserne afsløret svagheder såvel med hensyn til udvælgelsesbetingelser som med hensyn til projektforvaltning og -kontrol. Visse foranstaltninger, der blev truffet i 1997 til forbedring af forvaltningen af og kontrollen med fondene, forventes dog at rette op på svaghederne. Det drejer sig om fastsættelsen af klare regler for udgifters støtteberettigelse, vedtagelse af en forordning1 om de kontrolregler, medlemsstaterne skal overholde, samt Kommissionens interne retningslinjer for nettokorrektioner af finansieringen (se punkt 1. 2. 4). I medfør af forordning (EF) nr. 1681/942 gav medlemsstaterne i 1997 endvidere Kommissionen meddelelse om 307 tilfælde af uregelmæssigheder eller svig (100 for EUGFL-Udviklingssektionen, 123 for ESF, 79 for EFRU og fem for FIUF) omfattende i alt 55,9 mio. ECU (EUGFL- Udviklingssektionen: 5,6 mio. ECU; ESF: 21,2 mio. ECU, EFRU: 28,5 mio. ECU og FIUF: 0,6 mio. ECU). 3 Det fremgår af meddelelserne, at antallet af afslørede uregelmæssigheder samt størrelsen af de involverede beløb er stigende. Dette resultat hænger sammen med forbedringen af medlemsstaternes kontrolforanstaltninger. De nationale myndigheder har derimod vanskeligheder med at overholde artikel 5 i forordning (EF) nr. 1681/94, som pålægger dem at underrette Kommissionen fra sag til sag om, hvilke forholdsregler de har truffet efter afsløringen af uregelmæssighederne (berigtigelser, krav om tilbagebetalinger, retsforfølgning, henlæggelse osv. ). Dette medfører risiko for, at der blandt de tilfælde, der er meddelt Kommissionen, findes en række sager, der allerede er afsluttet, uden at Kommissionen er blevet informeret herom. 4. 3. ADDITIONALITETSKONTROL Der blev arbejdet videre med både med at løse de udestående problemer, der var nævnt i årsberetningen for 1996, og med at overvåge, om additionalitetsprincippet til stadighed overholdes. Nedenfor nævnes en række metode- og præsentationsproblemer, men det er ikke automatisk ensbetydende med, at additionalitetsprincippet ikke er blevet overholdt. For mål 1, som tegner sig for næsten 70% af den samlede EU-strukturstøtte, har man modtaget tabeller for ni af de elleve støtteberettigede regioner eller medlemsstater (Spanien, ajourførte Grækenland, Irland, Portugal, Italien, Nederlandene, Tyskland, Det Forenede Kongerige og Østrig). I to tilfælde - Italien og Tyskland - viser ajourføringerne, at målene for de offentlige udgifter som opstillet i programmeringsdokumenterne var for optimistiske, hvad den økonomiske vækst angår, og myndighederne i de to lande har fremsat en række argumenter til underbygning heraf situationen i disse to lande. I Italiens tilfælde er der yderligere det problem, at der ikke foreligger data for efter 1996. Der er fortsat uløste metodeproblemer i Grækenland, bl. a. uforenelighed mellem de metoder, der er blevet anvendt for henholdsvis den foregående og den nuværende programmeringsperiode. Kommissionen har anmodet om supplerende oplysninger fra Spanien om addditionalitetstabellerne, men Kommissionen har endnu ikke modtaget dem. Hvad angår Østrig, er der visse uløste præsentationsproblemer. For mål 2 er de forudgående evalueringer for 1997-1999, der endnu ikke var afsluttet i 1996, nu endelig blevet færdiggjort, og kun i to tilfælde er de ikke tilfredsstillende. For Frankrigs vedkommende er der metodeproblemer, der først må løses, før der kan udbetales yderligere beløb. For Luxembourgs vedkommende er metodeproblemerne nu blevet løst, og det forventes, at de luxembourgske myndigheder inden længe indsender tal, der vil gøre det muligt for Kommissionen at genoptage betalingerne. Betalingerne til disse to lande er fortsat blokeret på grund af de "suspensionsklausuler", der blev indføjet i programmeringsdokumenterne for mål 2 for det tilfældes skyld, at oplysningerne skulle være utilstrækkelige til, at man kunne foretage en efterfølgende 1 Forordning (EF) nr. 2064/97 vedtaget den 15. oktober 1997 2EFTL 178 af 12. 07. 1994 3 Disse oplysninger vedrører første, andet og en del af tredje kvartal 1997. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 130 bio evaluering. Også for andre medlemsstater blev der indføjet sådanne klausuler, men disse medlemsstater har siden hen givet de nødvendige oplysninger. Hvad angår den løbende additionalitetskontrol under mål 2, har de fleste af de tolv støtteberettigede medlemsstater indsendt ajourførte tal. Der er ikke modtaget nogen ajourføring fra Frankrig og Luxembourg og heller ikke fra Danmark. Der er fortsat uløste problemer i ajourføringerne for Østrig og Spanien (se ovenfor under mål 1). For mål 5b er den løbende overvågning stadigvæk fragmentarisk. Den væsentligste årsag til de forsinkede ajourføringer er, at der er alvorlige metodeproblemer med indsamlingen af tal fra de ofte meget små områder. Ud af de tolv berørte medlemsstater har syv (Tyskland, Spanien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Østrig, Sverige og Finland) indsendt ajourførte tal, mens Italien fortsat er i gang med at færdiggøre metoden og kun har indsendt uofficielle tal. Også her er der problemer med Østrig og Spanien (se ovenfor under mål 1). For mål 6 er det kun Sverige, der har indsendt ajourførte tal. A\A KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ØVRIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 133 Ifølge Rådets forordning om samordning af strukturfondene (EØF) nr. 2082/93 skal Kommissionen sikre samordningen af og sammenhængen mellem fondsstøtten og interventionen fra de øvrige finansielle instrumenter som f. eks. Samhørighedsfonden, Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) samt andre aktioner med strukturelt sigte. Samordningen gennemføres under overholdelse af målsætningerne for de øvrige berørte instrumenter. 5. 1. SAMORDNING MED SAMHØRIGHEDSFONDEN Samhørighedsfonden er, som navnet angiver, et instrument til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed. Samhørighedsfonden har sin plads ved siden af strukturfondene. Det hedder i forordningen om Samhørighedsfonden, at fonden kan bidrage til finansieringen af projektfaser, der er teknisk og finansielt adskilte. Ifølge samme forordning kan der ikke samtidig ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og strukturfondene. Grunden til disse bestemmelser er, at Samhørighedsfonden skal kunne finansiere et eller flere faser af et helt projekt samtidig med EFRU, idet en sammenkædning af de disponible finansielle instrumenter bidrager til en maksimering af finansieringernes effekt og til en hurtigere etablering af de transeuropæiske transport- og energinet. Denne mulighed for at inddele projekterne i faser kræver en nøje samordning mellem de finansielle instrumenter. En sådan samordning forudsætter en meget omhyggelig fysisk og finansiel projektovervågning. For at undgå overlapning mellem fællesskabsstøtten fra forskellige kilder fastlægges på grundlag af fysiske indikatorer de faser, der kan støttes hver for sig. De ansvarlige for forvaltningen af Samhørighedsfonden organiserer møder mellem deres egne tjenestegrene og tjenestegrenene i de øvrige finansielle instrumenter, især EFRU. For at sikre den højeste grad af samordning skal moderne afholdes regelmæssigt. Det er klart, at den administrative byrde er større, når der er tale om forvaltning af faseopdelte projekter. 5. 2. SAMORDNING MED DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK (EIB) EIB's udlånsaktivitet voksede i 1997 med 12,6% i forhold til 1996 (mod 8,4% i 1996, 7. 5% i 1995 og 1,6% i 1994). Transaktionerne inden for Fællesskabet beløb sig i 1997 til 23 mia. ECU mod 21 mia. ECU i 1996, dvs. en stigning på 9,6%. Lånene blev ydet til alle medlemsstaterne, herunder Østrig, Finland og Sverige, i hvilke stater der lige fra årets begyndelse var en betydelig låneaktivitet. Stigningen i udlånene var særlig mærkbar på TEN-, industri- og service- samt mobiltelefonområdet. Resultaterne for de enkelte medlemsstater afviger ret meget fra resultaterne i 1996. Der har således været en kraftig stigning i Det Forenede Kongerige og Belgien EIB og SMVerne: EIB har i mange år støttet SMV'ernes udvikling gennem globallån. Der blev i 1997 ydet 2486 mio. ECU i lån til 13000 SM Ver som investeringsstøtte. To tredjedele al* disse SM Ver etableret i regionaludviklingsområder. EIB har som led i det særlige Amsterdam-handlingsprogram (PASA) udviklet en række finansielle instrumenter, der skal lette adgangen til bankfinansiering for innovative SMVer med et stort vækstpotentiale. Det første konkrete resultat af indsatsen for SMVerne, nemlig "den europæiske teknologimekanisme", blev indført af EIB og Den Europæiske Investeringsfond for at støtte innovative SMVers investeringer ved at erhverve kapitalinteresser i f. eks. venturekapitalfonde eller lignende "mellemled". Koncentrationen af støtten til investeringer i regionaludviklingsområderne (mål 1, 2, 5b og 6) var vokset i 1996 i forhold til 1995, men er for nedadgående igen, således at aktivitetsniveauet i 1997 var det samme som i 1992. For samtlige regioner med udviklingsefterslæb (mål 1) nåede støtten i form af lån op på 5,2 mia. ECU, dvs. 36% af det samlede beløb, der var afsat til regionaludvikling (49%; i 134 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) til 1996. Hvad 1996, 46% i 1995, 48% i 1994). Der kan således registreres et kraftigt aktivitetsfald i disse regioner i forhold fire medlemsstater, der modtager samhørighedsfondsstøtte (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), beløber støtten sig til 4 mia. ECU, dvs. et fald i forhold til de forudgående år. Trods disse fald fra år til år er der ingen tvivl om, at EIB fortsat er et vigtigt finansielt instrument til fremme af regionaludviklingen. aktiviteten i de angår EIB - Støtte til regionaludvikling (mio. ECU): ElB's samlede indsats i EU (1) Regionaludvikling (heraf mal 1) Samhorighedsfondslande 1997 1996 1995 1994 21. 521 67% 36% 28% 19. 810 70% 49% 32% 17. 782 68% 46% 38% 16. 624 72% 48% 39% (1) Samlet finansiering = individuelle låneaftaler og bevillinger vedrørende igangværende globallån. Infrastrukturstøtten til de enkelte sektorer vokser fortsat (+35%) som følge af den klart stigende långivning til fordel for telekommunikation (særlig mobiltelefoni), modernisering af jernbanerne i Det i Belgien. Også støtten til miljøet, herunder Forenede Kongerige og højhastighedstogene byinfrastrukturerne, vokser kraftigt efter en periode med stabilisering. Efter at være nået op på et exceptionelt højt niveau i 1996 faldt antallet af godkendte energiprojekter mærkbart. Kommissionen tilskynder EIB til at være særlig opmærksom på indsatsen i samhørighedsfondslandene. 5. 3. SAMORDNING MED DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND (EIF) institution i Unionen, som har specialiseret sig i garantiydelser og EIF er den finansielle kapitaltransaktioner (egenkapital). EIF har til formål at fremme investeringerne på mellemlangt og langt sigt på to områder af afgørende betydning for EU: de transeuropæiske net (TEN), hvor EIF soger at fremme partnerskabet mellem den offentlige og den private sektor, og SMVerne, som skal sikres lettere adgang til finansiering på rimelige vilkår. EIF skal således fremme den generelle økonomiske udvikling i EU og behøver ikke tage særligt hensyn til samhørighedsaspektet. Det er dog en kendsgerning, at EIF ved at sprede sin indsats over hele EU også kan være til gavn for regioner, der er under udvikling eller omstilling. I 1997 ydede EEF garantier for i alt 769 mio. ECU. Heraf gik 335 millioner til TEN (især telekommunikationsnet) og 434 millioner til SMVer, især til "vækst og miljø"-projekterne (på dette område samarbejder Kommissionen og EIF for at forbedre de mindre virksomheders adgang til banklån til miljøinvesteringer). Kapitaltransaktionerne lagde beslag på 26 mio. ECU af EIF's egne midler. En nyskabelse på dette område er "den europæiske teknologimekanisme" (ETM), som blev vedtaget på topmødet i Amsterdam. Dette nye instrument indebærer, at EIF på EIB's vegne forvalter 125 mio. ECU, som skal anvendes til venturekapital-investeringer til fordel for SMVer. der udvikler eller anvender avanceret teknologi. 1 1997 blev 7,5 millioner ECU af ETM-kapilalen investeret. Som en følge al det ektraordinære heskæfligelseslopmøde i Luxembourg er EIF og Kommissionen ved at udarbejde forslag til nye finansielle instrumenter, der kan støtte innovative og jobskabene SMVer gennem: • en "venturekapitalfond", der bliver en slags "fond i fonden", som forvaltes af EIF på Kommissionens vegne med henblik på investeringer i mere risikobetonede venturekapitalfonde, der ikke er omfattet af ETM, eller gennem EIF\s egne venturekapitalprojekter; • "SMV-garantier" til fordel for SMVer med stort vækstpotentiale, og her især SMVer med under 100 ansatte. Målet er at forbedre adgangen til de lån, der er dækket af offentlige eller private garantiordninger i medlemsstaterne. EIF skal forvalte denne aktivitet, mens den EIF-garanti, der eventuelt udløses, dækkes af EUs budget. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 135 5. 4. SAMORDNING MED DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (EKSF) EKSF-traktaten udløber i 2002, og den 30. juni 1997 blev der sat en definitiv stopper for EKSF- lånene med rentegodtgørelse til jobskabende omstillingsinvesteringer. Dette låneinstrument blev samordnet af de berørte regionale overvågningsudvalg under strukturfondene. I perioden frem til den 30. juni 1997 afgav Rådet samstemmende udtalelse om et sidste samlet omstillingslån på 8,9 mio. ECU svarende til ca. 670 nye arbejdspladser. Hvad angår rentegodtgørelserne for de allerede ydede lån blev der disponeret over 2 mio. ECU på EKSF-budgettet for 1997. Kommissionen udbetalte også i 1997 50 trancher af forskellige omstillingslån til finansielle mellemled til i alt 206,8 mio. ECU. 5. 5. DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDES (EØS) FINANSIERINGSMEKANISME Ved EØS-aftalen er der indført en finansieringsmekanisme til støtte for Fællesskabets målsætning om økonomisk og social samhørighed. Finansieringsmekanismen skal i princippet finansieres af EFTA- landene og forvaltes af EIB. Mekanismens omfang er fastsat i aftalens protokol 38. Ifølge denne protokol beløber de samlede tilskud for perioden 1994-1998 sig til 500 mio. ECU. Rentegodtgørelsen på 2% om året repræsenterer et samlet beløb på 1,5 mia. ECU over ti år. Støttemodtagerne er Grækenland, Irland, Nordirland, Portugal og de spanske mål 1-regioner (perioden 1989-1993). Dette finansielle instrument er ifølge sin natur klart til fordel for den økonomiske og sociale samhørighed. Efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen over fællesskabsbudgettet (post B2-401, årlig tildeling på 108 mio. ECU). Siden disse landes tiltrædelse har Kommissionen som ansvarlig for gennemførelsen af Fællesskabets budget været medansvarlig for mekanismen, og Kommissionen deltager i det udvalg, der skal godkende projekterne. Der er udarbejdet en rapport om finansieringsmekanismens anvendelse i perioden I. juli 1996 til 3(),juni 19971. I 1997 blev der indrømmet rentegodtgørelser svarende til et samlet godkendt lånebelob på 426. 7 mio. ECU i forbindelse med ét projekt i Grækenland (transport 100,4 mio. ECU), lo i Portugal (miljo 92,4 mio. ECU) og otte i Spanien (transport 125,3 mio. ECU, miljø 162 mio. ECU. uddannelse 39 mio. ECU). Udvalget godkendte tilskud på i alt 74,3 mio. ECU. Tilskuddene gik til tre sektorer, der er berettiget til støtte i henhold til finansieringsmekanismen, nemlig transport, miljø og uddannelse. 5. 6. SAMORDNING MED UDDANNELSESPROGRAMMERNE ESF er EU's vigtigste finansielle instrument til fremme af udviklingen af menneskelige ressourcer. ESF investerer massivt i uddannelsesystemer. Det er således vigtigt, at der skabes en forbindelse mellem ESF's uddannelsesinterventioner og EU's øvrige aktiviteter på uddannelsesområdet, og at de forskellige aktiviteter samordnes. I 1997 blev denne forbindelse og samordning sikret på to måder: I) en fori sal samordning mellem vigtigste ESF's uddannelsesprogrammer i EU, SOCRATES og LEONARDO DA VINCI; og 2) specifikke initiativer til fremme af en debat i hele EU om de mest relevante uddannelsespolitiske spørgsmål. bl. a. EU-initiativernc EMPLOI og ADAIT, aktioner, og de to KOM(97) 567 endelig udg. 27. 11. 97 136 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Hvad angår de igangværende ESF-programmer gælder reglerne for samordning med SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-programmerne stadig. Samordningen afspejles dels i udvælgelsen af projekter efter den anden og sidste indkaldelse af forslag til EMPLOI- og ADAPT-projekter, dels i indkaldelsen af forslag i henhold til artikel 6, som fandt sted i slutningen af 1997 (nyskabende aktioner og teknisk bistand, se punkt 2. 1. 9). Andre af Kommissionens uddannelsespolitiske initiativer er inspireret af idéer fra strukturfondene: 1. Kommissionens arbejdsgruppe om uddannelsesprogrammel og multimedier, som i 1997 evaluerede, forhandlede om og indgik kontrakter om en første serie af projekter, der skulle iværksættes i begyndelsen af 1998, og hvortil der var blevet indkaldt forslag i december 1996; 2. Kommissionens meddelelse «For et kundskabernes Europa»2, som beskriver retningslinjerne for Fællesskabets fremtidige indsats på uddannelses- og ungdomsområdet (perioden 2000-2006); 3. Forslaget til Rådets afgørelse om fremme af "europæiske praktikbaserede erhvervs- og lærlingeuddannelser" i fortsættelse af meddelelsen af juni 1997 «Fremme af lærlingeuddannelsen i Europa»3; 4. Kommissionens til efter- o^ forslag om en sammenlignende evaluering af adgangen videreuddannelse; forslaget er baseret på den rapport om adgangen til efter- og videreuddannelse i EU, som blev fremlagt efter Ministerrådets henstilling fra 1993; 5. Kommissionens indkaldelse af forslag i september 1997 om «informationsteknologier til brug for læring og uddannelse i industrien» som led i det særlige informationsteknologiske program (ESPRIT); 6. Den foreløbige beretning om gennemførelsen af Leonardo Da Vinci-programmet4 5. 7. SAMORDNING MED FÆLLESSKABETS FINANSIELLE STØTTE TIL TRANSEUROPÆISKE NET (TEN) Fællesskabets finansielle instrument på TEN-området (forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995) indeholder regler for finansiering i henhold til traktatens artikel 129 C af projekter af fælles interesse inden for de transeuropæiske transport-, telekommunikations- og energinet. Ser man bort fra ovennævnte TEN-sløtte, er EFRU sammen med Samhørighedsfonden en af de vigtigste finansieringskilder for TEN. 11997 skete der store fremskridt på TEN-området. Bl. a. kan nævnes: • Den officielle åbning af jernbaneforbindelsen mellem Dublin og Belfast den 21. oktober; • Færdiggørelsen af størstedelen af gaslransportprojektet (indførelse af naturgas i Grækenland, Spanien og Portugal og gasledningen mellem Algeriet og EU); • Arbejdet på PATHE-motorvejen i Grækenland; • Strækningen mellem den franske grænse og Bruxelles til brug for højhastighedstoget «PBKAL» blev endelig driftklar den 14. december; 2 KOM(97) 563 endelig udg. 3 KOM(97) 300 4 KOM(97) 399 endelig udg. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 137 • 28 Euro-ISDN-projekter (tjenesteintegreret digitalnet), som blev finansieret i 1995 og 1996, gør tilfredsstillende fremskridt, og ti af projekterne var afsluttet ved udgangen af 1997. EFRU's finansiering af TEN - Forpligtelser i 1997 (mio. ECU): (listen er ikke udtømmende som følge af EFRU's flerårige programmering) Sektor Forpligtelser BemaBrkninger Kan i visse tilfælde omfatte forpligtelser indgået i slutning af 1996 TRANSPORT ENERGI Veje Jernbaner Lufthavne Havne lait Naturgas Elektricitet lait TELEKOMMUNIKATION - 369,9 136,9 5,0 14,9 526,7 274,4 2,9 277,3 - (tallet foreligger ikke) •SI^J •SI^J FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER KAPITEL 6: KAPITEL 6: Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 141 Ifølge artikel 7 i Rådets rammeforordning for strukturfondene (EØF) nr. 2081/93 skal aktioner, der finansieres af strukturfondene, EIB eller et andet eksisterende finansielt instrument, være i overensstemmelse med traktaterne, bl. a. disses konkurrenceregler og regler for indgåelse af offentlige aftaler. Aktionerne skal endvidere være forenelige med de øvrige EU-politikker på vigtige områder. 6. 1. STRUKTURFONDENE, BESKÆFTIGELSEN OG SOCIALPOLITIKKEN Det Europæiske Råds møde i Amsterdam i juni 1997 markerede et vendepunkt for EU's beskæftigelsespolitik. Ved at vedtage afsnittet om beskæftigelse fastslog stats- og regeringscheferne, at beskæftigelsen er et fælles anliggende. Den nye traktat styrker samordningen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker og bestemmer, at der skal vedtages fælles retningslinjer, der kan danne grundlag for henstillinger til medlemsstaterne. På grundlag af beskæftigelsesafsnittet vedtog Det Europæiske Råd på det ekstraordinære møde den 20. og 21. november 1997, der var forbeholdt beskæftigelsesanliggender, retningslinjerne for 1998. Dette var starten på en proces, hvor medlemsstaterne på baggrund af deres beskæftigelsessituation kan vedtage nationale beskæftigelsesprogrammer, der er for beskæftigelsen. De nationale programmer skal også være i overensstemmelse med den af regeringerne valgte model for løsning af beskæftigelsesproblemerne, som også indebærer en tilpasning af den makroøkonomiske politik. forenelige med retningslinjerne På mødet i december i Luxembourg blev Det Europæiske Råd enigt om en samlet strategi, som indebærer samordning af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker og vilje (il at forfølge fælles verificerbare og regelmæssigt ajourførte mål. Disse mål skal indarbejdes i medlemsstaternes beskæftigelsesprogrammer. Denne samordning af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker vil gå i gang, når Rådet har vedtaget retningslinjerne. integration \\\ Retningslinjerne er bygget op omkring fire søjler: forbedring af evnen arbejdsmarkedet, udvikling af en iværksætterkultur, fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne for at gøre det muligt for arbejdsmarkedet at reagere på den økonomiske udvikling, samt styrkelse af ligestillingspolitikken. til En sådan strategi kræver en fælles indsats fra medlemsstaterne, regionerne, arbejdsmarkedets parter og fællesskabsinstitutionerne. Målet er at opnå en væsentligt højere beskæftigelsesgrad i Europa. Den nye strategi er baseret på til tendensen indebærer en tidlig ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed skal vendes, idet forebyggelse påvisning af behovene. Der synes al være en præference for aktive foranstaltninger frem for passive forsørgelsesforanstaltninger. Ud fra sammenlignelige statistikker er der endvidere opstillet fælles indikatorer til sikring af en effektiv overvågning og evaluering af den førte politik og hjælpe med at finde frem til eksempler på god praksis. forebyggelse, hvilket har stor betydning, når I de nationale programmer vil der blive fastsat frister for, hvornår det ønskede resultat skal være opnået. Fristerne afhænger bl. a. af de administrative og finansielle ressourcer, der sættes ind. Medlemsstaterne skal hvert år forelægge Rådet og Kommissionen deres nationale programmer, således at disse kan blive gennemgået før Det Europæiske Råds møde. Rådet forpligter sig til i anden halvdel af det pågældende år at undersøge, hvorledes medlemsstaterne har gennemført retningslinjerne i deres nationale politik. Rådet vil derefter fremlægge en rapport, der er udarbejdet i Fællesskabet og om de sammen med Kommissionen, om beskæftigelsessituationen beskæftigelsespolitiske foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet på baggrund af retningslinjerne. Rapporten vil blive forelagt Det Europæiske Råd ved årets udgang. Som følge af Agenda 2000 blev de nye fondsforordninger vedtaget af Kommissionen i marts 1998, hvorefter forordningerne blev drøftet i Rådet og Europa-Parlamentet. ESF's rolle efter revisionen af strukturfondsbestemmelserne vil blive fastlagt med udgangspunkt i traktatens nye beskæftigelsesafsnit og den nye beskæftigelsesstrategi, der bl. a. indebærer udarbejdelse af årlige nationale programmer. 142 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 6. 2. STRUKTURFONDENE OG MILJØET i 1997-budgettet Opfølgningen af meddelelsen "Samhørighedspolitik og miljø"1 fortsatte. Europa-Parlamentet styrkede endvidere sin indsats for at skabe et "grønnere" (dvs. mere miljøvenligt) budget og oprettede en ny budgetpost i samhørighedspolitikken. Bevillingerne på denne post blev anvendt til forskellige foranstaltninger som f. eks. bevidstgørelsesseminarer for budgetansvarlige og undersøgelser af samhørighedsfonds- og strukturfondsaktiviteternes miljøvirkninger. Det lykkedes dog ikke at udnytte alle budgetpostens bevillinger, dels fordi der allerede i de eksisterende programmer var finansiel dækning for mange af de foranstaltninger, der naturligt hører ind under denne nye budgetpost, dels fordi det tager sin tid at få nye aktioner i gang. forbeholdtes miljøaspekterne (post B2-1600), der I overensstemmelse med målsætningen om et "grønnere" budget forelagde Kommissionen Europa- Parlamentet oplysninger om miljøaspekterne i EFRU- og samhørighedsfondsprojekter til over 50 mio. ECU. Oplysningerne om 1996-projekterne blev tilstillet Parlamentet den 31. juli 1997. Listen over projekter er efterfølgende blevet offentliggjort i EFT2. Miljødimensionen i de nye strukturfondsprogrammer: forebyggende De nye mål 2-programmer, der blev godkendt miljøforanstaltninger, f. eks. foranstaltninger, som fremmer anvendelsen af økologiske produkter eller miljøforskningen. Denne prioritering er helt i tråd med de retningslinjer, medlemsstaterne har fået forelagt, og de miljøprofiler, som medlemsstaterne fik tilsendt i 1993 og blev mindet om igen i 1996. lægger vægt på i 1997, Der er stadig væsentlig forskel mellem de forskellige programmer hvad angår miljødimensionens "kvalitet". Det er dog kendetegnende for de nye mål 2-programmer, at også ikke-miljømæssige foranstaltninger efterhånden præges af miljøhensyn. Dette er helt bevidst, men vil føre til den paradoksale situation, at jo mere miljøforanstaltningerne integreres i de øvrige foranstaltninger, jo mindre synlige vil miljødimensionen være, således at det bliver vanskeligere at få et eksakt overblik over strukturfondenes miljøvirkninger. På denne baggrund vedtog Kommissionen i november 1997 en meddelelse om miljø og beskæftigelse3, hvor Kommissionen klart har lagt sig fast på en strategi, der kan skabe synergi mellem miljøpolitikken og beskæftigelsespolitikken. Kommissionen opfordrer i meddelelsen parterne til at udnytte teknologiens og de nyskabende foranstaltningers muligheder for at fremme oprettelsen og udviklingen af virksomheder og støtte bæredygtige produktionsmetoder og forbrugsvaner. Halvdelen af programmerne under EU-initiativet INTERREG II-C (tværnationalt samarbejde) blev godkendt i 1997. Initiativet tager udtrykkeligt sigte på en bæredygtig udvikling, f. eks. i form af samarbejde omkring fysisk planlægning, forebyggelse af tørke ved en rational anvendelse af vandressourcerne, forebyggelse af oversvømmelser, forvaltning af vandbassiner samt bæredygtig udnyttelse af naturlige ressourcer. Overvågning og evaluering af strukturfondsprogrammerne: For at finde frem til forebyggende foranstaltninger og god praksis havde Kommissionen iværksat en undersøgelse om "det bæredygtige miljø og strukturfondene" i mål 2-regionerne. Undersøgelsens resultater blev offentliggjort i juni 1997, og der blev udarbejdet en manual med eksempler på god praksis, som vil hjælpe de ansvarlige med at træffe foranstaltninger til fremme af en miljøvenlig udvikling. 1 KOM(95)509 endelig udg. af 22. 11. 95 2HFf C30I af 02. 10. 97 3 KOM(97)592 endelig udg. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 143 Hele miljøspørgsmålet er meget komplekst, og der er et utal af måder, hvorpå strukturfondene kan påvirke miljøet. Kommissionen iværksatte derfor i august 1997 en omfattende udbudsrunde, hvor konsulenterne blev opfordret til kvantitativ evaluering af til at udvikle en metode miljøkonsekvenserne ud fra en analyse af de faktiske forhold. Dette projekt finansieres over budgetposten B2-1600. Samtlige programmer med en varighed på over tre år (for mål 1, 3, 4, 5b og 6) blev i 1997 genstand for foreløbige evalueringer (se punkt 3. 1). Indsats strukturfondsforvaltere om miljøspørgsmål: bevidstgøre Kommissionens for at embedsmænd og de nationale I efteråret 1997 startede et kursus for Kommissionens embedsmænd om integreringen af miljøet i de øvrige politikker. organiserede i Kommissionen medlemsstaterne. Der blev afholdt i henholdsvis Irland (september 1997) og Det Forenede Kongerige (oktober 1997). Der er planlagt lignende seminarer i 1998 i Portugal, Grækenland, Frankrig og Tyskland (budgetpost B2-1600). to seminarer om udviklingsprojekters miljødimension endvidere miljøseminarer strukturfondsforvalterne for Udvekslinger med ikke-statslige miljøorganisationer: tilkommer medlemsstaterne at træffe beslutning om miljøbevægelsernes deltagelse Det i miljøaktiviteterne på nationalt og regionalt plan. På fællesskabsplan er udvekslingerne af synspunkter og erfaringer med miljøbevægelserne blevet intensiveret. Kommissionen organiserede i november 1997 et møde på europæisk plan mellem de ansvarlige kommissionsembedsmænd og repræsentanter for miljøbevægelser fra seks medlemsstater. På mødet blev der udvekslet synspunkter om, hvorledes man kan tage hensyn til miljøet ved den praktiske gennemførelse af programmerne. 6. 3. STRUKTURFONDENES BIDRAG TIL FREMME AF LIGE MULIGHEDER FOR MÆND OG KVINDER Tilpasning af programmerne for udvikling eller omstilling af regioner: Med sine retningslinjer til medlemsstaterne om tilpasningen af strukturfondsprogrammerne inden udgangen af 19994 har Kommissionen ønsket al styrke aktionerne til fremme af lige muligheder, enten ved at integrere ligestillingsaspektet i programmernes generelle foranstaltninger («mainstreaming»), eller ved specifikke foranstaltninger. Nogle af forslagene i disse retningslinjer drejede sig om forbedring af de sociale infrastrukturer, adgang til beskæftigelse, adgang til tjenesteydelser og udstyr, støtte til kvindelige iværksættere og forening af familie- og arbejdsliv. De fleste af medlemsstaterne tog ved tilpasningen af programmerne hensyn til disse ønsker (se punkt 1. 2. 2). F. eks. ved at indføre nye foranstaltninger eller støtteordninger for kvindelige iværksættere (Italien, Finland, Tyskland og Spanien), ved uddannelsesforanstaltninger (Grækenland, Nederlandene og Spanien) eller ved finansiering af vuggestuer eller fritidshjem (Det Forenede Kongerige og Italien). Kommissionens meddelelse om de nye programmer for regioner under industriel omstilling for perioden I997-995 (se punkt 1. 2. 1) indeholder en redegørelse for ligestillingssituationen, især hvad angår forbedring af kvinders beskæftigelsesmuligheder. 4 C(97) 1381 5 KOM(97)524 / 44 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Fremme af lige muligheder i ESF's programmer: Medlemsstaterne har i deres mål 3-programmer valgt at tage hensyn til den høje prioritering af lige muligheder på to måder. De fleste af medlemsstaterne har vedtaget specifikke programmer til fremme af lige muligheder, mens et lille mindretal har valgt integrationsmodellen. Foranstaltningerne er langt hen ad vejen ens. De drejer sig om at få flere kvinder ind på områder, hvor de er underrepræsenteret, uddannelse af undervisere, grunduddannelse og erhvervsuddannelse for repatrierede og andre kvinder uden arbejde, lærlingeuddannelse, beskæftigelsesstøtte og løntilskud, fremme af iværksætterånden hos kvinder, efter- og videreuddannelse i SMV'erne, vejledning, rådgivning og arbejdsformidling samt i visse lande foranstaltninger til forbedring af børns vilkår og særlig bistand, der kan hjælpe kvinder og mænd med at kombinere familie- og arbejdsforpligtelser. Blandt ESF's EU-initiativer er NOW fortsat det vigtigste program på ligestillingsområdet. Hvad angår ADAPT blev der i 1997 oprettet en arbejdsgruppe med en svensk formand til behandling af ligestillingsspørgsmål. EU-initiativer: revisionen af EU-initiativprogrammerne blev der udtrykkeligt en generel Ved ligestillingsklausul. NOW er som nævnt det vigtigste program på ligestillingsområdet, og i 1997 begyndte man at udnytte og offentliggøre resultaterne af programmet. Hvad angår ADAPT blev der under svensk ledelse oprettet en arbejdsgruppe til behandling af ligestillingssporgsmål. Andre initiativer som f. eks. URBAN, INTERREG eller LEADER omfatter også mange foranstaltninger, som fremmer igangsætningen og opfølgningen af projekter, der har interesse for kvinder. indført Undersøgelser, evaluering og pilotprojekter: De i 1996 iværksatte undersøgelser (Finland og Spanien) blev suppleret i 1997 (Irland, Portugal og Grækenland) for at finde frem til de af strukturfondenes, særlig EFRU's, interventioner, der har de kraftigste positive konnotationer med hensyn til ligestilling mellem mænd og kvinder. For at hjælpe programforvalterne og bedømmerne har Kommissionens tjenestegrene i øvrigt onskel al udarbejde el notat om, hvilke evalueringsmetoder der egner sig til evalueringen af ligestillingsspørgsmål i forbindelse med strukturpolitikken. Eksperter har som led i MEANS-programmet* deltaget i udarbejdelsen af dette notat. Arbejdet forventes afsluttet i begyndelsen af 1998. Der blev udvalgt en halv snes RECITE Il-projekter (internt tværregionalt samarbejde 1998-1999) om etablering af net af ressourcecentre til fremme af kvinders deltagelse i erhvervslivet. De udvalgte projekter blev behandlet på et seminar, hvor man drøftede disse nets målsætninger og arbejdsmetoder. 1 april blev der indkaldt forslag til ECOS-Ouverture-pilotprojekter (eksternt tværregionalt samarbejde) bl. a. til fremme af ligestillingen. Udarbejdelsen af de nye forordninger: Under udarbejdelsen af de nye forordninger blev det overvejet, hvorledes man kunne fremme princippet om i konkrete regler for udarbejdelse, lige muligheder og omsætte princippet iværksættelse, overvågning og evaluering af programmerne. 6. 4. STRUKTURFONDENE OG FTU (FORSKNING OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING) innovation spiller en stadig voksende i strukturfondsinterventionerne. Det FTU og gennemgående tema i ottende årsberetning (1996) var da også netop FTU og innovation. 1 beretningen blev der gjort meget ud af FTU- og innovationsaspektet i de enkelte landes interventioner, ligesom der blev givet mange eksempler. Kommissionen besluttede endvidere at udarbejde en meddelelse om "Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik" (se punkt 1. 3. 5) for at understrege rolle 6 MEANS: se kapitel 3 om evaluering Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 145 FTU's og innovationens betydning for moderniseringen og diversificeringen af de regionale erhvervsstrukturer. Omfanget af mål 2-interventionerne er vokset væsentligt i forhold til den foregående periode. Ca. 2 500 mio. ECU (svarende til 16,8% af det samlede budget for mål 2), er blevet afsat til FTU- foranstaltninger. Udviklingen mellem de to delperioder (1994-1996 og 1997-1999) er særlig bemærkelsesværdig, idet bevillingerne til FTU og innovation er vokset fra 14,2% til 18,4% af det samlede budget. Visse mål 2-regioner har som følge af deres længere industrielle tradition først og fremmest anvendt FTU og innovation som led i den økonomiske udvikling. Udgangspunktet har bl. a. været partnerskaber mellem offentlige og private instanser samt volontørtjeneste; udvekslinger mellem lokale universiteter og større virksomheder; virksomheder med en særlig knowhow på FTU- og innovationsområdet; en produktionsorienteret industrikultur; produktionsfremmende rammevilkår industris behov, samt anlæggelse af tjenesteydelser for erhvervslivet; industrizoner rundt om større byer. tilpasset den lokale Sideløbende med fondenes hovedinterventioner har Kommissionen iværksat en række pilotprojekter til løsning af visse af de vanskeligheder, som regionerne oplever i forbindelse med deres regionale innovationsprogrammer. I henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og i overensstemmelse med innovationsprogrammet er der fastlagt regionale innovationsstrategier (RIS) og regionale strategier for innovation og teknologioverførsel (RTT - innovationsprogram), der skal styrke samarbejdet mellem den private og den offentlige sektor og få regionens virksomheder til at udnytte den tilbudte FTU- og innovationsservice samt infrastruktur bedre (se punkt 2. 1. 9). 6. 5. STRUKTURFONDENE OG DE TRANSEUROIVEISKE NET (TEN) Der skete fremskridt på alle tre TEN-områder (transport, telekommunikation, energi) i 1997. Hvad angår de retlige aspekter var de vigtigste fremskridt ændringen af Amsterdam-traktatens artikel 129 C (for at lette den private sektors projektfinansiering), vedtagelsen af retningslinjerne for TEN- telekommunikation7, ændringen af retningslinjerne for TEN-energiK for at opdatere listen over projekter af fælles interesse, samt forslaget om revision af retningslinjerne for TEN-lransport" med henblik på at inkludere intermodale havne og terminaler. Med hensyn til finansieringen af TEN offentliggjorde den af kommissionsmedlem N. Kinnock ledede gruppe af repræsentanter for transportministrene og den private sektor i juni 1997 sine anbefalinger om indførelsen af offentlige/private partnerskaber i forbindelse med transportprojekter. Herefter fulgte to meddelelser, ét med Kommissionens svar på de anbefalinger, der tager sigte på EU, og Kommissionens forslag i den forbindelse, og ét med en klarlæggelse af, hvilke konkurrenceregler de nye transportprojekter skal være underkastet. Kommissionen foreslog i Agenda 2000, at der udarbejdes nye finansielle overslag, hvori TEN tillægges større vægt. Kommissionen traf foranstaltninger til styrkelse af de strategiske prioriteter for at forbedre samordningen mellem de forskellige kommissionstjenestegrene og de øvrige finansielle institutioner (som f. eks. EIB og EIF). Et andet formål med foranstaltningerne var at lette den proaktive samordning af de forskellige projekter og forbedre udvekslingen af oplysninger. Foranstaltningerne omfatter oprettelse af en ledergruppe, som vil mødes mindst to gange om året, samt udarbejdelse af flerårige oversigter. 7 Beslutning 1336-97 af 17/06/97, EFT 183 af 11/07/97 8 Beslutning 1047/97/EF af 29/05/97, EFT L152 af 11/06/97 9 KOM(97)68 laf 10/12/97 146 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 6. 6. STRUKTURFONDENE OG TURISMEN Flere af de i 1997 lancerede eller gennemførte specifikke turistforanstaltninger er yderst interessante fra et lokal- eller regionaludviklingssynspunkt. Dette gælder f. eks. styringen af turiststrømmene og transporten, det igangværende netværksprojekt om turisme og miljø og "total quality management"- undersøgelserne af turistmålene i byerne, på landet og ved kysterne. Resultaterne af gennemgangen af programmeringernes i en "tilstandsrapport", hvori strategien for og gennemførelsen af de operationelle programmer og de turistrelaterede foranstaltninger vil blive bedømt. turistafsnit vil blive vist Lande, hvor turistpotentialet er stort, og hvor strukturfondene gør sig kraftigt gældende, vil blive genstand for specifikke evalueringstiltag. Hvad angår den kvantitative analyse og den kvalitative evaluering af turismens strukturpolitiske betydning besluttede Det Rådgivende Udvalg for Turisme på sit møde den 21. oktober 1997 at nedsætte en arbejdsgruppe for byturismen i Europa. Arbejdsgruppen skal dels søge at fremme udvekslingen af erfaringer og eksempler på god praksis, dels komme med brugbare konklusioner. Arbejdet skal i løbet af 1998 udmøntes i en sammenfattende rapport, der kan indgå i den europæiske debat om "byspørgsmålet". Endelig har Luxembourg-konferencen den 4. og 5. november 1997 om "Beskæftigelsen og turismen: retningslinjer for indsatsen"10 samt konklusionerne om samme emne fra Rådets møde den 26. november 1997 banet vej for en mere generel analyse af turismens bidrag til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Der er i den forbindelse nedsat en højtstående gruppe om turisme og beskæftigelse, der skal undersøge, hvorledes turismen kan komme til at yde et større bidrag til væksten og beskæftigelsen i Europa. Gruppens rapport vil blive forelagt Kommissionen i oktober 1998. 6. 7. STRUKTURFONDENE OG KULTUREN Kulturen spiller en stadig vigtigere rolle i regionaludviklingen og samhørighedspolitikken. På ti\nls heraf udnyttes kulturens muligheder ikke fuldt ud i strukturfondenes interventioner. Dette fremgår af Kommissionens meddelelse af 1996 om "Samhørighed og kultur: et bidrag til udviklingen"1 '. Medlemsstaterne og regionerne bestemmer selv, om og i givet fald hvorledes de vil prioritere kulturens integration i programmerne. De nye mål 2-programmer (1997-1999) følger ikke alle lige slavisk Kommissionens retningslinjer12, hvori Kommissionen beskriver kulturen som en jobskabende faktor, der giver mulighed for en bedre udnyttelse af det lokale og regionale udviklingspotentiale. I henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen godkendte Kommissionen i 1997 32 pilotprojekter for tværregionalt kulturelt samarbejde. Ved at gøre kulturen til en integreret del af udviklingsindsatsen banes vejen for samarbejdsprojekter, hvis økonomiske målsætning har et kulturpolitisk islæt. Projekterne kan f. eks. tage sigte på bevarelse og promovering af den regionale kulturarv, jobskabelse, erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse og unge og udveksling af knowhow og erfaringer. EFRU har støttet sådanne projekter med en tildeling på 15 mio. ECU for perioden mellem januar 1997 og december 1998. 10 En publikation om dette emne er under udarbejdelse 1 ' KOM (96) 512 endelig udg. af 20. november 1996 12 Dokument C(96) 952 endelig udg. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 147 6. 8. STRUKTURFONDENE OG KONKURRENCEPOLITIKKEN Kommissionen skal i henhold til traktatens artikel 92 og 93 løbende kontrollere statsstøtten til virksomheder, såfremt statsstøtten er egnet til at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen skal især tage hensyn til, hvorledes en samtidig ydelse af statsstøtte og fællesskabsstøtte kan indvirke på konkurrencen og samhandelen. I 1997 afsluttede Kommissionen en undersøgelse af, om de foranstaltninger, der var fastsat i SPD'erne for strukturfondenes interventioner i mål 2-regionerne for perioden 1997-1999, var forenelige med traktaten. Ud fra princippet om at koncentrere støtten om de dårligst stillede regioner fortsatte Kommissionen sin indsats for at kodificere reglerne og sikre ligebehandling af alle medlemsstater. Kommissionen vedtog den 16. december 1997 nye retningslinjer for regionalstøtten for at sikre ensartede kriterier for vurderingen af de forskellige former for statsstøtte med regionalt sigte og samle alle de nuværende bestemmelser i én tekst. Blandt de nye elementer kan nævnes reduktionen af den tilladte støtteintensitet for større virksomheder. Formålet med den lavere støtteintensitet er at begrænse støttens konkurrencefordrejende virkninger, samtidig med at samhørighedskravene tilgodeses. Ved siden af denne generelle reduktion af støtteintensiteten indførte Kommissionen regler for differentiering af støtte lofterne efter, hvor store problemer regionerne står over for. Kommissionens retningslinjer, der giver mulighed for at benytte berettigelsen til at modtage strukturfondsstøtte som supplerende kriterium for berettigelse til at modtage nationalstøtte, vil skabe større sammenhæng mellem strukturfondene og den nationale støtte. Samtidig med vedtagelsen af retningslinjerne fastsatte Kommissionen grænsen for, hvor stor en andel af EU*s befolkning, der i perioden 2000-2006 kan være omfattet af de regionale støtteordninger, til 42. 7% mod 46. 7% for den nuværende periode «regionalpolitik og (se punkt konkurrencepolitik», der blev udarbejdet i 1997). 1. 3. 4 og meddelelsen 1994-1999 Man søgte også at skabe overensstemmelse mellem de regioner, der kan modtage strukturfondsstøtte, og de regioner, der kan modtage statsstøtte med regionalt sigte. For perioden 1997-1999 blev nye kort godkendt for Italien (over de regioner, der er støtteberettigede i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3. litra c)) og for Danmark og Finland. I alle tre tilfælde blev andelen af befolkningen, der var omfattet af den regionale støtte, fastsat på en måde, der maksimerede støttens økonomiske effekt, begrænsede støttens indvirkning på konkurrencen og sikrede en mere effektiv udnyttelse af budgetmidlerne. tværsektorielle grænser for I 1997 vedtog Kommissionen også til større investeringsprojekter. Formålet var at begrænse den ofte for store regionale støtte til større projekter. Det overordnede mål for denne disposition er på længere sigt at fjerne de forskellige sektorregler, der findes på statsstøtteområdet, og nå frem til ét fælles regelsæt gældende for alle større støtteprojekter, uanset hvilken erhvervssektor der er tale om (dog bortset fra kul- og stålsektoren, som er undergivet EKSF-traktatens bestemmelser indtil juli 2002). regionalstøtten Kommissionen påtænker endvidere en forenkling af procedurerne for visse kategorier af støtte for at gøre kontrollen med statsstøtten mere effektiv. Som led i forenklingen har Kommissionen på grundlag af traktatens artikel 94 forelagt Rådet et forslag til forordning om nye beføjelser. Kommissionen ønsker med denne rådsforordning at få beføjelse til at vedtage undtagelscsforordninger, som fritager visse støttekategorier fra kravet om forudgående anmeldelse, forudsat at visse kriterier er opfyldt. Det drejer sig især om støtte, som Kommissionen har stor erfaring med, og for hvilken der allerede i forskellige rammebestemmelser eller retningslinjer (SMV, F&U, miljø, beskæftigelse, uddannelse og regionalstøtte) er fastsat præcise kriterier for, hvorledes støttens forenelighed med fællesmarkedet skal vurderes. Forslaget har allerede fået Rådets principielle tilslutning og forventes vedtaget i 1998. / 48 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 6. 9. STRUKTURFONDENE OG GENNEMSIGTIGHEDEN AF DE OFFENTLIGE INDKØB Kommissionen har i de tidligere beretninger fremhævet nødvendigheden af at mindske den geografiske afstand til de projektansvarlige for at forbedre sagernes forberedelse og overvågning, gennemførelsestempoet og forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Da oplysningerne vedrørende offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt eller lokalt plan, må kontrollen for at være til hjælp for beslutningstagerne også gennemføres på henholdsvis nationalt, regionalt eller lokalt plan. Kommissionens overvejelser om offentlige indkøb udmøntedes i november 1996 i grønbogen om offentlige indkøb13, som i 1997 blev fulgt op af en evaluering og gennemgang af de økonomiske aktørers bidrag til overvejelserne. Der blev også taget hul på drøftelserne om fremtiden for denne sektor. På det strukturpolitiske plan har debatten hovedsagelig handlet om visse af grønbogens forslag til en styrkelse af partnerskabet med medlemsstaterne. Kommissionens tanker går ud på at oprette uafhængige nationale organer til overvågning af offentlige indkøb, der kan sikre korrekt anvendelse af gældende bestemmelser, udvidet brug af attestationsproceduren, hvor en uafhængig instans attesterer overholdelsen af fællesskabsreglerne for offentlige indkøb (jf. direktivet om «klagemuligheder inden for særlige sektorer»), samt ansvarliggørelse af de personer, der træffer afgørelse om offentlige indkøb, og som personligt skal engagere sig i overvågningen af reglernes overholdelse. Det skal dog bemærkes, at Kommissionens overvejelser og tanker på ingen måde indebærer, at Kommissionen opgiver sine prærogativer. Kommissionen skal fortsat kontrollere, om de offentlige indkøb sker i overensstemmelse med traktaten og direktiverne. Kommissionen vedtog i begyndelsen af 1998 en meddelelse om konklusionerne af denne debat og de af Kommissionen påtænkte foranstaltninger. 6. 10. STRUKTURFONDENE, DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK OG DEN K. EU. KS FISKERIPOLITIK Det generelle spørgsmål om strukturfondenes forenelighed med den fælles landbrugspolitik blev behandlet indgående i den ottende årsberetning om strukturfondene (1996), hvortil der henvises. Svaret på spørgsmålet om strukturpolitikkens forenelighed med den fælles landbrugspolitik kan fås ved at analysere statsstøtteordningerne og kontrollere de sektorer, der er udelukket fra disse ordninger. Generelt er det således, at der, hver gang der foreslås en statsstøtteordning, foretages en undersøgelse af, om ordningen er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik samt gældende statsstøtteregler. Det er primært foranstaltninger vedrørende anvendelse af nye teknologier, energibesparelser, kvalitetsfremme osv. , der godkendes. Inden for f. eks. kunstvanding er der for at undgå vandtab (fordampning, utætheder m. v. ) givet førsteprioritet til aktioner til forbedring af de eksisterende anlæg, uden at forbedringerne får indflydelse på størrelsen af det kunstvandede areal. Når det har vist sig, at nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelserne, ligesom Kommissionen har udbedt sig oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. Hvad angår investeringsstøtte fastsættes der for visse sektorer begrænsninger for at undgå overskudslagre (svinekød, æg og fjerkræ, oksekød, mælk og mejeriprodukter). På forarbejdnings- og afsætningsområdet gives der prioritet til bestemte typer investeringer, f. eks. investeringer i miljøbeskyttelse, teknologisk innovation og forbedring af kvalitet og hygiejne. Kommissionen har for også opstillet udvælgelseskriterier, der er i overensstemmelse med retningslinjerne 13 KOM(96)583 endelig udg. af 27. november 1996 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 149 fællesskabspolitikkerne, især den fælles landbrugspolitik. Det er forbudt at yde investeringsstøtte til visse sektorer (tobak, foderplanter), og for andre er der fastsat begrænsninger, undertiden ledsaget af forpligtelser, som medfører en formindskelse af kapaciteten (slagtning, omgruppering af virksomhederne i vin- og spiritussektoren). Kommissionen har i sin meddelelse «Agenda 2000» af 15. juli 1997 foreslået, at man fortsætter den gennemgribende reform af den fælles landbrugspolitik, der blev påbegyndt i 1992. Ifølge forslaget skal støtten omlægges, således at den for størstedelens vedkommende får form af direkte indkomststøtte. Der er fastsat fem mål: • Forbedring af konkurrenceevnen for at styrke EU's position som en af verdens førende eksportører; • Fødevaresikkerhed og fødevarekvalitet. Dette er også en af hovedprioriteterne i den fælles landbrugspolitik; • Sikring af en rimelig levestandard for landbrugere ved at stabilisere landbrugsindkomsterne; • Mere effektiv integrering af miljømål i den fælles landbrugspolitik gennem en bedre forvaltning af naturressourcerne og bevarelse af landskabet; • Diversificering af aktiviteterne i landdistrikter for at skabe supplerende eller alternative indkomst- og beskæftigelsesmuligheder såvel på selve bedriften som uden for landbruget. Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondsmekauismerne. har man sogt at gennemføre de nødvendige strukturtilpasninger for at opnå de fælles fiskeripolitiske mål, bl. a. ved at sikre, at interventionerne tager hensyn til kravet om ligevægt mellem fiskeressourcerne og disses udnyttelse. De af FIUF finansierede foranstaltninger vedrørende fiskerflåden skal opfylde målene i de flerårige udviklingsprogrammer (FUP), som begrænser fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig tillades støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kun, såfremt de årlige delmål i henhold til FUP og de senere endelige mål opfyldes. ^u KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONEL DIALOG, DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNIKATION Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 153 7. 1. INTERINSTITUTIONEL DIALOG EU-institutionernes løbende dialog er et fast element i fællesskabspolitikkerne og herunder naturligvis strukturpolitikken. Udvekslingerne finder sted dels på formelle møder (f. eks. Europa-Parlamentets møder og udvalgsmøder, ministermøder), dels på uformelle møder (seminarer eller fælles arbejdsgrupper) på politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegrene og i strukturfondsudvalgene). Efter at Kommissionen havde offentliggjort flere meddelelser og dokumenter var de vigtigste emner, der blev taget op i 1997, den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen, vedtagelsen af de nye mål 2-programmer af fondsforvaltningen og -kontrollen inden for rammerne af SEM 2000-programmet samt naturligvis strukturfondenes fremtid. Sidstnævnte emne blev behandlet på grundlag af meddelelsen af «Agenda 2000». Fondenes rolle i indsatsen for at fremme informationssamfundet samt foranstaltningerne til fordel for byområder og den fysiske planlægning på europæisk plan blev også behandlet indgående. for perioden 1997-1999, effektiviseringen 7. 1. 1. DIALOG MED EUROPA-PARLAMENTET to om fremlagde henholdsvis «samhørighed nye meddelelser Kommissionen og informationssamfundet» og «en dagsorden for byerne». Det var dog ikke så meget disse spørgsmål som strukturfondenes fremtid, der var kernen i dialogen med Europa-Parlamentet. I forummet om den økonomiske og sociale samhørighed, der blev afholdt i april, deltog Europa-Parlamentets formand sammen med mange parlamentsmedlemmer. Det er konklusionerne fra dette forum, der danner grundlag for kapitlet om samhørighed i Agenda 2000 (se punkt 1. 1. 2). Agenda 2000, som beskriver udsigterne for EU i begyndelsen af det næste århundrede, blev offentliggjort af Kommissionens formand Jacques Santer under Parlamentets plenarsamling i juli måned. Kommissionsmedlemmerne med samhørighed og strukturudvikling som kompetenceområde havde indlæg om disse emner under møder med de pågældende parlamentsudvalg. Parlamentsmedlemmerne fik på et seminar lejlighed til med Kommissionens repræsentanter at drøfte, hvilke prioriteter der skulle fastsættes i forbindelse med de nye fondsforordninger. På en offentlig høring om samhørighed og udvidelse præsenterede kommissionsmedlem Monika Wulf-Mathies det nye strukturelle førtiltrædelsesinstrument (SFI) og fremhævede nødvendigheden af at hjælpe de lokale, regionale og nationale myndigheder i ansøgerlandene med en aktiv forberedelse af tiltrædelsen. Parlamentets deltagelse i drøftelserne om strukturfondenes fremtid udmøntedes i en beslutning. Emnet for beslutningen var den første samhørighedsrapport, som blev vedtaget af Kommissionen i slutningen af 1996. I beslutningen går Parlamentet ind for en styrkelse af EU's samhørighedsindsats, begrænsning af antallet af mål, opretholdelse af fortrinsstillingen for mål 1-områderne, bedre samordning af fællesskabsinstrumenterne og indførelse af et specifikt finansielt instrument for strukturtilpasningen i ansøgerlandene. Parlamentet vedtog også beslutninger om de nuværende interventioner. Parlamentet konstaterede, at bevillingsudnyttelsesgraden var ringe i en del medlemsstater (Italien, Belgien osv. ), og anmodede Kommissionen om at foreslå en revision af visse retningslinjer. Hvad angår Østrig, Finland og Sverige udtalte Europa-Parlamentet, at strukturpolitikken må betragtes som en succes i disse lande trods visse startvanskeligheder. Parlamentet var positivt stemt over for interventionerne i de mere velstående medlemsstater, men pegede på visse særlige problemer, der skulle løses. Der blev vedtaget initiativrapporter om det grænseoverskridende og tværregionale samarbejde i lyset af den fremtidige udvidelse. Parlamentet, som ønskede bestemmelser om randområderne optaget i Amsterdam-traktaten, vedtog en beslutning herom. Hvad angår arbejdsmarkedet og de menneskelige ressourcer fulgte Kommissionen opmærksomt arbejdet i Parlamentets Udvalg for Sociale Anliggender. Dette udvalg havde udarbejdet en beslutning om ESF's fremtid, som blev vedtaget den 21. november 1997. Kommissionens repræsentanter havde i flere møder me!d parlamentsmedlemmerne. Emnet for disse møder var denne forbindelse Kommissionens rapporter om ESF's iværksættelse, rapporterne om den økonomiske og sociale 154 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) samhørighed og forslagene i Agenda 2000. Det frugtbare samarbejde i ad hoc-arbejdsgruppen "ESF/Europa-Parlamentet" fortsatte i 1997. Arbejdsgruppen behandlede anvendelsen af ESF's midler, drøftede de nyskabende aktioner og udvekslede synspunkter om strukturfondsreformen. Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (COMAGRI) drøftede landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter med kommissionsmedlemmet med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikter. Der var tre sådanne drøftelser i 1997, nemlig i januar om konklusionerne af den europæiske konference om udvikling af landdistrikter i Cork (en konference, der havde fundet sted i 1996); i juni om situationen for den fælles landbrugspolitik inklusive udviklingen af landdistrikter og forholdet til samhørighedspolitikken; og endelig i september om de forslag i Agenda 2000, der behandler fortsættelsen af den i 1992 påbegyndte reform af den fælles landbrugspolitik, samt om nødvendigheden af en integreret politik for landdistrikter. endvidere gennemgik COMAGRI-udvalget og generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug" og "Effektivisering af landbrugsstrukturerne". ligeledes udtalelser om den første rapport om den økonomiske og sociale Udvalget afgav af den samhørighed, strukturfondsmidlerne. Udvalget for EUGFL- Udviklingssektionen kunne betragtes som tilfredsstillende. bevillingsudnyttelsesgraden årsberetning fastslog, strukturfondene anvendelsen landbrugere rapporterne om at syvende "Unge samt På fiskeriområdet afgav Parlamentets Fiskeriudvalg udtalelse om tre emner: anvendelsen af FlUF- midlerne, EU's nye finansielle ramme og den syvende årsberetning om strukturfondene. Det første af disse tre emner blev behandlet på grundlag af Revisionsrettens årsberetning for 1995 vedrørende den dårlige udnyttelse af fondenes bevillinger. Fiskeriudvalget konkluderede, at de dårlige resultater for fiskeriets vedkommende klart kunne tilskrives utilstrækkelige bevillinger og ikke en dårlig udnyttelse eller underudnyttelse af bevillingerne. 7. 1. 2. UDTALELSER FRA STRUKTtfRFONDSDDVALGENE Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt fem moder i 1997. Udvalget blev hørt om de nye mål 2-SPD'er for perioden 1997-1999 og afgav enstemmigt positive udtalelser herom. Syvende årsberetning om strukturfondene (1995) og den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed blev gennemgået. Udvalget blev endvidere orienteret om Kommissionens meddelelse om «en dagsorden for byerne i Den Europæiske Union» (se punkt 1. 3. 2). En stor del af Det Rådgivende Udvalgs møder i 1997 drejede sig om de udkast til retsakter, som Kommissionen havde forelagt udvalget som led i SEM 2000 (se punkt 1. 2. 4 og 4. 2). Udvalget blev således hørt om Kommissionens udkast til beslutning om udgifters støtteberettigelse og afgav en positiv udtalelse herom i februar. Udkastet til forordning om retningslinjerne for medlemsstaternes finanskontrol og udkastet til interne retningslinjer om de nettokorrektioner, der skal foretages ved bestemte uregelmæssigheder, måtte drøftes tre gange, bl. a. som følge af udvalgets anmodninger om forklarende oplysninger (f. eks. angående frister, terminologi eller organisatoriske tilpasninger i de nationale eller regionale administrationer). Udvalget afgav en positiv udtalelse om forordningsudkastet på sit sidste møde i 1997, nemlig den 29. september. ESF-udvalget holdt fire møder i 1997. Som fastsat i forordningen om samordning af fondene afgav udvalget udtalelser om Kommissionens udkast til beslutninger om standardklausuler for mål 2 samt om mål 2-SPD'erne for perioden 1997-99. På disse møder behandlede ESF-udvalget også tilbagevendende emner, som f. eks. gennemførelsen af aktionerne i henhold til ESF-lbrordningens artikel 6, de forskellige aspekter af informationssamfundet, ESF's finansielle situation, de regionale og lokale beskæftigelsespagter, EU-initiativerne og informations- og kommunikationsstrategien og gjorde status over evalueringsforløbet. ESF-udvalget gennemgik også den endelige rapport om de nye områder med stort beskæftigelsespotentiale fra den i 1996 nedsatte arbejdsgruppe. Dette var et nyttigt bidrag til debatten om ESF's fremtid. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 155 I 1997 blev der endvidere afholdt et møde i Luxembourg om ESF's fremtid. På december-mødet blev der brugt megen tid på iværksættelsen af mål 4 og fremlæggelsen af modelprojekter under mål 4 og EU-initiativet ADAPT. Initiativtagerne til disse projekter deltog også i mødet. Endelig blev forbindelsen mellem ESF og samhørigheden drøftet. Et andet vigtigt emne for drøftelserne var SEM 2000, herunder bl. a. udgifters støtteberettigelse samt finanskontrolprocedurerne og nettokorrektionerne af finansieringen (se punkt 1. 2. 4 og 4. 2). Kommissionen underrettede med jævne mellemrum ESF-udvalget om, hvordan det gik med drøftelserne om ESF-reformen. Forvaltningskomitéen for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-komitéen) holdt 11 møder i 1997 og afgav 150 positive udtalelser. I tre tilfælde førte høringerne af komitéen ikke til nogen udtalelse. De afgivne udtalelser vedrørte retningslinjerne for den finanskontrol, som medlemsstaterne skal udføre (se punkt 1. 2. 4 og 4. 2), samt de foranstaltninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 950/97 om en effektivisering af landbrugsstrukturerne, i forordning (EF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt i forordning (EF) nr. 951/97 om forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Komitéen udvekslede også synspunkter om forskellige emner som f. eks. additionalitetsprincippet i forbindelse med mål 5a, evaluering, Agenda 2000 samt klassificering af miljørelaterede udbetalinger i landbrugsregnskaber. Endelig holdt forvaltningskomitéen et fælles møde med Den Rådgivende Komité for Landbrugsstrukturer for at blive orienteret om resultaterne af det franske pilotprojekt "Planer for en bæredygtig udvikling". Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne mødtes fire gange i årets løb og fik forelagt samtlige strukturaktioner vedrørende fiskerisektoren. Komitéen afgav en enstemmig positiv udtalelse om Kommissionens beslutning om udgifters støtteberettigelse i henhold til strukturfondsreglerne. Komitéen afgav også en positiv udtalelse om Kommissionens forordning om den finanskontrol, medlemsstaterne skal udøve (se punkt 1. 2. 4 og 4. 2). Forvaltningsudvalget for EU-initiativer holdt ikke møde i 1997, idet udtalelsen om fordelingen af reserven var blevet afgivet i 1996. 7. 1. 3. DIALOG MED DET ØKONOMISKE PC SOCIALE UDVALG Kommissionen fortsatte på alle niveauer sine kontakter og sin dialog med ØSU. Samtlige udtalelser fra ØSU blev nøje gennemgået. ØSU blev hørt af Kommissionen om rapporten om Samhørighedsfonden, den syvende årsberetning om strukturfondene samt den første treårsrapport om økonomisk og social samhorighed1. Ved alle tre høringer fremhævede ØSU den store vægt, udvalget tillægger støttekoncentration, additionalitet, forenkling og rationalisering af programmeringsprocedurerne, overvågning, kontrol og evaluering af projekter og ikke mindst arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers deltagelse i prioriteringen ved gennemførelsen og overvågningen af de finansierede projekter. ØSU understregede vigtigheden af sidstnævnte punkt i en initiativudtalelse om «arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers rolle i INTERREG- og EURES-programmerne». ØSU var endvidere tilfreds med Kommissionens meddelelse om «samhørighed og informationssamfundet». ØSU har i sine bemærkninger og henstillinger fremhævet nødvendigheden af at tilpasse Unionens aktioner til de teknologiske, økonomiske og sociale behov i de forskellige regioner. Hvad angår de regionale og lokale beskæftigelsespagter imødekom ØSU en opfordring fra kommissionsformand J. Santer og udarbejdede en rapport om disse pagter. ØSU konkluderede, at det er vigtigt at integrere beskæftigelsespagterne i en samlet beskæftigelsesstrategi under hensyntagen til k()M(96)542 endelig udg. af 6. 11. 1990 156 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) den makroøkonomiske politik, beskæftigelsespolitikken, arbejdsmarkedets funktion og den regionale og lokale udvikling i beskæftigelsen. ØSU behandlede også bypolitiske spørgsmål og især den bæredygtige udvikling af bygge- og boligsektoren i Europa. Reguleringen af denne sektor er en fast bestanddel i en moderne by- og egnsforvaltning. ØSU udtrykte glæde over fællesskabsforanstaltningerne i turistsektoren, da ØSU tillægger denne sektor stor økonomisk, social og kulturel betydning. På plenarsamlingen den 20. november 1997 vedtog ØSU en særlig udtalelse om de landbrugsmæssige aspekter af meddelelsen «Agenda 2000», som også behandler aspekterne omkring strukturfondene og politikken for udvikling af landdistrikter. 7. 1. 4. DIALOG MED REGIONSUDVALGET Regionsudvalget vedtog i 1997 en del udtalelser, som direkte eller indirekte vedrørte den strukturelle udvikling og mere generelt den økonomiske og sociale samhørighed. Regionsudvalgets arbejde fordelte sig på fire hovedområder: økonomisk og social samhørighed, beskæftigelse, fysisk planlægning og Agenda 2000. Derudover behandlede Regionsudvalget regionalpolitikken i Østrig. Finland og Sverige, INTERREG li-initiativet og nærsamfundenes potentielle rolle samt to kommissionsmeddelelser vedrørende henholdsvis kulturens og informationssamfundets bidrag til samhørigheden. Regionsudvalget gik i sin udtalelse om den første samhørighedsrapport ind for en konsolidering af strukturfondene som middel til at fremme den økonomiske udvikling og en øget koncentration af budgetmidlerne om de prioriterede mål. På beskæftigelsesområdet var Regionsudvalget enigt med Kommissionen om betydningen af fondenes strukturindsats for jobskabelsen og bevarelsen af varige arbejdspladser. Regionsudvalget kunne også tilslutte sig tanken om at give aktiveringspolitikken en i forhold til den passive politik med arbejdsløshedsyde Iser. Regionsudvalget fortrinsstilling bekræftede, at det vil bidrage fuldt ud til lanceringen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter og bekræftede endvidere lokalsamfundenes og regionernes betydning for pagternes iv;erks;ettelse samt vigtigheden af at etablere et reelt offentligt/privat partnerskab. Monika Wulf-Mathies, som er det kommissionsmedlem, under hvem Regionsudvalget sorterer, havde i juni 1997 en grundig drøftelse med udvalget om fysisk planlægning og bypolitik. Hun fremhævede vigtigheden af ESDP-projektet (det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv), som under overholdelse af subsidiaritetsprincippet skal styrke såvel regionernes konkurrenceevne som den økonomiske og sociale samhørighed. Regionsudvalget bekræftede regionernes vilje til at iværksætte et tværregionalt samarbejde og en harmonisk fysisk planlægning og udvikling af det europæiske rum. Udvalget ønskede at blive inddraget i dette arbejde. I november 1997 fremlagde kommissionsformand Jacques Santer hovedlinjerne i Agenda 2000 for Regionsudvalget, der var samlet in plenum. De øvrige kommissionsmedlemmer præsenterede henholdsvis de regionalpolitiske og de landbrugspolitiske forslag. Regionsudvalget støttede i sine udtalelser strukturpolitiske forslag, som kan sikre, at udvidelsen ikke finder sted på bekostning af de dårligst stillede regioner i den nuværende Union. samt bedre vilkår Regionsudvalget vedtog flere udtalelser om udvikling af landdistrikter. I udtalelsen om "de nye aktiviteter og tjenesteydelser i landdistrikter" anbefalede udvalget, at der blev udviklet nye og bedre tjenesteydelser til disse ydelser og isolerede telekommunikationsnettet. I en udtalelse om "unge landbrugere og generationsskifteproblemet i Europas forslag om fremtidsudsigterne for landbrugsbedrifterne, mulighederne for at diversificere aktiviteterne og iværksættelsen af en informationspolitik (især om landbrugeres etablering) og uddannelsespolitik. En tredje udtalelse vedrørte "en politik for landbruget i Europas bjergområder". I denne udtalelse anbefalede Regionsudvalget, at man tog hensyn til de særlige forhold og de naturlige handicap i landbrug" udtrykte Regionsudvalget ønske om mere regioners adgang slagkraftige for Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 157 bjergområder i bl. a. landbrugs-, struktur-, regional-, skov- og miljøpolitikken med henblik på at bevare bjergområderne som et fristed for hele befolkningen. Under udarbejdelsen af de forskellige udtalelser, især udtalelsen om "den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed" og udtalelserne om Agenda 2000 og de foreslåede politikker for tiden efter 1999, blev Regionsudvalget i øvrigt opfordret til også at udtale sig om forslagene til en reform af den fælles landbrugspolitik og politikken for landdistrikterne. På Regionsudvalgets samling den 16. januar underrettede kommissionsmedlemmet for landbrug og udvikling af landdistrikter Regionsudvalget om konklusionerne fra den europæiske konference om udvikling af landdistrikter, der var blevet afholdt i Cork i november 1996. Regionsudvalget vedtog en udtalelse om «den fælles fiskeripolitik - støtte til fiskeriafhængige regioner». Formålet med udtalelsen var at belyse hovedpunkterne i den i 1996 afgivne første udtalelse om den fælles fiskeripolitiks regionale konsekvenser og på ny fremhæve behovet for et reelt partnerskab mellem fiskeriindustrien, medlemsstaterne og Kommissionen. 7. 2. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER Partnerskabets rolle ved gennemførelsen af strukturfondsinterventionerne: I fortsættelse af arbejdet i 1996 og med udgangspunkt i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed fortsatte Kommissionen i 1997 sit arbejde med partnerskabsspørgsmålet. Kommissionens indsats på partnerskabsområdet tog sigte på at uddybe overvejelserne om en forbedring og udvidelse af partnerskabet, fremme nye former for partnerskab og styrke visse partneres mulighed for at deltage. Kommissionen iværksatte i 1997 en tematisk evaluering af partnerskabet (se punkt 3. 2) for at få et grundlag for videre overvejelser om og forslag til fremtidige strukturfondsforordninger. Erfaringen havde vist, at der var stor forskel på partnerskabets form og indhold i de forskellige medlemsstater, og evalueringen havde til formål at analysere de forhold, der påvirkede partnerskabets effektivitet og udvikling. Evalueringen vil gøre det muligt at vurdere de administrative og organisatoriske rammers indflydelse på regionaludviklingen, analysere de forskellige partnerskabstyper og -strukturer samt partnerskabets funktion i medlemsstaterne, måle partnerskabets indvirkning på interventionerne og samle eksempler på god praksis. Promoveringen af nye former for partnerskab gav sig i 1997 udslag i de regionale og lokale beskæftigelsespagter (se punkt 1. 2. 3) og gennemførelsen af en pilotaktion til fordel for langtidsledige. Projektet «Pilotaktioner til fordel for langtidsledige» (budgetpost B2-605), som Europa-Parlamentet havde iværksat i 1995 som et eksperiment, blev afsluttet i december 1997. Projektet har et budget på 15 mio. ECU, som ikke indgår i det egentlige strukturfondsbudget. Projektet går ud på at evaluere effekten af foranstaltninger, der skal gøre det lettere for langtidsledige at udnytte de nye beskæftigelsesområder (EFT C199/28 af 03/08/95). Projektet er Kommissionens første forsøg på at udforske de nye områder med stort beskæftigelsespotentiale. 16 pilotaktioner blev iværksat i hver af medlemsstaterne bortset fra Luxembourg. Projektets eksperimentelle karakter forudsatte en høj grad af nytænkning hos de offentlige myndigheder og de private aktører, der stod for pilotaktionerne. Resultaterne var stort set positive. Ud over resultaterne målt i antallet af nye aktiviteter og arbejdspladser, som var lidet spektakulære som følge af de betingelser, der skulle opfyldes (innovative målsætninger, ugunstigt stillede områder og befolkninger), kunne der høstes mange nye erfaringer: 158 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 1. De nye serviceaktiviteter har et interessant jobskabelsespotentiale. Eksemplerne fra Hérault (F), Merseyside (UK), West Ireland og Cadiz (E) viser, at der kan skabes konkurrencedygtige arbejdspladser, når de offentlige myndigheder støtter sig til et net af aktører med et virkelig godt kendskab til lokalsamfundet og især til den lokale samfundsøkonomi. 2. Iværksætterstrategier får ofte en fortrinsstilling, hvilket kræver en samtidig etablering af varige støttestrukturer for projektlederne. 3. Når målgruppen er personer, der har særlig svært ved at trænge ind på det «klassiske» arbejdsmarked, er der tendens til at lægge større vægt på indslusningen end på skabelsen af nye aktiviteter, hvilket foringer værdien af de arbejdspladser, der skabes. Ovennævnte pilotaktion vil blive behandlet i en særskilt rapport til Budgetmyndigheden. Dialog med arbejdsmarkedets narter og de økonomiske fællesskabsplan: interesseorganisationer nå Den årlige høring af arbejdsmarkedets parter på europæisk plan finder sted i overensstemmelse med samordningsforordningens artikel 31, stk. 2. Ved denne lejlighed høres parterne om iværksættelsen af fondsinterventionerne, ligesom Kommissionen får mulighed for at fremlægge de vigtigste resultater fra det forløbne år. Høringen i januar 1998 om aktiviteterne i 1997 drejede sig hovedsagelig om ottende årsberetning om strukturfondene (1996), iværksættelsen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter, de nye mål 2-programmer for 1997-1999 samt strukturfondenes fremtid (med udgangspunkt i Agenda 2000). Parternes bemærkninger til den ottende årsberetning (1996) drejede sig dels om fristerne for betaling i medlemsstaterne og visse medlemsstaters og regioners til de endelige støttemodtagere vanskeligheder med at fremskaffe den nationale medfinansiering, dels om de indviklede administrative procedurer og den betydning, som arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer tillægger evalueringen som grundlag for kvalificerede udtalelser. Hvad angår de nye mål 2-programmer var der delte meninger om, hvor højt beskæftigelsen skulle prioriteres. Nogle mente, at indsatsen skulle rettes mod virksomhedstilpassede støtteordninger, mens andre fandt, at interventionerne skulle være rettet mod beskæftigelsen med henblik på at opnå kvantificerede og målelige resultater. Alle var dog enige om vigtigheden af at skabe varige og innovative kvalitetsarbejdspladser. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer var meget interesserede i de lokale og regionale beskæftigelsespagter, og det fremgik, at man havde afprøvet mange nye partnerskabsformer. Det blev dog understreget, at uanset hvor positive parternes erfaringer er. er disse erfaringer ikke et alternativ til Fællesskabets og medlemsstaternes økonomiske politik. Kommissionens redegørelse for strukturfondenes fremtid på grundlag af Agenda 2(HK) blev stort set positivt modtaget. Parterne tog også godt imod Kommissionens udtalelse om, at målet var at forenkle og tydeliggøre fondenes arbejdsgange og øge fondenes effektivitet. Parterne opmuntrede endvidere Kommissionen til, som den selv havde foreslået, at styrke partnerskabsprincippet ved at gøre partnerskabet mere bindende og sikre parternes deltagelse i programbeslutningerne. Herudover skulle parterne have adgang til teknisk bistand og til evalueringsresultaterne. Parterne var derimod uenige om, hvorledes interventionerne skulle prioriteres. Nogle gik ind for en højere og mere synlig prioritering af beskæftigelsen, bl. a. ved en styrkelse af indsatsen til fordel for menneskelige ressourcer. Andre fandt, at det var vigtigere at øge konkurrenceevnen, hvilket var en forudsætning for at øge beskæftigelsen. De fleste fremhævede nødvendigheden af at investere i forskning og udvikling samt innovation. Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation fik i 1996 bevilget teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen. Denne støtte, der skulle give fagforeningerne de tekniske muligheder Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 159 for at deltage i overvågningen af strukturinterventionerne, bestod af en række seminarer i mål 1- og 2- regionerne, en række tematiske seminarer og etablering af et net af eksperter i regionaludvikling. Hvad angår udviklingen af landdistrikter holdt Den Rådgivende Komité for Landbrugstrukturer tre møder henholdsvis i april, juli og oktober 1997. Komitéen blev orienteret om resultaterne af den europæiske konference om udvikling af landdistrikter, der var blevet afholdt i Cork (Irland) i november 1996, samt om Kommissionens Agenda 2000-forslag om strukturfondene og den fælles landbrugspolitik. Komitéen drøftede også den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, der var blevet vedtaget i november 1996, iværksættelsen af sociostrukturelle foranstaltninger, beskæftigelsen i landbruget og diversificeringen af aktiviteterne. Den 1. oktober holdt Den Rådgivende Komité et møde med Komitéen for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikterne (STAR), hvor der blev redegjort for et pilotprojekt finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-U-forordningen. Pilotprojektet vedrørte planen for den bæredygtige udvikling, der skulle være "et innovativt eksperiment til fremme af et dynamisk landbrug i pagt med naturen og åbent over for samfundet". Komitéens arbejdsgruppe vedrørende kvinder holdt i øvrigt sit første møde den 3. april for at drøfte de kvindelige landbrugeres problemer og udsatte stilling; det fjerde program om lige muligheder (1996- 2000), strukturfondenes rolle og håndhævelsen af princippet om lige muligheder i forbindelse med Fællesskabets aktioner; samt kvinders mulighed for at få adgang til kommunikationsmidlerne. I fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, der er det officielle forum for dialogen med fagets udøvere. Komitéen modtog i 1997 information om Agenda 21KK), om forhandlingsprocedurerne i forbindelse med det flerårige udviklingsprogram (FUP IV) og forbindelsen med FUP Ul-målene. 7. 3. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, UDVEKSLING AF ERFARINGER Hvad angår EFRU blev der iværksat flere informations- og kommunikationsforanstaltninger: - medlemsstaternes foranstaltninger: Kommissionen fortsatte med at indsamle oplysninger om informations- og offentlighedsforanstaltninger2. Oversigten over medlemsstaternes foranstaltningerne forventes færdig i 1998. Det er meningen, at oversigten skal danne grundlag for informationsindsatsen i perioden 2000-2006. for et seminar, hvor der kan udveksles oplysninger og redegøres - Kommissionens foranstaltninger: Kommissionen udgav en lang række publikationer, arrangerede en stor konference om den økonomiske og sociale samhørighed samt medfinansierede deltagelsen i mange arrangementer, afholdelsen af seminarer og andre punktvise foranstaltninger. De nye teknologier blev også taget i brug ved informationsformidlingen. Oprettelsen af en ny website til fremme af på Internettet (inforegio. org) repræsenterede således en markant nyskabelse formidlingen af oplysninger om EFRU og Samhørighedsfonden. Endelig blev der i lyset af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som blev offentliggjort af Kommissionen i slutningen af 1996, organiseret et samhørighedsforum i Bruxelles i april 1997 (se punkt 1. 1. 1). Gennemførelsen af informations- og kommunikationspolitikken vedrørende ESF fortsatte i 1997. Følgende nye publikationer blev offentliggjort: 2 Jf. artikel 32 i forordning (EF) nr. 4253/88 og den tilsvarende kommissionsbeslutning af 31. maj 1994. / 60 • • Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) «Beskæftigelsen og de industrielle forandringer», en brochure indeholdende eksempler på mål 4- projekter i medlemsstaterne. Fire lignende publikationer om mål 3 vil blive udgivet i 1998; «Regionale og lokale beskæftigelsespagter, eksempler på god praksis», en brochure indeholdende eksempler på beskæftigelsespagter, der medfinansieres af strukturfondene; • tre numre af publikationen «ESF InfoRevue». Af arrangementer kan nævnes oprettelsen af en mobil stand til præsentation af pilotprojekterne på informationssamfundsområdet (RISI), samt deltagelsen i eller afholdelsen af flere ESF-møder om erhvervsmæssig indslusning af unge (Stockholm, S), erhvervsmæssig indslusning af handicappede (Luxembourg), indslusningsforløb (Brugge, B), EU-initiativet Emploi-Integra (Barcelona, E), og kvindelige iværksættere (Bruxelles, B). Herudover gik en stor del af 1997 med at organisere den første europæiske kongres om Den Europæiske Socialfond, som fandt sted den 26. -28. maj 1998. 1 anden halvdel af 1997 blev der også gjort meget for at bevidstgøre medierne om ESF-spørgsmål, bl. a. opstilling af en liste over særlige «ESF-medier» (dagblade, radio- og fjernsynsstationer) og punktvise aktioner. Hvad angår udveksling af knowhow mellem medlemsstaterne blev der i henholdsvis maj og november 1997 afholdt to møder for de nationale ledere af ESF-informationstjenesten. Deltagerne understregede betydningen af disse møder, som giver mulighed for en direkte kontakt mellem medlemsstaterne og Kommissionen og for at udveksle erfaringer om vellykkede informationsforanstaltninger. Det net. der herved er oprettet, modtager regelmæssigt indeholdende "informationer om informationen", som udkom tre gange i 1997. Der er planlagt to moder i 1998 for deltagerne i dette uformelle netværk. informationer gennem en bulletin Kommissionen intensiverede sin indsats for at fremme udviklingen af landdistrikter og lagde en strategi for formidling af kendskabet til aktiviteterne. Opgaven blev udliciteret til et konsulentfirma, som går i gang i 1998. Hidtil er de væsentligste informationer viderebragt gennem det europæiske net for udvikling af landdistrikter, idet Kommissionen har givet den europæiske sammenslutning for formidling af lokaludviklingsinformation (AEIDL) til opgave at stå for det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Publikationerne udgør en væsentlig del af aktiviteterne. Således udgiver AEIDL et informationsblad INFO-LEADER (10 numre årligt på syv sprog), LEADER MAGAZINE (tre numre i 1997) med oplysninger om LEADER-indsatsen og de vigtigste debatter om udviklingen af landdistrikter i Europa; "Cahiers de l'innovation", metode vej ledninger og andre tekniske publikationer. Publikationerne i 1997 vedrørte "indførelsen af kollektive procedurer for lokal udnyttelse af lokale partnerskaber"; "innovation og udvikling af landdistrikter"; "tværnationalt samarbejde" samt et kort over Leader-områderne til brug for det europæiske Leader-kollokvium, der blev arrangeret af AEIDL i samarbejde med Kommissionen den 9. , 10. og 11. november 1997. De fleste af informationerne er også tilgængelige på Kommissionens website, som er forbundet med websiten "Rural Europe", hvorfra oplysninger kan hentes på seks sprog, og som udgør et forum for udveksling af synspunkter. landbrugsressourcer - et eksempel: osteforarbejdning"; "etablering af I fiskerisektoren blev der iværksat flere aktioner rettet mod erhvervets udøvere og den brede offentlighed. Særlig kan nævnes: • Som led i den tekniske bistand fra FIUF blev der i alle EU-landene iværksat en storstilet forbrugeroplysningskampagne om fisk. Kampagnen gik bl. a. ud på at gøre et fremstød for billige, ikke-overfiskede fisk med stor næringsværdi. Der blev i den forbindelse gjort en særlig indsats for at bevidstgøre de unge, som ikke er de store fiskespisere. • Der blev afholdt en temakonference (en årlig begivenhed) om forarbejdning af fiskeri- og akvakulturprodukter. I konferencen deltog ca. 350 fagfolk, som herved fik et første indblik i, hvorledes man kan sikre betingelser, der fremmer udviklingen af fiskeri- og akvakultursektorens forarbejdningsindustri og konkurrenceevne på et omskifteligt globalt marked. Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 161 • Som led i de tværnationale PESCA-aktioner: - - blev der udsendt et månedligt nyhedsbrev (PESCA-INFO) til 5 000 abonnenter. Hidtil er der udgivet 12 numre på alle fællesskabssprog; blev der afholdt tre tværregionale møder - ét i Spanien (Palma de Mallorca), hvor emnet var formidling og udnyttelse af resultaterne af fiskeriforskningen i Middelhavsområdet, ét i Frankrig (Lorient) om fiskeforarbejdning og et i Italien (Sciaca) om omstrukturering af fiskerflåderne i Middelhavet; • endelig blev der i 1997 disponeret over 400 000 ECU i forpligtelsesbevillinger til finansiering af FIUF's deltagelse i EU's pavillon på Expo 98 i Lissabon omkring temaet "Havene, en rigdom, der skal bevares for fremtiden". Der er tale om en international udstilling med offentlig adgang. Der regnes med ca. 1 million besøgende i EU's pavillon. A6^> BILAG Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål Bilag 2: Finansiel gennemførelse 1994-1997 af EU-initiativerne Bilag 3: Finansiel gennemførelse 1994-1997 af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL Bilag 5: Større projekter 1994-1997 Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr. budgetkonto (ekskl. frigjorte og freniforte bevillinger) Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i programmeringsperioden 1994-1999 B 0 EL E F IRL 1 NL A P UK IALT Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % ( 2 ) / ( 1) Forpligtelser 1997 Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 1 -EUSR Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 E F RU ESF EUGFL FIUF 81,68 223,86 54,01 167,76 75% 38,30 103,45 42,02 90,05 87% - 22,00 - 9,58 44% - 0,37 - 0,19 50% mio. ECU IALT 119,99 349,68 96,03 267,57 77% 1. 417,07 638,65 457,46 1,09 2. 514,27 Forpligtelser 1994-1997 (1) 4. 159,39 2. 414,63 1. 825,71 47,59 8. 447,32 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 967,13 796,88 413,43 12,73 2. 190,17 3. 207,59 77% 2. 108,07 87% 1. 399,51 77% 39,47 83% 6. 754,64 80% 1. 707,07 291,96 339,05 29,72 2. 367,79 Forpligtelser 1994-1997 (1) 6. 015,63 1. 093,40 1. 354,17 1. 091,15 4. 182,03 70% 261,40 793,36 73%, 307,79 1. 098,81 81% 66,82 31,74 8. 530,02 1. 692,08 55,63 6 129,82 83%. 727o Forpligtelser 1994-1997 (1) 10. 827,81 3. 864,39 2. 296,55 645. 84 17. 634,60 Betalinger 1997 2. 670,00 845,26 484,59 193. 69 4. 193. 54 2. 703,90 1. 037,97 777,41 183,06 4. 702. 34 8. 051,87 74% 3. 242,37 84% 1. 733,64 75% 532,38 82% 13. 560. 26 77% 97,18 466,69 157. 62 378,94 8 1 %, 110,59 31,33 299,60 53,85 262,44 88% 326,74 41,45 191,98 70. 20 167,69 87% 272,42 865,05 144,21 679,90 79% 396,27 Forpligtelser 1994-1997 (1) 1. 451. 05 1. 267,25 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 396,76 338,70 1. 301,30 90% 1. 184,47 93% 1. 974,28 1. 141,36 Forpligtelser 1994-1997 (1) 5. 632,63 1. 775,18 1. 101,06 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 823,93 3. 555,64 63% 414,75 737,36 42% 330,85 722. 91 66% 10,40 34,70 11,09 30,53 88% 39,42 59,38 18,87 34,84 59% 0,47 8,67 3. 61 8,67 100% 5,23 10,27 4,82 8,85 86% 4. 72 11,42 4. 12 9,51 837o 5. 35 14. 11 5,04 12,05 85% 1. 622,21 408,05 283,11 3. 35 9. 66 1. 69 5,15 53% 11,84 173,31 967. 92 283,36 814,22 84% 721. 59 29. 25 3. 612,59 12. 78 26,71 91% 892,44 3. 192,37 88% 31,41 3. 543,32 97. 95 21. 75 56,97 58% 0,08 2. 88 0. 8. S 2,43 84% - - - - 39. 84 8. 606. 82 1. 591,29 5. 072. 88 59% 15,68 b?M 10. 68 51. 15 89% 50. 00 83. 76 28. 73 55. 74 67%, 2. 353,21 Forpligtelser 1994-1997 (1) 6. 380,86 1. 941,44 1. 436. 28 112,00 9. 870,57 Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 1. 547,16 5. 277,54 83%> 306,10 854,55 175,07 621,95 73% 364,71 313,18 1. 539,61 79% 138,69 460,27 92,75 351,59 76% 1. 048,30 73% - 151,15 24,48 125,81 83% 28,77 86,99 78%. 7,82 2 253. 82 7. 952,44 8 1% 452,62 24,86 1. 490,82 9,05 17,87 72% 301,36 1. 117,22 75% 10. 069,90 4. 058,77 2. 577,23 308. 22 17. 014,11 Forpligtelser 1994-1997 (1) 36. 106,55 13. 238,55 9. 269,47 1. 037,21 59. 651. 78 Betalinger 1997 7. 912,80 3. 218,75 2. 097,90 313,08 13. 542,51 Betalinger 1994-1997 (2) % ( 2 ) / ( 1) 26. 809,99 74% 10. 326,83 78% 7. 007,70 76% 823,80 79% 44. 968,31 75% Inkl. frigjorte, (remførte og genopførte bevillinger * Budgetpost B2-1000. B2-1100, B2-1200, B2-1300 programmeringsperiode 1994-1999 165 Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 2 - EUSR EFRU ESF EUOFL FIUF mio. ECU I alt B DK 0 E F 1 L NL A FIN S UK Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997(2) 11,42 41,40 14,19 29,79 72% 9,85 18,38 8,94 12,73 69% 140,29 323,32 105,31 214. 16 66% -27,04 218,93 2. 78 167. 75 77% 138,79 359,50 101,69 265,34 74%, 89,87 187,42 32,03 88,11 47% 1,63 3,09 0,91 2,18 70% 63,45 123,64 42,35 79,67 64% 3,84 22,86 8,73 18. 47 81% 16,09 22,39 10,87 14,02 63% - 22,56 - 11,28 50% 153,06 688,18 160,40 539,71 78% 601,26 2. 031,66 486,22 1. 443,21 71% 74,01 184,63 88,17 122,59 66% 23,23 67,77 30,81 50,68 75% 250,66 733,55 275,18 506,01 69% 254,15 1. 044,57 231,96 674,20 65% 621,36 1. 960,81 748,14 1. 419,95 72% 332,42 748,83 247,66 436,64 58% 8,01 12,57 4,00 7,02 56% 94,03 238,00 103,84 158,32 67% 7,76 54,30 17,44 38,71 71% 40,77 86,89 32,60 59,23 68% - 83,22 25,50 52,28 63% 490,70 2. 016,25 760,96 1. 471,99 73% 2. 197,10 7. 231,40 2. 566,26 4. 997,62 69% 166 85,42 226,03 102,37 152,37 67% 33,08 86,15 39,75 63,41 74% 390,95 1. 056,87 380,49 720,17 68% 227,12 1. 263. 51 234. 74 841. 95 67% 760,15 2. 320. 31 849. 83 1. 685,29 73% 422,28 936. 26 279,70 524,75 56% 9. 64 15. 66 4,92 9. 20 5»'\. 157,48 361. 63 146,19 237,99 66% 11. 61 77. 15 24. 17 57,19 74% 56. 87 109,28 43. 47 73,25 67% • 105,78 25,50 63,56 607« 643,76 2704,43 921,36 2 011. 70 74% 2. 798,35 9. 263,06 3. 052,48 6. 440,83 70% - - - - - - - IALT % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger * Budgetpost B2-1201, 82-1301, programmeringsperiode 1994-1999 Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 3 - EUSR EFRU ESF EUGFL FIUF L 1 F B E D DK Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(,1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger * Budgetpost B2-1302, programmeringsperiode 1994- 1999 IALT FIN UK NL S A I 167 69,96 262,52 61,61 218,04 83% 42,22 169,22 39,60 154,79 91% 128,68 949,08 295,79 817,56 86% 251,42 917,93 208,35 725,01 79%, 221,02 1. 421,01 274. 77 1. 181,33 83% 472. 23 822. 57 160,96 363,64 44% 3,31 13,17 3,73 12,68 96% 159,41 593,91 141,99 519,92 88% 135,60 265,35 95,39 199,19 75% 71,90 167,22 53,03 104,29 62% 92,58 165,58 68,55 105,05 63% 551,23 2. 603,03 288,56 1. 688,82 65% 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73% - - mio. ECU I alt 69,96 262,52 61,61 218,04 83% 42,22 169,22 39,60 154,79 91% 128,68 949,08 295,79 817,56 86% 251,42 917. 93 208. 35 725. 01 79% 221,02 1. 421,01 274,77 1. 181,33 83% 472. 23 822,57 160. 96 363,64 44% 3,31 13. 17 S. 7S 12,68 96Vo 159. 41 593. 91 141. 99 519. 92 88% 135. 60 265. 35 95. 39 199,19 75% 71. 90 167. 22 53. 03 104. 29 62% 92,58 165,58 68,55 105,05 63% 551,23 2. 603,03 288,56 1688,82 65% 2. 199,57 8. 350,60 1. 692,32 6. 090,30 73% Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 4 - EUSR EFRU ESF EUOFL FIUF mio. ECU 1 alt 18,94 35,32 9,43 17,66 50% 7,43 20,43 4,99 15,66 77% 33,56 89,78 33,09 56,59 63% 47,04 214,69 81. 26 157,11 73% 98,02 285,09 83,14 180,45 63% 164,37 263,27 85,87 135,12 5 1% 0,90 0,59 66% 64,72 86,95 52,07 63,19 73% 20,91 32,61 10,49 19,85 61% 21,92 45,52 15,09 28,00 62% 37,50 18,75 50% 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62% 18,94 35,32 9,43 17,66 50% 7,43 20,43 4,99 15,66 77% 33,56 89,78 33,09 56. 59 63% 47,04 214,69 81. 26 157,11 73'V 98. 02 285,09 83,14 180. 45 63% 164. 37 263. 27 85. 67 135,12 51% 0. 90 0. 59 66% 64. 72 86. 95 52,07 63,19 73% 20. 91 32,61 10. 49 19. 85 61% 21. 92 45. 52 15. 09 28. 00 62% 37,50 18,75 50% 476,92 1. 112,05 375,23 692,99 62% L 1 F B E D DK Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2V(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger ' Budgetpost B2-1303, programmeringsperiode 1994-1999 (ALT FIN NL S A | 168 Bilag 1 : Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål' MÅL 5a landbrug - EUSR EFRU ESF EUGFL FIUF B DK E D F 1 - - - - - L - - - - - Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpliytolsør 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997(2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger * Budgetpost B2-1001, B2-1002, programmeringsperiode 1994-1999 IALT FIN UK NL S - - - - - - A 169 25,60 105,43 20,89 79,99 76% 17,02 77,77 20,58 61,84 80% 168,23 682,79 146,05 533. 21 78% 72,53 174,94 67,79 152,34 87% 385,02 1. 124,41 368,11 817,97 73% 122,95 372. 11 139,66 239,46 64% 16,53 4. 60 15. 18 92% 5,02 39,34 2,35 20,98 53% 70,10 207,55 81,23 189,11 91%, 67,14 181,88 109,35 166. 65 92% 13,82 54. 04 14,00 48,73 90% 26,16 126,56 21,44 97,18 77% 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 77% mio. ECU I alt 25,60 105,43 20,89 79,99 76% 17,02 77,77 20,58 61,84 80% 168,23 682,79 146,05 533. 21 78% 72. 53 174,94 67. 79 152. 34 87% 385. 02 1. 124,41 368,11 817,97 73% 122,95 372,11 139. 66 239. 46 64% 16. 53 4,60 15,18 92% 5,02 39. 34 2. 35 20. 98 53% 70. 10 207. 55 81,23 189,11 91%, 67,14 181,88 109,35 168,65 92% 13,82 54,04 14. 00 48,73 90% 26,16 126,56 21,44 97,18 77% 973,59 3. 163,35 996,04 2. 422,64 77% Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 5a fiskeri - EUSR EFRU ESF EUGFL FIUF m». ECU I alt 1 L F E B D DK Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2y(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2W1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997(2) %(2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2V(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger ' Budgetpost B2-1101 ekskl. foranstaltninger i henhold til programmeringsperiode 1994-1999 IALT FIN UK NL A S - - - - - - - - - - - - - - - - - 24,50 24,50 19,83 81% 19,83 81% 69,87 27,94 58,23 83% 0,12 37,76 8,85 28,87 76% 22. 28 82. 00 23. 16 65,86. 80% 31. 61 94. 88 25. 29 66,42 70% 2,75 47. 52 2. 47 25. 60 54% 69,87 27,94 58,23 83% 0,12 37,76 8,85 28,87 76% 22,28 82,00 23. 16 65. 86 80% 31. 61 94. 88 25. 29 66. 42 70% 2. 75 47,52 2. 47 25. 60 54% 1. 10 1. 10 0,11 10% 0. 11 10% 15. 52 15. 52 12. 66 82% 12. 66 82% 2. 00 2. 00 1,00 50% 23,00 11,50 18,40 80%. 0,21 40. 21 20,00 32. 00 80%, 44,33 20,39 40,49 91% 56,97 482,69 139,60 369,47 77% 1. 00 50% 23,00 11. 50 18,40 80% 0,21 40. 21 20,00 32,00 80% 44,33 20,39 40,49 91% 56,97 482,69 139,60 369,47 77% artikel 4 i FlUF-forordningen, 70 Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål" Mål 5b - EUSR EFRU ESF EUGFL FIUF mio. ECU I alt B L 1 F E D DK Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997(2) %(2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger ' Budgetpost B2-1003, B2-1202, 82-1304, programmeringsperiode 1994-1999 6,84 11,67 4,28 6,69 57% 9,25 15,18 9,75 13,49 89% 113,30 284,99 51,25 190,77 67% 24,96 106,94 26,22 95,43 89% 234,59 518,86 179,70 381,15 73% 62,89 106,75 34,24 56,17 53% 0,55 0,98 0,47 0,69 70% 16,86 32,97 9,38 21,81 66% 34,43 76,10 32,31 60,15 79% 18,96 50,15 15,10 27,35 55% 4,61 38,70 17,37 29,08 75%, 131,33 261,86 87,24 178,07 68% 658,57 1. 505,15 467,31 1 060,86 70% 1,48 5,74 0,90 3,74 65% 1,42 2,70 0,95 1,73 64% 64,70 107,55 50,56 77,46 72% 12,81 35,38 9,48 22,93 65%, 38,00 131,12 36,39 109,09 83% 21,63 36,40 9,62 17,07 47% 0,13 0,24 0,18 0,24 100% 0,45 2,91 0,64 2,13 73% 7,10 34,63 4,80 24,61 71% 7,26 13,56 4,46 7,13 53% - 12,83 - 4,59 36% 13,37 67,60 13,86 52,28 77% 168,35 450,66 131,85 323,00 72% IALT FIN UK NL A S 171 0,54 7,49 1,54 4,34 58% - 6,30 4,00 5,29 84% 91,80 326,72 82,52 262,86 80% 53,54 283. 38 52. 61 212. 80 75% 188. 48 520,17 146,00 380,00 73% 37,53 119,48 29. 21 63,19 53% 1,03 1,33 0. 85 1,00 75% 3,82 26,40 9,26 20. 59 78% 8,16 68. 92 21,55 52,40 76% 10,64 22,24 11,18 19. 87 89% - 17,99 - 6,34 35% 9,65 28,51 8,88 20,52 72% 405,19 1. 428,93 367,62 1. 049,20 73% - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 8,87 24,90 6,72 14,77 59% 10,67 24,18 14,71 20,51 85% 269,81 719,26 184,32 531,10 74% 91,31 425,70 88,31 331,15 78% 461. 06 1 170,15 362,10 870,24 74%, 122,04 262,63 73,08 136. 43 52% 1. 70 2. 55 1. 50 1. 92 76% 21,12 62. 28 19,28 44. 54 72% 49. 70 179. 65 58. 66 137. 16 76% 36. 86 85,94 30,74 54. 35 63% 4,61 69,52 17,37 40,01 58% 154,34 357. 97 109,98 250,87 70% 1. 232,11 3. 384,74 966,78 2. 433,06 72% Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* MÅL 6 -EUSR EFRU ESF EUOFL FIUF FIN S Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) IALT % (2J/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger ' Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, programmeringsperiode 1994-1999 33,20 86,10 28,88 46,80 54% 22,93 44,79 24,90 35,83 80% 56,13 130,89 53,78 82,63 63% 28,82 63,40 20,52 38,83 61% - 11,39 - 5,70 50% 28,82 74,79 20,52 44. 52 60% 51,30 121,30 30,92 76,96 63% - 22,41 3,44 17,93 80% 51. 30 143,71 34. 36 94. 88 66% mio. ECU 1 alt 114,12 272,30 81,09 163,71 60% 23,70 80,09 28,56 60,04 75% 137,82 352,39 109,65 223,75 63% 0,80 1,50 0,78 1,13 75% 0,77 1,50 0,22 0,58 39% 1. 57 3,00 1,00 1,72 57% 172 Bilag 2: Finansiel gennemførelse 1994-1997* af EU-initiativerne** ADAPT EMPLOI LEADER PESCA SMV RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE IALT Forpligtelser 1997 Forpligteiser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997(2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2V(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) %(2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtolsor 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(D Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) % (2)/(1) EFRU - 10,04 - 5,02 50% 0,04 9,63 0,51 5,10 53% 81,92 408,67 56,62 170,28 42% 3,28 88,88 28,60 33,10 37% 122,89 479,86 120,15 264,29 55% 89,07 342,35 55,32 172,96 51%, 77,37 264,46 47,87 193,02 73% 175,10 493,57 58. 73 214,76 44% 94,98 376,04 52,67 196,04 52%, 84,03 389,62 55,73 192,06 49%, 88,89 409,96 61,70 205,00 50% 409,58 1. 699,90 361,62 1. 005,64 59% 1. 227,15 4. 972,99 899,53 2. 657,28 53% ESF 125,43 645,48 147,93 382,50 59% 281,23 843,65 246,14 566,13 67% 10,51 84,91 3,62 31,86 38%, 13,65 23,55 4,15 7,48 32% 10. 45 38,92 3,49 15,78 41% 24,26 63. 43 20,13 39,71 63% 8,69 20,57 6,81 11,91 58% 16,33 69,08 9. 96 36,34 53% 10,12 40,53 9,43 23,96 59% 1,74 15,71 1,06 8,05 51% 29. 21 80,51 13,94 36,89 46% 66,45 155,00 50,28 89,36 58% 598. 08 2. 081,34 516,95 1. 249,95 60% EUGFL FIUF - - - - - - - - - - 65,42 384,68 43,87 168,28 44% - - - - - - - - - - - - - - 4. 60 21,60 1. 11 8. 13 38% - - - - - - - - - - - - - - - - - - 30,59 84,03 26,55 49,77 59% 100,60 490,32 71,53 226,18 46% - - - - - - - - - - - - 3,63 96,10 1,16 31. 12 32% - - - - - - - - - - 0,80 0. 30 38% - - - - - - - - - - - 0,53 1,12 0,26 0,56 50%, 4,16 98,02 1,42 31,99 33% mio. ECU I alt 125,43 655,52 147,93 387,52 59% 281,27 853,28 246,65 571,23 67% 157,85 878,27 104,11 370. 43 42%. 20,56 208,52 33,91 71,71 34% 133,34 518,78 123. 65 280,07 54% 113. 33 405. 78 75. 44 212. 67 52% 90. 65 307. 43 55. 79 213,37 69% 191. 43 562,65 68. 69 251. 10 45% 105,10 416. 57 62. 11 220. 00 53% 85. 78 405. 33 56,79 200,11 49% 118. 10 490,47 75. 64 241,88 49% 507,15 1. 940,05 438. 71 1. 145,32 59%, 1. 929. 98 7. 642,66 1. 489,42 4. 165,40 55% Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger * Programmeringsperiode 1994-1999 " Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420 B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2- , B2-1421, B2-1422, 1460, B2-1470 173 B2-1423, B2-1424, B2-1430, Bilag 3: Finansiel gennemførelse 1994-1997* af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner** EFRU ESF EUGFL FIUF mk). ECU 1 alt Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997(1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) 2,79 2,79 1,65 8,30 2,66 2,86 1,16 4,46 9,63 12,22 7,19 37,33 7,38 9,49 3,41 11,00 13,13 70,37 5,16 55,61 11,46 11,51 4,91 37,70 5,18 26,56 3. 42 25,95 10,04 11,24 10,52 43,66 - - 3,95 3,95 1. 71 12,35 2,24 2,49 0,96 0,96 3,31 62,07 2,39 64,55 3. 10 3,35 1. 34 1,34 2,38 2,63 1. 15 1,15 6,44 9,95 5,57 12,10 17,35 89,86 19,90 90,32 3,05 9,35 1,66 5,77 3,01 14,51 2,40 10,66 0,80 30,94 0,81 19,58 4,47 10,85 1. 81 14,16 11,05 17. 15 6,14 17,90 4,09 11,64 3,12 11,14 4,01 19,13 2,72 23,83 0,62 2,25 0,26 1. 41 0,48 4,18 0,62 3,05 0,54 1,55 0,29 0,87 0,68 9,92 0,43 7,02 1,30 2,58 0,55 1. 16 2,77 5,19 1. 30 2,42 3,13 9,55 1. 27 10,89 3,43 7. 11 1,06 3,20 0,20 0,20 - 0,21 0,01 2,13 0,20 1,70 - 0,56 - 6,48 -0,46 7. 63 3,31 12,74 0,41 10,39 1. 55 25,13 - 1. 65 - 5,23 0,28 30,10 0,86 61. 07 - 0,00 - 0. 27 0,11 0,55 0,20 0,33 - 0,06 -1,33 6,45 0,04 7,62 0,20 0,81 0. 24 0,25 0. 57 0,58 - 0,02 0,01 0. 71 0,12 3,00 0,31 1,16 0,25 0,73 1,66 6,08 1,20 2,75 0,96 2,70 0,40 1,18 2,07 5,71 0,72 3,42 3,91 14. 66 3. 17 9,04 1. 55 5. 77 1. 09 4,33 3. 43 4,30 0. 12 0,89 2. 81 6. 15 1. 19 5,08 0. 51 4. 20 0. 89 2,88 - - - - 0,57 5,68 0,93 3,65 • 0. 59 0,24 0,24 0,34 1. 51 0,21 0,35 1,86 12,13 2. 70 6,88 23,88 100,93 22,86 102,55 7,57 18,49 4,02 13,19 13,61 31,55 10,19 50,87 10,25 46,70 4. 94 40,49 21. 05 103. 51 13. 45 91. 55 24. 46 44,82 13,68 85,07 12,70 44. 15 6. 66 43,21 17. 13 66. 62 15. 29 133. 64 0. 62 2. 25 0,26 1. 41 4. 94 12,60 3,33 18. 82 2. 98 4. 37 1. 25 1. 89 3. 23 84,11 3,79 82. 84 4. 60 7,33 2,36 2,99 6,06 9,90 2,66 3,93 11,45 32,33 9,66 32,87 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger ' Betalingerne vedrører ikke nødvendigvis forpligteteerne for samme periode ** Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 174 F/ELLESSKABET IALT Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994-1997 (1) Betalinger 1997 Betalinger 1994-1997 (2) mb. ECU EFRU ESF EUGFL FIUF I alt 85,52 191,19 56,80 164,49 169,21 422,67 107,33 480,95 0,25 0,42 0,91 3,88 57,61 239,07 44,18 224,06 0,26 0,45 - - 3,79 69,35 7,49 127,27 0,69 0,84 - 0,00 20,66 71,47 13,10 41,43 86,72 192,91 57,70 168,37 251,26 802,56 172,10 873,70 175 Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL EF-BIC og regionale og lokale beskæftigelsespagter vedtaget i 1997 i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen mio. ECU I Samlede I EFRU- stotte omkost. F I EF-BIC DK Nordjylland D E Schmalkalden Bahfade Cadiz Ciudad Real Auch Caen Pau Cornouaille BustoArsizio Catanzaro Salerno Trento Aosta Legnano Eisenstadt A FIN North Karelia South Karelia Vaasa Umea S UK Kent Nottingham EU Ariege/Berga (France/Espagne) Regionale og lokale beskaftigelsespagter B Bassin industriel hennuyer (Hainaut) Ouestdu Brabant Wallon Drehscheibe Chemnitz Nordrhein-Westfalen Zeitz D EL Achaia Athen Vest-Piraeus Drama Imathia Kozani-Fiorina Magnesia Viotia Bahfade Cadiz Ceuta Cuenca Minora de Asturias Cuencas Mineras de Palencia y Le6n Melilla Valles Occidental (Catalogne) Herault Les Hauts de la Reunion Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) Saint Herblain, Coueron et Indre (Pays de la Loire) E F IRL Drogheda/Dundalk I Dublin Limerick Westmeath Agro Nocerino Sarnese Alto Belice Corieonese Appennino Centrale Area Nord-Est della provincia di Napoli Calatino-Sud Simeto Catania Matese Nord Barese Oristano Sangro-Aventlno (Abruz/o) 176 ___ 1,329 1,017 0,632 0,793 0,623 1,152 0,826 0,811 0,791 0,773 0,773 0. 734 0. 836 0,753 1,144 1. 009 1,198 0,930 1. 326 0. 579 1,209 1,164 0. 250 0,203 0,250 0,250 0,250 0. 172 0. 295 0,165 0,165 0,251 0,184 0,165 0,247 0. 121 0,235 0,250 0,100 0,250 0. 320 0,259 0,250 0,275 0,243 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,532 0,421 0,316 0,397 0,249 0,445 0,314 0,316 0,317 0,387 0,387 0. 294 0. 254 0. 301 0,572 0. 504 0. 482 0. 372 0. 614 0. 231 0,417 0. 582 0. 200 0,162 0. 200 0. 200 0. 200 0. 138 0. 200 0,132 0,132 0. 200 0. 147 0. 132 0. 198 0. 097 0. 188 0,200 0. 080 0. 200 0,200 0,200 0,200 0. 200 0,194 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 Dudelange L NL Flevoland P Limburg Noord-Brabant Alentejo Marinha Grande Vale do Sousa FIN Kemi Lahti Northeast Lapland Jamtland S UK Birmingham - Solihull - Black Country East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester Haringey Metropolitan Borough of Barnsley South Tyneside St Helens mio. ECU I Samiede I EFRU- stgtte omkost 0,250 0,275 0,300 0,300 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0. 199 0,250 0,250 0,270 0,321 0,251 0,279 0. 2501 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,159 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 177 Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL Pilotprojekter vedtaget i 1997 i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen mio. ECU I Samiede 1 EFRU- stette omkost. _ _ _ _ _ _ _ _ _ ^ _ __ Internt tvaerregionalt samarbejde EUROPARTENARIAT France - Massif Central 1997 EUROPARTENARIAT The Netherlands '98 DIRECTORIA V (Strasbourg) E Teknologloverfursel - RIS EL StereaEllada Thessaly Castilla-La Mancha PafeVasco Puglia I FIN Northern Ostrobothnia UK Strathclyde West Midlands Teknologioverfersel - (RTT) EL "INTERACTT" "PROGRESS" "FOOTWEAR" "RECYCLE" "IFT" "ADAGIO* "ESTEEM" E I UK Informationssamfund - strategi (RISI) B EL E F FASIL "RISE" INFODEX "ACTI LIMOUSIN" SERISE ARIANNA "COMPRIS" "IDAN" "TEMETEN" "OUEA" "ENTERSKILLNET" I UK Informationssamfund - (RISI 2) 0 EL E F IRL "CRISM" A P Kultur B DK Udvikllngscenter lor kulturturisme i Storstroms ami D "RMP" "TOURIST" "PROMISE* EL E F "AMPHORA" "European Tower Network" "IMKA" "CIED" "Multi-Cultural Tourism" "SANVERAL" "TRAPOWA" "WITRANET" "ATTAS" "EMPORION" "LA CULTURA DEL AGUA* "LUCANO" "PROGRESS" "STRATCULT" "CISTE" "MISSIONS" "REPPIS" "REVEIL" "SIMINE" "TOSCA" IRL "BRADAN" 1 NL A P S UK "ECONCRAFT" "CASAEUROPA" "CULTURA MATEHIAl. F" "REVA" "EUROTEX" "Pro Vita Alpina" "ARQUEOTEX" "CEEACT" "PLEIADES" "COAST HERITAGE" "ECHO" "OUR CITY/NOTRE VILLE" I 178 3,297 3,188 1,305 0,500 0,400 0,471 0,389 0,500 0,500 0,497 0,502 0,099 0,100 0,137 0,100 0,100 0,100 0. 10C 0. 600 0,600 O. 5O0 0,499 0,600 0,500 0,500 3,120 4,670 2. 092 3,932 2. 22^ 4. 251 3,430 1. 165 0,200 0. SH0 O. noi 0,831 0,610 0,142 0. 667 0,610 0,831 0,600 0,814 0,904 0,754 0,439 0,875 0,642 0,200 0,849 0,900 0,480 0,835 0. 631 1,020 0,687 0,847 O. H57 0. 760 0,780 0,941 0,729 0,720 0,896 0,645 0,739| 1,000 0,971 0,850 0,250 0,200 0,236 0,195 0,250 0,250 0,249 0,250 0,074 0,075 0,075 0,075 0,075 0. 075 0,07*1 0. ;VV 0. W 0,^60 0,250 0. 250 0,250 0,250 1,560 2,335 1,046 1. 58(5 1. 111 2. 1<V V \ IS O. tnV 0,1 kv 0. 460 0. 30T 0,498 0. 400 0,099 0. 500 0,450 0,500 0. 450 0. 500 0,500 0,440 0,302 0. 560 0,400 0,100 0. 500 0,450 0,300 0,500 0,409 0,498 0. 400 0,450 0,600 0,600 0,350 0,599 0,500 0,450 0,485 0,325 0,500 Nye områder med stort beskæftigelsespotentiale Samlede omkost mio. ECU EFRU- s f t te B EL C. E. A. Q. V. ETRAVE DANSK KUR TURISM AKKUREG BAMB BERLIN-SERVICES ESTIA JOB SPRING SYNERGIA ESPARRU17 GIMUT NYE ELCIPE TRADESA TUTEAR DEFI Haute-Saône DELGRES EED EMPLOI 31 Marseille Méditerranée MODE IRL CLEAN RCCN WINN-S. J. A. F. L. IES2000 INFORMALAVORO LOISIR CACEP JHC FOKIS New Jobs for Glasgow P FIN S UK Fysisk planlægning "ALBA-TER, PATER" "Coastlink: The European Network for Sustainable Coasts" "CONCERCOST" (PT/FR) "Duero-Douro" (E/PT) "EUROGISE" "GEOPLANTOUR" (D/GR) "Grootstad Métropole Lilloise" (F/B) "POSIDONIA" (I, E, EL) "SRUNA: The Sustainable Recreational Use of Natural Assets" "Sustainable Development through Planning" "TERRA INCOGNITA" (l/E) Byprojekter B DK D "RECYCLART (Ville de Bruxelles)" "Underværket (The Wonder) (Randers)" "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" "Strategien fur Friedrichshain (Berlin) "System of "Careful Urban Renewal' in Leipzig" "Umweltinitlatlve Scharnhorst (Dortmund)" "International Networking City - ALEX - POLI NET (Alexandroupolis)" "SWANS (West Athens)" "BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" "Economic Revitalisation of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)" "OTXARKOAGA (Bilbao)" "Proyecto Guiniguada - (Gran Canaria)" "Bordeaux les deux rives" "CHORUS (Besançon)* "Maintaining the Historic Heart of Dublin" "PROTAGONIST (Brindisi)" "Reta di piazza telematlche per la Clttà dl Napoli* "Services and time for elderly peoplo ami familias (Milan)" "1 he Gate living not leaving ( I urin)" "Utrecht Museum Ounitw" "Eln Leben mit allen Slnnen (Graz)" "Voyage à la Rose des Vents (Vila do Conde)" "LASIPALTSI film and media centre (Helsinki)" "Ecological sustainablllty as a driving force In a medium-sized urban region (Falun, Borlanga)" "Blueprint for Sustainable Development (Leicester)* "Hudderstletd - the Creative Town Initiative (Klrklees)* EL IRL I NL A P FIN S UK 0,263 0,450 0,300 0,340 0,450 0,375 0,373 0,500 0,500 0,400 0,263 0,424 0,450 0,200 0,230 0,500 0,249 0,395 0,450 0,200 0,500 0,350 0,300 0,291 0,205 0. 330 0,400 0,300 0,400 0,500 ojux: 0,709 1,631 1,064 0,986 1,854 1. 0*1 i. cu: 2. S34 1. 190 0. 764 1,160 1. 785 2. 24? £070 2. 192 2. 939 1,388 2. 537 3. 016 3,000 2,954 2. 481 2. 705 3. 000 3,168 1,980 2,06? 2,967 1,007 2. 630 2. H81 2,150 2. 999 2,700 1,875 1,940 0,623 0,753 0,564 0,516 0,900 0,543 0,497 0,666 0,667 0,800 0,425 0,641 1,035 0,267 0,460 0,692 0,402 0,800 1,000 0,561 0,679 0,553 0,545 0,583 0,340 0,560 0. 800 0,438 1,000 1,176 0^961 1,623 3,331 2,092 1,813 3. 91? 1. 34 2. 6001 5. 19 2,164) 1,797 2,706 5. 951 7. 732 4. 140 4,639 3,919 2,836 3,382 4,641 7,568 6,051 4,963 7,008 13,068 14,272 2. 640 2. 750 4,007 3,357 5,0«» t2,68(j 7,148 5,066 9. 000 3,750 6,479 10. 30C Nyskabende aktioner - andre (laboratorium) VILLAGES D*EUD'EUROPE - PHASE II B 2. 1521 0,981 179 Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL Pilotprojekter og teknisk bistand vedtaget i 1997 i henhold til artikel 6 i henhold til ESF-forordningen Teknisk bistand B Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Seminar, teknisk bistand under mål 3 Beskæftigelsespagt Bruxelles Beskæftigelsespagt Halle-Vilvoorde Beskæftigelsespagt Tongeren OK Beskæftigelsespagt Århus, Randers (Kronjylland) D Beskæftigelsespagt Øresund Beskæftigelsespagt Sønderjylland Beskæftigelsespagt Viborg Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Beskæftigelsespagt Amberg-Sulzbach Beskæftigelsespagt Hamburg Beskæftigelsespagt Modellregion Land Bremen Beskæftigelsespagt Neukolln (Berlin) Beskæftigelsespagt Peine F EL Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) E Seminar "Los jovenes y el empleo : intervencion del FSE" Seminar, teknisk bistand under mål 3 Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Beskæftigelsespagt Albertville Beskæftigelsespagt Molsheim/Schirmeck Beskæftigelsespagt Pays de Valois Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Seminar, teknisk bistand under mål 3 Beskæftigelsespagt Salzburg Beskæftigelsespagt Vienna Beskæftigelsespagt Vorarlberg Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) Beskæftigelsespagt Lohjan Beskæftigelsespagt Tampere Beskæftigelsespagt Turku Beskæftigelsespagt Stockholm P FIN I L A Saml. omk. mio. ECU ESF- støtte 0,100 0,317 0,250 0,250 0,250 0,265 0,250 0,252 0,464 0. 203 0,255 0,249 0,251 0. 250 0. 336 0. 055 0,073 0. 364 0,351 0,216 0,250 0,250 0,400 0. 100 0. 307 0. 250 0. 240 0,250 0,050 0,061 0,255 0,768 0,250 0,437 0,100 0,253 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,203 0. 200 0. 200 0. 200 0. 200 0. 200 0,055 0,073 0. 364 0. 158 0. 216 0,200 0,200 0,200 0. 100 0. 276 0. 200 0. 192 0. 200 0. 050 0. 061 0. 200 0. 200 0,200 0,200 Nyskabende aktioner • Informationssamfund • projekt (RISI2) EL Athina (Athen) Nyskabende aktioner - Nye områder med beskæftigelsespotentiale B Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of 0,500 0. 250 0. 790 0. 440 disabled people) IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) DK Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) D GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) Incubator Guided By Seniors (Business dovolopment contre) Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arboilsplat/on (Local network to develop innovative methods of job creation) TELA-START (Regional telematic network cenlres) Transferbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women E apprenticeships) Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) SARELAN (Network for protected employment for the disabled) SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) SERDOM (Domestic services by marginalised people) Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management 2,145 0,210 0,875 0,360 1,719 0,865 0,804 3,112 0,241 0,751 0,327 0,080 0,178 1,320 0,874 1,200 1,534 0,334 1. 000 0. 157 0,377 0,273 1,000 0. 586 0,643 1,000 0,193 0,500 0,163 0,064 0,153 0. 750 0. 500 0,720 0. 720 0,267 180 F Aménagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to reduce working time) ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) CITY SERVICES (Development of "services de proximité") Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) Itinéraires pour l'emploi (Interenterprises platforms in European regions) Le Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of public transport) MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) PEVERE (Training of youth in environment related professions) Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services d proximité") PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximité") RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) Trois expérimentations Igloo France (Training of disadvantaged groups in construction related trades) IRL Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly ,. I P RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) Creazione d'impiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Training and creation of employment in social enterprises) European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the creation of jobs) Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) PLACE (Network of local partners) FIN KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the S Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) Transnational Training Project (Training for self-employment) UK Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro- businesses and individuals) Mobility for food wholesale workers (Three country network) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support Pilotprojekter og nyskabende aktioner Social dialog - ES DO Online B Social dialog Yes for Europe Social dialog: A. F. E. T. T. Centres Télétravail Forco : Dialogue social dans le secteur du commerce F IRL New work organisation : Dialogue social L Pilotprojekt NL Pilotprojekt "Merit" A UK EOEG's Offender Reintegration Programme Teknisk bistand Is tar Pilotprojekt Concordia mk». ECU ESF- støtte 0,355 Saml. omk. 1,582 0,415 5,358 0,304 1,588 2,785 0,600 0,505 0,350 0,220 1,000 0,173 0,760 0,788 0,192 0,326 0,265 2,216 0,325 3,584 0,406 0,365 0,334 1. 508 1,000 0,162 0,276 0,235 1. 000 1. 069 0. 643 0,300 0. 760 3,144 0. 363 0. 882 0,135 0. 066 0,699 0,483 1. 841 1,204 0,308 0,703 0,821 0. 200 2. 022 3. 936 4. 516 1,635 0,252 0,600 0,319 0,050 0,312 2,024 0,153 0,200 0. 608 1,000 0. 259 0. 554 0,118 0. 052 0,086 0. 277 1. 000 0. 641 0. 149 0. 300 0,657 0. 180 0. 987 3. 543 2. 258 1. 384 0. 189 0. 300 0,319 0. 050 0,148 1,012 0,115 181 Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL Nyskabende aktioner og teknisk bistand vedtaget i 1994-1997 i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen Vedtag- elsesår Saml. omk. mio. ECU EUGFL- støtte Evaluering, overvagnlng, teknisk bistand og undersogelser DK Beskaaftigelsespagt "Bornholm" D Resume af forelebige evalueringer, SPD mal 5b EL Forudgaende evaluering LEADER II E Resume af forelobige evalueringer, SPD mal 5b F Beskssftigelsespagt "Ussel - Limousin" Beskasftigelsespagt "Perigord noir - Aquitaine" Resume af foretebige evalueringer, SPD mal 5b IRL Forudgaende evaluering LEADER II 1 Resume af foretobige evalueringer, SPD mal 5b Teknisk bistand A Beskseftigelsespagt "Tyrol, Oberland og Ausserfem" Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b P Teknisk bistand til landbruget FIN Beskaeftigelsespagt "lisalmi" S Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b Beskaeftigelsespagt "Kalmar-len" Beskaaftigetsespagt "Varmland" Beskaeftigelsespagt "Stromstad" Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b UK Resume af foretebige evalueringer, SPD mal 5b EU Evaluering af pilot- og demonstrationsprojekter, indkaldelse af forslag 96/C 284/10 Seminar om ekologiske fordele Indikatorer i landdistrikterne Undorsagelse, forudgaende evaluering Undersagelse, eftertolgende evaluering LEADER I Evaluering af pilot- og demonstrationsprojekter (indkaldolse 94/6/303) Forvaltningskontrakt for fiiiansiel og administrativ overvagning af mal 1-, 5a- og 5b- aktioner Kontrakt om teknisk bistand til forvaltning og anvendelse af edb Feorient Pilot- og demonstrationsprojekter B D Teknisk sty ring, omstilling og stette til afsaatning af ekologiske landbrugsprodukter Indterelse af akologiske produkter i skole- og virksomhedskantiner Udvikling af landdistrikter i E'ichfeld-regionen EL Gen plan tning af skove berart af brandene i Grsekenland E Dyrkning af aloe-vera Demonstratjonsprojekt (etablering af markedsfaringscenter for ekologiske produkter og uddannelse i miljavenlige produktionsteknikker og -systemer) Produktion, forarbejdning og afsaatning af produkter fremstillet af vilde sorter med henblik pa at skabe et akomasrke Forarbejdning af harpiks pa landbrugsbedrifter (udtreekning af naturlige aromaer) Demonstratjonsprojekt om den tekniske anvendelighed af de nye teknologier i forbindetse med dyrkning af afgrader under anvendelse af miljavenlige overrislingsmetoder 1997 1997 1995 1997 1997 1997 1997 1995 1997 1996 1997 1995 1994 1997 1995 1997 1997 1997 1995 1997 1997 1996 1996 1996 1996 1995 1994 0,250 0,011 0,020 0,012 0. 250 0,250 0,010 0,010 0,008 0,192 0,250 0,015 2,527 0,250 0. 015 0,363 0. 250 0. 209 0. 015 0. 014 0,264 0. 087 0,122 0. 12;t 0. 098 0. 213 3. 134 0,200 0,011 0,020 0,012 0,200 0,200 0,010 0,010 0,008 0,125 0,200 0. 015 1,895 0,200 0,015 0. 200 0,200 0,167 0,015 0. 014 0,264 0. 020 0. 040 0. I2H 0,398 0,213 3,134 1994 0,061 0,061 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0. 217 1. 023 0. 370 0,711 1. 199 0,272 0. 089 0. 512 0. 277 0. 533 0. 899 0. 136 1996 0. 468 0. 351 1996 1996 1. 263 0. 429 0. 947 0. 214 F Oprettelse af tropisk vtaksthus (frugt og krydderier) til regulering af produktionen 1996 0. 978 0. 733 med henblik pa den tokale forarbejdningsindustri Agroturisme i omrader kendt for den gode smag Europaeisk program for indterelse af landbrugsakt'rver i omr. ramt af nedg. Forsogsmaessig etablering af unge landbrugere i virksomheder drevet af arbejdsmarkedets patter after andelsprincippet Demonslrationsprojekt, etablering af afsaitiiingsnet for typiske agroindustrielle og Udnyttelsfi at dyrkningsterras. s«r i Middelhavsomiadet (PRO TERRA) Unnmnsliationsprojnkt, 0kologisk mad i. skol»kantinoi Uonoplagolso af lavori(loldyrkiiing i do traditionolk) (lyikningsomrAder IRL Intensiv dyrkning af "Myrtus Communis" Udvikling af strukturer til fremme af akoloqisk landbrug i Vestirland 1996 1996 1996 0. 840 2,565 0,390 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 066 1. 191 0. 220 1,003 1,079 0,423 0. 456 0. 998 0. 194 0,800 0. 76H 0,077 0. 501 0,809 0,271 182 1 NL Indterelse af dyr med vaerdifulde fibre i Umbrias landomrader og marginale Udnyttelse, vedligeholdelse, udvikling og bevarelse af landbrugs- Socioakonomisk udnyttelse af lokale kulinariske ressourcer og traditioner i Puglia- omradet Fornyelse, forarbejdning og udnyttelse af ekologiske produkter produceret i Abruzzo Etablering af unge i landbrugssektoren pa grundlag af "felordninger" Erhvervsmaessig udnyttelse af lakridsplanteafgrader Dyrkning i to italienske regioner (Piemonte og Friuli-Venezia-Giulia) af to ikke- Telemarked for typiske landbrugsprodukter Indterelse af system, der kan sikre foreneligheden af mineraler i Storbritannien og Frankrig A Strategier for kvalitetssikring og afsaetning af ekologisk kompost P Demonstratjonsprojekt om udnyttelse af "Garrano de Geres" i forbindelse med fritidsaktrviteter Fremskyndelse af diversificeringen af erhvervslivet pa Madeira gennem indterelse af produktioner til brug for den farmaceutiske indu. (Tea Tree Oil) Udnyttelse af gedeproduktionen i Serra do Caldeirao FIN Kvalitet som succesfaktor i landvirksomheder UK Udvikling af traaprodukter Gennemferlighed og akonomisk levedygtighed af "Farm-woodland"-prod. og indfar. af "Farm-woodland'-systemer i erhvervsmaes. drevne landbrug Formidlingsforanstaltnlnger EU Kommunikations- og informationskontorer og -redskaber til formidling af oplysninger om Faellesskabets politik for landdistriktudvikling Tegnearbejde (kort vedrarende udvikling af landdistrikter) Kartografi og trykning (kort vedrarende udvikling af landdistrikter) Kartografi og trykning (kort vedrarende landbrug og skove) Tegnearbejde (kort vedrarende landbrug og skove) Logo, der skal synliggere udviklingen af landdistrikter Vedtagel- sesar 1996 1996 1996 Saml. omk. 0,714 0,302 0,218 mio. ECU EUGFL- støtte 0. 357 0,151 0,164 1996 0,304 0,228 1996 1996 1996 1996 1996 0,856 0,198 0,655 0,362 0,539 1996 1996 0,226 0,078 0,642 0,149 0,328 0,181 0,270 0,113 0,059 1996 0,998 0,748 1996 1996 1996 1996 0,856 0. 788 0. 171 0. 438 0,637 0. 591 0. 085 0. 210 1997 3. 431 3. 431 1996 1996 1996 1995 1995 0. 007 0. 123 0,253 0. 011 0,019 0,007 0. 123 0. 230 0. 011 0. 019 183 Oodkendelsesar/ medlemsstat Mal Saml. omk. EFRU- støtte (1) Natlonalt offantllgt bldrag Private bldrag Forpligtelser 1997 1994-1997 (2) % (2V(1) Betalinger 1997 1994-1997 (3) % (3V1 mio. ECU Bilag 5: Større projekter 1994-1997" 1997 SPANIEN Opsamlingsanlaeg Bah fa de Olieledning Cartagena-Puertollano 1996 SPANIEN Gasledning Gibraltar-Cordoba GasledningValencia-Cartagena Naturgasinstallationer Huelva 1995 IRLAND Tallaght hospital ITALIEN Havn i Gioia Tauro 1 1 1 1 1 1 1 25,32 161,23 17,72 62,90 298,47 60,69 27,40 99,01 23,81 7,28 7,60 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 98,33 4,41 17,67 4,41 17,67 25% 28% 199,46 36,88 20,12 0,00 0,00 0,00 89,81 23,81 7,28 9 1% 100% 100% 2,21 0,00 0,00 0,00 1,46 2,21 0,00 12% 0% 71,85 19,05 7,28 73% 80% 100% 131,33 39,37 91,96 0,00 0,00 39,37 100% 0,00 31,50 80% 120,00 40,00 0,00 80,00 0,00 40,00 100% 12,00 32,00 80% * Større projekter i samordningsforordningens artikel 16, stk. 2's forstand 184 Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr, budgetkonto (ekskl. frigjorte og Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr, budgetkonto (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger) (ECU) fremførte bevillinger) (ECU) 185 Tekst Forpligtelser Betalinger| ESF EFRU ADAPT i alt Industriel omstrukturering ESF EFRU RECHAR i alt H a. < Q < <r < X o LU CE ft LU Q CO LU en LU > o X LU H LU rr CO LU Konto B2-1424 B2-1424 | B2-143 B2-1430 B2-1430 | Konto B2-1432 B2-1432 | B2-1433 B2-1433 I B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 | B2-1431 B2-1431 I _______ ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU REGIS (randomrader) ESF EUGFL-U FIUF EFRU B2-145 B2-1450 B2-1450 URBAN (byområder) ESF EFRU RESIDER i alt Tekst KONVER i alt RETEX i alt REGIS i alt URBAN i alt DC Q < LU > CO LT DC LU LU CD -Z. B2-146 B2-1460 B2-1460 B2-1460 | B2-147 B2-1470 B2-1470 I B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 LEADER (udvikling af landdistrikter) ESF EUGFL-U EFRU LEADER i alt SMV-initiativ???? ESF EFRU PME i alt Reserve til tidligere og fremtidige aktioner ESF EUGFL-U EFRU RESERVE Tidligere aktioner i alt (*) ESF EUGFL-U FIUF EFRU EU-initiativer i alt [ A N D RE INTERVENTIGNER 125. 432. 619 0 125. 432. 6191 147. 933. 714 0 147. 933. 714) 24. 258. 838 89. 066. 440 113. 325. 2781 20. 126. 224 55. 316. 420 75. 442. 6441 10. 118. 426 94. 983. 400 105. 101. 826| 9. 432. 782 52. 674. 200 62. 106. 9821 Forpligtelser Betalinger 16. 333. 000 175. 098. 000 191. 431. 000| 9. 963. 291 58. 730. 816 68. 694. 107| 1. 743. 184 84. 034. 099 85. 777. 2831 1. 063. 223 55. 730. 543 56. 793. 7661 8. 685. 738 4. 596. 000 0 77. 365. 000 90. 646. 7381 6. 813. 734 1. 106. 700 0 47. 871. 400 55. 791. 8341 29. 211. 231 88. 887. 000 118. 098. 231 13. 937. 449 61. 697. 600 75. 635. 049 10. 510. 696 65. 418. 760 81. 920. 453 157. 849. 9091 3. 621. 853 43. 870. 901 56. 617. 267 104. 110. 020| 10. 447. 200 122. 889. 284 133. 336. 4841 3. 492. 460 120. 154. 814 123. 647. 2741 12. 838. 524 10. 221. 142 164. 532. 427 187. 592. 092 611. 581. 374 100. 603. 265 5. 052. 170 1. 231. 880. 045 1. 949. 116. 854 529. 784. 822 81. 749. 219 1. 728. 695 1. 064. 058. 287 1. 677. 321. 023 05 '> CO B2-150 | Bekæmpelse af svig i alt 750. 000 750. 0001 449. 633 449. 6331 B2-1600 B2-1600 EFRU ESF Iværksæt. , overvågning og evaluering EUSR7SPD i alt 1. 487. 444 79. 790 1. 567. 234 ! 2 « (0 2. -d 6 c B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 | EUGFL-U FIUF EFRU ESF Overgangsforanstaltn. og nyskab, aktioner i alt 5. 716. 381 20. 662. 838 170. 629. 361 60. 391. 626 257. 400. 2051 7. 487. 530 13. 101. 443 107. 330. 240 44. 182. 950 172. 102. 163| 186 Konto B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-1900 B2-1900 I Q Q X UJ Strukturaktioner ESF EUGFL-U FIUF EFRU O Betalinger for perioden 1989-1993 Tekst Forpligtelser Betalinger henhold til forordning (EØF) nr. 3575/90 (ex-DDR) EX-DDR i alt - - - - -| - - 857. 840 29. 504. 312 30. 362. 152] 187 Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i programmeringsperioden 1994-1999 (mio. ECU) programmeringsperioden 1994-1999 (mio. ECU) SF-statte \yyyyyyyyyyyyyyyyy yyyyyyyyyyyyyyyyy omkost, l i l i l l ll :;:SS#3™R::;:::::#:: yyyWyWMm 2. 721,7 748,5 120,0 Forpligtelser mm tVXyyyyy-yy. WyMm <2M1) ::;:::?:?::::; 47% 349,68 ::::::-:?::::>:::S;:s:s:;;:::::: eetalinger iilisiii i i i i i ii :: S:::;:?:::?::::: ?: Betalinger 1394-1997 ['•y?'Zy:?yy?'?'-y'j 'yyyyyyyf&lyyyyW i?:? iï::::;:::;::;::: 96,0 267,6 36% ï K S ï; BELGIQUE/BELGE BELGIQUE/BELGE ifåjk&tø&^iXW SPDHainaut(1994) •MSE3&::;:&^ SPD Aubange 1997-1999 (1997) SPD Liege 1997-1999 (1997) SPD Limburg 1997-1999 (1997) SPDTurnhout 1997-1999 (1997) SPD Aubange 1994-1996 (1994) SPD Liege 1994-1996 (1994) SPD Limburg 1994-1996 (1994) SPD Tumhout 1994-1996 (1994) I alt mmmmmmmmmmmmmmmmmm^ OP Dog flamsksprogede faellesskab (1994) OP Dog fransksprogede faellesskab (1994) OP Dog tysksprogede faellesskab (1994) OP Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest (1994) OP Arbejdsministeriog (1994) I alt ^SfejiføiSw^ OP Dog flamsksprogedefaellesskab (1994) OP Dog fransksprogede faellesskab (1994) OP Dog tysksprogede faellesskab (1994) OP Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest (1994) OP Arbejdsministeriog (1994) 1 alt tø&|&tøaa&^^ Overslag Vlaanderen F. 2328/91 (1995) SPD Vlaanderen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest F. 866/90(1995) Overslag Wallonie F. 2328/91 (1995) SPD Wallonie F. 866 og 867/90 (1995) Forbundsoverslag F. 2328/91 (1995) I alt MiirSii&Sfcàirt:-:^ SPD Belgique/Belgie (1994) : i ™ i : S b^ SPD Meogjesland (1995) SPD Wallonie (1995) SPD Westhoek (1995) I alt I ALT ilillllllKiBiKPIllllllllll 2,2 442,0 446,1 82,1 3,2 290,8 89,2 44,7 1,0 114,4 67,8 32,9 1,3 80,2 33,9 18,1 1. 400,5 349,7 626,1 368,0 12,6 33,3 114,3 1. 154,4 107,9 54,8 1,2 7,0 15,7 186,7 135,8 352,1 11,1 101,1 46,4 186,7 833,2 190,3 160,4 5,6 12,5 36,9 405,8 43,7 17,8 0,5 2,2 6,0 70,2 49,5 23,8 1,1 30,1 5,4 63,6 173,4 103,7 24,5 34,2 135,5 96,6 266,3 10,3 41,4 26,4 78,1 1. 850,1 •yyyyyyyyyWyyyy. -:' 1,0 36,9 21,7 32,9 0,0 -0,9 -4,9 -1,3 85,4 31,9 26,6 3,3 2,0 6,2 70,0 0,0 16,6 0,4 1,9 0,0 18,9 9,1 6,1 0,0 0,0 1,6 8,8 25,6 0,0 0,5 8,3 0,0 8,9 328,8 Forpligtelser illiilliiiiii!: mmmmmm • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : : • : • : • : • : • : • : • : • ' • : • : • : • :• Forpligtelser \'y''y^y?y?&™?fy;yy[ yymmftmm. •. •. •. •. '. •. '. '. •. •. •. •. •. •. •. •. '. •. '. -. •. •. •. •. v. v. v. - • • : • • •• • <. • • •. •. '. '. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •:•. •'. •. '. •. •. •. •. •. •. -. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. •. :• • : • : • : : : ; : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • :• • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • :• • : • : • : • : • :• • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • : • :• • : • : • : • : • : • : • :• • : • : • : • : • :• • : • : • :• • : • : • : • : • : • : - : • : • : • : • : • : • : • : • : • ; • : • : • :• yyyyyyyfflyWV AwApTSSSiOSSW Vlaanderen (1995) Wallonie (1995) I alt $litøli;!$&w^ Vlaanderen (1994) Wallonie (1994) I alt Hainaut (1997) Meogjesland (1997) Wallonie (1997) Westhoek (1997) 43,9 69,9 113,8 36,7 63,1 99,8 9,3 4,2 7,9 7,2 16,3 22,4 38,6 16,8 29,0 45,8 4,1 1,1 3,3 1,8 1,3 6,1 7,4 4,6 9,1 13,7 4,1 0,0 3,3 0,0 1,0 36,9 21,7 32,9 1,3 80,2 33,9 18,1 226,0 121,5 104,7 100% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 65% 64% 65% 5,6 100% 7,7 23,0 262,5 62% 6 2% 65% 8,8 17,8 0,5 20% 100% 100% 2,2 6,0 100% 100% 35,3 50% 0,5 17,4 10,9 16,4 0,0 39,6 17,2 0,3 102,4 33,4 21,9 0,9 2,3 3,1 61,6 0,0 8,3 0,2 1,0 0,0 9,4 27,0 16,1 55% 68% — ?£ 0,3 , !— 11,7 4,0 46,5 105,4 24% 39% 73% 73% 6 1% 24,5 100% 1,8 19,6 3,5 24,9 1. 028,4 17% 4 7% 13% 32% 56% 0,0 0,0 1,2 10,7 20,9 0,0 0,4 5,5 0,8 6-7 297,0 Betalinger Wyyyyyyyy- yyyyyyyyyy. y; llli 0,5 17,4 10,9 16,4 0,6 66,7 27,8 12,0 152,4 103,2 87,1 2,8 6,2 18,7 218,0 4,4 8,9 0,2 1,1 3,0 17,7 22,1 8,8 0,1 9,4 2,7 36,8 80,0 50% 15% 16% 50% 46% 83% 8 2% 66% 44% 54% 54% 50% 50% 5 1% 54% 10% 50% 50% 5 0% 50% 25% 45% 37% 12% 3 1% 50% 58% 46% 19,6 80% 1,0 11,1 2,6 14,8 770,0 Betaitnger 10% 27% 10% 19% 42% 1934-1997 111111:11: (3)/{1) 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0% 100% 0% 3,6 6,3 10,0 2,3 4,5 6,8 2,0 0,0 1,7 0,0 8,1 11,2 19,3 8,4 14,5 22,9 2,0 0,0 1,7 0,0 16,3 22,4 38,6 16,8 29,0 45,8 4,1 0,0 3,3 0,0 7,4 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 0% 50% 0% 36% 30% 0% 30% 34% 3 2% I alt fl$s^:l:l^ Belgique/Belgie (1994) 0. 8 M t a ^ ^ ^m w m m m & m i m m i w m w m m m m m m m m mm Nog: IBEX Libramont-98: traesektor (1997) 0,0 5,3 100% 100% 28,5 10,3 7 2% 2,5 3,7 0,3 7,4 2,5 3,7 0,3 0,3 0,5 0. 2 0,0 1,0 I Vlaanderen (1996) Wallonie (1995) I alt 8,6 14,2 23,9 2,7 9,4 12,4 0,0 0,0 0,3 2,7 9,4 12,4 100% 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,8 3,2 4,0 188 188 Ifllflllllllli^ ij i ili'i'ii'i'i i'ijli lili'i'i'i'i'iti'ni'i'i'i'i'i 'iii'i'iii'itilili11lili1tili'iNi:ilij:ii3'0JViXiViM;0V0oli tmrnzzMmmmmmmmmmmmmmm Chatelog (1995) : Samletfe ;;::p«rtlcost: ititi'iii'ifi'i'i'i'i 'i'i'i'i i :: lllliilll v ImiilHTIlTmHIIF | | l § $ $ l t l| FofpKgtetear | | | | w | i i | | l| ' til i'i'i 'i'i'i'i n i nii'i'i'i'i'i'i'i'i Satailagar I P I S I i l l ll lllil 111 Limburg (1995) 1 alt ^NSi!i#S^ Bruxelles/Brussel (1995) Vlaanderen (1995) Wallonie(1995) r alt S B ^ j B i ^^ Charleroi (1995) Liege (1995) 1 alt l ^ E X S f f i y^ Vlaanderen (1996) Wallonie(1995) 1 alt mMMMyMMyyyWMm^ Bruxelles/Brussel (1996) Antwerpen (19951 Charlwoi (1995) 1 alt I A LT Mmi^^ Pelgique/BelgieTDetjIschland/France/Luxemburg/ Nederland P. hin-Meuse (1997) Belgique'France/Luxemburg: Wallom'e-I orrainp- Luxemburg (199P) Belgique/Franc. e: Ardennes (1996) France/Belgique<Belgi§- Nord-Pas-de CalaisA/laanrieren (1996) France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de- Calais/Picardie (1996) Belgique/Belgie/Nederland Euregio Scheldemond (1995) Belgique/Bolgie/Nederland Middengebied (1995) Deutschland/Nederland/Balgique/Belgie: Euregio Meuse- Rhin(1995) D A N M A RK f ^ | : | | l $ | ^^ W»i:2::-::;;;v::?:?:l^ SPD Lolland 1997-1999 (1997) SPD Nordjylland 1997-1999 (1997) SPD Lolland 1994-1996 (1994) rSPD Nordjylland 1994-1996 (1994) 1 alt !f$(;$;$:;;^ SPD Danmark (1994) W$W&titWx^ SPD Danmark (1994) i ^ f r S & r t e t t ^^ Overslag Danmark F. 2328/91 (1995) SPD Danmark F. 866 og 867/90 (1994) I ait MM. 5»-fl!Sk«iir«::;' y SPD fWirn. irk (1994) Mai: sir::::',;:::. :: |. ; mm t\ • ;::f: ft'lift'; m m- ;::. -•:: SPD Danrnaik (1994) I A LT •, m- M M^^MS^^mMMMy^^ 1,9 56,2 58,1 5,8 11,8 12,9 30,4 31,4 28,4 59,8 3,0 6,0 9,0 yWyWyWÊ 8,4 i ; ! ' ! I ! " l 5 ,2 11,3 l ^4-9 463,6 426. 7 62,2 27,8 i i 38. 3 148,4 £2,8 66,3 0,9 14,8 15,7 1,7 4,8 4,9 11,5 15,2 12,5 27,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,0 0,0j 4,0 0,9 14,8 15,7 1,7 4,8 4,9 11,5 15,2 12,5 27,7 WWy-MMSS. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 1,4 3,0 4,4 2. 2 2,6 5. 7 10,4 179,3 30. 2 1 2'5: 18,0 71,5 11,1 32,4 L 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 33,4 1dl 3,0 4,4 100% 100% 100% 2. 2 2,6. A7 10,4. 100% "" ~100% loo"/;, 100% 176. 4, 98% L_. °^ 0. 6 0,0 0. 0 0,4 0,4. - -. 2 2S 15,5 15. 5 1 1% 0. 0 I 0,0 1. 1 0,0 0,0 0,0 2 6'2 12. 5 18. 0 10. n 11. 1 ;v,-i I 87% 100% 100% t 14°,. 100% 100",. 33. 5 94% 0,0 1'4 0. 0 0. 5 1. 5 0,0 0. 0 0. 0 71,9. 35,7 i i i it 1«W-1»87 ijjjjj Ol'i. 'i. i. i'i jj W 0,7 7,4 8,1 0,9 2,4 2,5 80% 50% 62% 50% 50% 50% 5,7 50% jiwijsHiSS;: 0,3 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0. 0 0,4 0,0 6,0 6,3 12,2 39% 50% 44% 50% J 0,7 2'1 2,8 j 70% 64% :. :•••":;:?:-:; 1,1 1,. 'i 3. 3 6. 6 85,2 L 0. 0 13,5 3. 7 •" :i %%j H 48%| ***4 •yi:- :;;x:. | 0%i J 30%] 9. 0 50% 6,5 3. 3 <»,; :«% 10. 0 26% (3) *. • '• mil 3amt«d« ||rt|||«ili SP-st»tte Forpllgt»)s»r J*orp»9t«(sor 8&t»ting*r iliiil L à7A "~ 222~3 30,5 216,4 516,5 13. 8 54. 4 7,0 47,1 122,3 584,3 268,1 87,7 352,5 213,6 566,1 «tf 102,7 26. 7 129,4) 444,2 142. 5| 13,8 Ï 7. 4 3,4 33,1 42,2 ,?;4 17,0 0,0 17,0 0,0 13. 8 17,4 " 7,8" 47. T 86,1 100% 1 6. 92 32% " i n% 100% 70% 8. 71, 16% 80%. * • ": 41. 42 62. fi1 5 1% -0. 80 24. Y3 39,0 169,2 63% | 39. 6 154,8). '::::;•• :r: 58% 20,4 53% 4,99 15,66: 40% 67,3 10,5 77,8 65% 39% 60% 19. 50 1,08 20,6 52. 36| 9. 48I 61,8i 5 1% " 3 6% 48% 69,9 49",, 27. 9. 5S. 2! 4 1% 202,3 2. 401,2 54,0 756,3 «tøøttft" 10,7 110,4 Forpilgtefc« 24,2 447,6 ForpMgtfcl$*r IliisMitt:^:: 45% 89% 14,7 146,8 20,5 373,7 38% 49% 8etaflng«r 8»tailng«r : : •. % : • ;. : 1»*4. 1997 AfijA^T. :. : ;:•!: • w?m mmM:mmmwmm ADAPT Danmark (1995) ^^My^mMMByWf EMPLOI Danmark (1994) LEADER Danmark (1996) PESCA Danmark (1994) Siwy: ,:::::;::::: m mmm'm !•'•:•;:•;•;•; •:• ZWi W0 '• mm SMV Danmark (1996) TOMyER:;:;:;-:8; ::::;::;£: :v;i| KONVER Danmark (1995) WMmm mm 69,0 28,1 26,7 48,6 5,1 5,3 14. 1] 8,2'i 16. 4J 2,6] 2,4j 189 2,2 3,5 1,6. iViY. ViVri-iYiVi'iV. 'iVn-i-r. 100% 14,1 100% 8,2 100% 16,4 100% 2,6 100% 0,0 2,4 100% 7,0 3,9 0,5 2,7 0,0 0,0 50% 50% l-o 2. 4 30% 4,9 30% 0,8 30% 1. 2 50% !!!!!!!!l$$!^ !!!!!!!!l$$!^ \&BM \&BM y y. y y. URBAN Danmark (1995) URBAN Danmark (1995) I A LT I A LT *®68»iSeiti6SiNP^ *®68»iSeiti6SiNP^ Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: 0sters0en Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen (1997) (1997) United Kingdom/Danmark/Sverige/ Nederland/ United Kingdom/Danmark/Sverige/ Nederland/ Deutschland: Nordsoen (1997) Deutschland: Nordsoen (1997) Danmark/Sverige (1996) Danmark/Sverige (1996) Danmark/Deutschland: Fyns Amt/K. E. F. N. (1995) Danmark/Deutschland: Fyns Amt/K. E. F. N. (1995) Danmark/Deutschland: SBnderjylland/Planungsraum V Danmark/Deutschland: SBnderjylland/Planungsraum V (1995) (1995) Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) (1995) Danmark: Ostersaen (1995) Danmark: Ostersizien (1995) DEUTSCHLAND DEUTSCHLAND Samlede Samlede | | d m : K ^ i ? || SF-stette SF-stette Forpligtelser Forpligtelser llliill llliill lllllililii lllllililii Forpligtelser Forpligtelser y^yimmssm y^yimmssm liill liill Betalinger Betalinger l l l l l l ll l l l l l l ll mm i mm i Betalinger Betalinger iliiiisir'' iliiiisir'' IllfllPil l l l l l l l l 'r 3,0 3,0 185,9 185,9 1,5 1,5 76,8 76,8 47,5 47,5 25,0 25,0 30,3 30,3 28,0 28,0 3,6 3,6 22,2 22,2 10,4 10,4 4,6 4,6 14,5 14,5 13,0 13,0 1,8 1,8 11,1 11,1 5,2 5,2 2,0 2,0 0,0 0,0 11,5 11,5 25,0 25,0 14,5 14,5 2,4 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,5 1,5 100% 100% 76,8 76,8 100% 100% 0,0 0,0 14,1 14,1 0,5 0,5 32,7 32,7 32% 32% 43% 43% 25,0 25,0 100% 100% 12,5 12,5 12,5 12,5 50% 50% 14,5 14,5 13,0 13,0 100% 100% 100% 100% 1,8 1,8 100% 100% 11,1 11,1 100% 100% 5,2 5,2 2,0 2,0 100% 100% 100% 100% 0,0 0,0 0,7 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,9 3,9 0,5 0,5 0% 0% 30% 30% 30% 30% 3,3 3,3 30% 30% 1,6 1,6 0,6 0,6 30% 30% 30% 30% Programmer Programmer (godkendolsesar) (godkendolsesar) Samlede : Samlede i omkost. omkost £F-St«ltte £F-St«ltte Forpligtelser Forpligtelser Forpligtelser Forpligtelser % % I I Betalinger Betalinger Betalinger Betalinger % % 1337 1397 1334*1397 1334*1997 1337 1337 1334-1997 1394-1997 mi 1 mi 1 Regionale OP'er Regionale OP'er OP Berlin (Ost) (1994) OP Berlin (Ost) (1994) OP Brandeburg (1) (1994) OP Brandeburg (1) (1994) OP Brandeburg (2) (1994) O P B r a n d e b u r g ( 2 ) ( 1 9 9 4) OP Brandeburg (3) (1994) OP Brandeburg (3) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) OP Sachsen (1) (1994) OP Sachsen (1) (1994) OP Sachsen (2) (1994) OP Sachsen (2) (1994) OP Sachsen (3) (1994) OP Sachsen (3) (1994) OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) OPThuringen (1)(1994) OPThuringen (1)(1994) OPThuringen*(2)(1994) OPThuringen*(2)(1994) OPThuringen (3) (1994) OPThuringen (3) (1994) Tvaerregionale OP'er Tvaerregionale OP'er OPFiskeri(1994) OPFiskeri(1994) OP Kvalificering af arbejdskraften (1994) OP Kvalificering af arbejdskraften (1994) I alt I alt Mat 2 Mat 2 SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) SPD Bayern 1997-1999 (1997) SPD Bayern 1997-1999 (1997) SPD Berlin 1997-1999 (1997) SPD Berlin 1997-1999 (1997) SPD Bremen 1997-1999 (1997) SPD Bremen 1997-1999 (1997) SPD Hessen 1997-1999 (1997) SPD Hessen 1997-1999 (1997) SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) SPD Saarland 1997-1999 (1997) SPD Saarland 1997-1999 (1997) SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) SPD Bayern 1994-1996 (1994) SPD Bayern 1994-1996 (1994) SPD Berlin 1994-1996 (1994) SPD Berlin 1994-1996 (1994) SPD Bremen 1994-1996 (1994) SPD Bremen 1994-1996 (1994) SPD Hessen 1994-1996 (1994) SPD Hessen 1994-1996 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) SPD Rrieinland-Pfalz 1994-1996 (1994) SPD Rrieinland-Pfalz 1994-1996 (1994) SPD Saarland 1994-1996 (1994) SPD Saarland 1994-1996 (1994) SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) I alt I alt SSM8 SSM8 Regionale OP'er Regionale OP'er OP Baden-WQrttemberg (1994) OP Baden-WQrttemberg (1994) OP Niedersachsen (1994) OP Niedersachsen (1994) OP Bayern (1994) OP Bayern (1994) OP Berlin (1994) OP Berlin (1994) OP Bremen (1994) OP Bremen (1994) OP Hamburg (1994) OP Hamburg (1994) OP Hessen (1994) OP Hessen (1994) OP Nordrhein-Westfalen (1994) OP Nordrhein-Westfalen (1994) (1 ) Økonomisk udvikling (1 ) Økonomisk udvikling (2) Udvikling af landdistrikter (2) Udvikling af landdistrikter (3) Arbejdsmarked (3) Arbejdsmarked m m 747,7 747,7 1. 006,6 1. 006,6 733,5 733,5 482,1 482,1 810,7 810,7 667,1 667,1 363,0 363,0 2. 113,9 2. 113,9 631,3 631,3 648,4 648,4 1. 134,4 1. 134,4 597,5 597,5 660,3 660,3 1. 060,6 1. 060,6 530,8 530,8 457,9 457,9 2. 525,6 2. 525,6 4. 573,0 4. 573,0 2. 365,3 2. 365,3 776,5 776,5 4. 752,4 4. 752,4 1. 564,4 1. 564,4 809,9 809,9 9 0 2 9 ,0 9 0 2 9 ,0 1. 710,7 1. 710,7 965,9 965,9 9. 430,3 9. 430,3 1. 844,5 1. 844,5 1 106,2 1 106,2 5. 467,4 5. 467,4 1. 928,9 1. 928,9 774,9 774,9 253,6 253,6 2. 258,3 2. 258,3 109,3 109,3 1. 076,7 1. 076,7 39,9 39,9 254,8 254,8 217,0 217,0 80,4 80,4 136,1 136,1 7,1 7,1 47,6 47,6 360,7 360,7 121,4 121,4 131,0 131,0 450,9 450,9 93,5 93,5 142,5 142,5 177,7 177,7 68,9 68,9 77,3 77,3 1,1' 1,1' 106,3 106,3 370,2 370,2 581,0 581,0 539,9 539,9 290,1 290,1 501,8 501,8 415,1 415,1 218,5 218,5 1. 303,2 1. 303,2 479,0 479,0 361,4 361,4 790,6 790,6 361,3 361,3 405,1 405,1 628,3 628,3 297,9 297,9 272,0 272,0 47,6 47,6 584,3 584,3 52. 136,6 52. 136,6 13. 831,6 13. 831,6 2. 514,3 2. 514,3 8. 447,3 8. 447,3 225,2 225,2 42,7 42,7 413,1 413,1 207,0 207,0 78,2 78,2 1. 613,3 1. 613,3 67,1 67,1 104,0 104,0 37,6 37,6 95,7 95,7 30,5 30,5 401,0 401,0 177,6 177,6 48,0 48,0 1. 262,2 1. 262,2 49,7 49,7 240,6 240,6 32,4 32,4 49,9 49,9 19,8 19,8 191,2 191,2 55,1 55,1 30,0 30,0 450,6 450,6 27,6 27,6 58,9 58,9 18,1 18,1 43,1 43,1 12,3 12,3 155,4 155,4 47,6 47,6 16,6 16,6 340,4 340,4 23,8 23,8 48,6 48,6 15,6 15,6 16,0 16,0 19,8 19,8 61,1 61,1 17,6 17,6 30,0 30,0 16,0 16,0 19,8 19,8 61,1 61,1 17,6 17,6 30,0 30,0 144,0 144,0 144,0 144,0 27,6 27,6 17,5 17,5 18,1 18,1 0,0 0,0 0,1 0,1 39,2 39,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 27,6 27,6 17,5 17,5 18,1 18,1 43,1 43,1 14,3 14,3 155,4 155,4 47,6 47,6 16,6 16,6 340,4 340,4 23,8 23,8 48,6 48,6 15,6 15,6 50% 50% 58% 58% 74% 74% 60% 60% 62% 62% 62% 62% 60% 60% 62% 62% 76% 76% 56% 56% 70% 70% 60% 60% 6 1% 6 1% 59% 59% 56% 56% 59% 59% 44% 44% 54% 54% 6 1% 6 1% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 100% 100% 30% 30% 100% 100% 100% 100% 116% 116% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 109,6 109,6 233,1 233,1 101,7 101,7 91,7 91,7 118,4 118,4 109,5 109,5 83,8 83,8 388,6 388,6 102,5 102,5 109,8 109,8 99,4 99,4 90,2 90,2 127,9 127,9 96,1 96,1 53,7 53,7 88,9 88,9 12,7 12,7 172,6 172,6 310,8 310,8 496,1 496,1 367,3 367,3 267,5 267,5 448,0 448,0 371,9 371,9 193,8 193,8 1. 163,4 1. 163,4 357,3 357,3 317,5 317,5 402,5 402,5 290,7 290,7 340,8 340,8 417,4 417,4 236,8 236,8 229,6 229,6 39,5 39,5 503,6 503,6 2. 190,2 2. 190,2 6. 754,6 6. 754,6 8,0 8,0 9,9 9,9 26,2 26,2 8,8 8,8 15,0 15,0 72,0 72,0 13,8 13,8 8,7 8,7 9,0 9,0 20,6 20,6 0,1 0,1 65,0 65,0 23,3 23,3 1,7 1,7 93,6 93,6 0,0 0,0 1,7 1,7 3,0 3,0 8,0 8,0 9,9 9,9 26,2 26,2 8,8 8,8 15,0 15,0 72,0 72,0 13,8 13,8 8,7 8,7 9,0 9,0 34,6 34,6 11,8 11,8 110,8 110,8 40,3 40,3 13,2 13,2 278,2 278,2 14,3 14,3 33,1 33,1 12,4 12,4 5. 125,8 5. 125,8 1. 604,5 1. 604,5 390,9 390,9 1. 056,9 1. 056,9 66% 66% 380,5 380,5 720,2 720,2 7,8 7,8 33,5 33,5 0,0 0,0 9,2 9,2 6,7 6,7 7,8 7,8 7,8 7,8 32,8 32,8 89,3 89,3 25,0 25,0 33,4 33,4 25,5 25,5 25,2 25,2 31,5 31,5 44,5 44,5 143,3 143,3 6 1% 6 1% 74% 74% 44% 44% 64% 64% 65% 65% 65% 65% 63% 63% 5 1% 5 1% 10,7 10,7 18,9 18,9 0,0 0,0 6,3 6,3 9,4 9,4 6,9 6,9 9,5 9,5 29,4 29,4 65,1 65,1 15,1 15,1 25,7 25,7 23,4 23,4 21,1 21,1 28,1 28,1 41,0 41,0 126,0 126,0 233,9 233,9 276,8 276,8 125,3 125,3 123,2 123,2 93,5 93,5 86,3 86,3 165,9 165,9 743,8 743,8 53,5 53,5 121,2 121,2 56,5 56,5 51,9 51,9 39,5 39,5 39,1 39,1 49,6 49,6 280,6 280,6 190 190 ,i3K(1) ,i3K(1) 42% 42% 49% 49% 50% 50% 55% 55% 55% 55% 56% 56% 53% 53% 55% 55% 57% 57% 49% 49% 35% 35% 49% 49% 52% 52% 39% 39% 45% 45% 50% 50% 36% 36% 47% 47% 49% 49% 16% 16% 50% 50% 14% 14% 16% 16% 50% 50% 16% 16% 50% 50% 15% 15% 50": 50": 80% 80% 96% 96% 7 1% 7 1% 85% 85% 80% 80% 82% 82% 60% 60% 68% 68% 80% 80% 45% 45% 55% 55% 54% 54% 27% 27% 50% 50% 59% 59% 54% 54% 57% 57% 45% 45% :::;:::::::::::x:;:::f!^^ OP Rheinland-Pfalz (1994) OP Rheinland-Pfalz (1994) OP Saarland (1994) OP Saarland (1994) OP Schleswig-Holstein (1994) OP Schleswig-Holstein (1994) Tvasrregionale OP'er Tvasrregionale OP'er Forbunds OP (1994) Forbunds OP (1994) I alt I alt M il 4 M il 4 SPD Deutschland (1994) SPD Deutschland (1994) M4t $a>laflc&rt»g M4t $a>laflc&rt»g SPD Niedersachsen F 866 og 867/90 (1995) SPD Niedersachsen F 866 og 867/90 (1995) SPD Bayern F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bayern F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Hamburg F 866 og 867/90 (1995) SPD Hamburg F 866 og 867/90 (1995) SPD Hessen P. 866 og 867/90 (1995) SPD Hessen P. 866 og 867/90 (1995) SPD Saarland F 866 og 867/90 (1995) SPD Saarland F 866 og 867/90 (1995) SPD Schleswig-Holstein R 866 og 867/90 (1995) SPD Schleswig-Holstein R 866 og 86^/90 (1995) SPD Baden-Wurttemberg R 866~og867/90"(i"994) SPD Baden-Wurttemberg R 866~og867/90"(i"994) SPD Nordrhein-Westfahlen F. 866 og 867/91 (1994) SPD Nordrhein-Westfahlen F. 866 og 867/91 (1994) SPD Rheinland-Pfalz F. 866 og 867/90 (1994) SPD Rheinland-Pfalz F. 866 og 867/90 (1994) Overslag Deutschland F 2328/91 (1995) Overslag Deutschland F 2328/91 (1995) 1 alt f alt Mai Sa-fiskerf Mai Sa-fiskerf SPD Deutschland (1994) SPD Deutschland (1994) &*ljifci:&l; &*ljifci:&l; SPD Baden-WQrttemb'erg (1995) SPD Baden-WQrttemb'erg (1995) SPD Nordrhein-Westfalen (1995) SPD Nordrhein-Westfalen (1995) SPD Saarland (1995) SPD Saarland (1995) SPD Niedersachsen (1994) SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayern (1994) SPD Bayern (1994) SPD Hessen (1994) SPD Hessen (1994) SPD RhVnla'i^-Pfaiz~(i994'r' SPD RhVnla'n^-Pfaiz~(i994'r' SPD Schleswig-Holstein (1994) SPD Schleswig-Holstein (1994) fait fait I A LT I A LT " "" " "" -y^msw*] -y^msw*] illlllill; 11111111 93,1 93,1 108,7 108,7 78,2 78,2 29,5 29,5 40,9 40,9 35,0 35,0 2. 589,7 2. 589,7 4. 718,4 4. 718,4 887,6 887,6 1. 684,9 1. 684,9 F©rplfgt*l$*r F©rplfgt*ls*r ;|:;|iS!p|ij8^|| Illlilll Illlilll 14,8 14,8 B«t«il«aer B«t«ll«a«r llflijllll Illlilll liiii llliil liiii 50% liiii 50% i^«9*-lls7' i « 9 * 1 « 8 7' llliil! 13,0 llliil! 13,0 lilll lilll liiii liiii 0,0 0,0 7,0 7,0 0,3 0,3 4,1 4,1 128,7 128,7 26,1 26,1 23,8 23,8 478,4 478,4 949,1 949,1 64% 64% 68% 68% 54% 54% 56% 56% 2. 6 2. 6 6,7 6,7 2,2 2,2 181,7 181,7 296,8 296,8 24,4 24,4 21,5 21,5 424,8 424,8 817,6 817,6 44% 44% 60% 60% 6 1% 6 1% 48% 48% 49% 49% 648,08 648,08 265,34 265,34 33,56 33,56 89,78 89,78 33,84% 33,84% 33,09 33,09 56,59 56,59 21,33% 21,33% 99,6 99,6 342,2 342,2 4,5 4,5 24,1 24,1 84,8 84,8 T7fi T7fi 10,2 10,2 132,3 132,3 132,5 132,5 76,6 76,6 29,9 29,9 85,5 85,5 0,7 0,7 4,3 4,3 21,2 21,2 3,l" 3,l" 3. Ï 3. Ï 22,3 22,3 30,1 30,1 18,8 18,8 " " 3. 491,8 3. 491,8 4. 416,3 4. 416,3 871,8 871,8 1. 090,8 1. 090,8 0,0 0,0 5,9 5,9 0,0 0,0 1,4 1,4 5,5 5,5 0,5 0,5 0,0 0,0 """ 3~1 """ 3~1 4,7 4,7 2,1 2,1 145,0 145,0 168,2 168,2 10,4 10,4 35,7 35,7 0. 2 0. 2 2,1 2,1 15,1 15,1 2. 6 2. 6 0,5 0,5 11,7 11,7 19,5 19,5 8,7 8,7 576,3 576,3 682,8 682,8 35% 35% 42% 42% 35% 35% 49% 49% 7 1% 7 1% 82% 82% 16% 16% 52% 52% 65% 65% 46% 46% 66% 66% 63% 63% 285,2 285,2 76,0 76,0 0. 1 0. 1 37. 8 37. 8 50°/,, 50% 451,9 451,9 117,9 117,9 114,1 114,1 699,1 699,1 "2. 993,5 "2. 993,5 235,2 235,2 426. 8 426. 8 227~3 227~3 74,9 74,9 46,8 46,8 24,1 24,1 245,1 245,1 572. 0 572. 0 80,8 80,8 111,3 111,3 85,9 85,9 6. 265,9 6. 265,9 Î. 240,8 Î. 240,8 72. 596,4 72. 596,4 19. 793,8 19. 793,8 Samlede Samlede SF-*t*tte SF-*t*tte 21,4 21,4 3,7 3,7 7,1 7,1 78,4 78,4 115,7 115,7 a", 7 a", 7 16,1 16,1 18,7 18,7 44. 4 44. 4 15. 4 15. 4 11,1 11,1 155,8 155,8 330. 9 330. 9 43,2 43,2 58,6 58,6 59,8 59,8 269,8 269,8 3. 506,6 3. 506,6 719,3 719,3 11. 982,9 11. 982,9 59% 59% 33% 33% 46% 46% 64% 64% 58% 58% 54% 54% 53% 53% - 0% - 0% 68% 68% 6 1% 6 1% 28,5 28,5 10,4 10,4 7,1 7,1 114,4 114,4 240,1 240,1 41. 1) 41. 1) 4D. 1 4D. 1 631,1 631,1 9. 442,1 9. 442,1 »«t«Sng»r »«t«Sng»r 10,0 10,0 14,4 14,4 22. 9 22. 9 184,3 184,3 3. 238,8 3. 238,8 B»toli**9«r B»toli**9«r si;il;i**r:l. 'l:: si;il;i**r:l. 'l:: lllpll lllpll ForpligteHer ForpllgteJMr |||g§|§§| lillilll ForpHgtelser ForpHgtelser iliiifeli'isl'I iliiifeli'i&lf'I WW WW 2. 8 2. 8 13,9 13,9 0,0 0,0 0,7 0,7 2,9 2,9 0,5 0,5 0,0 0,0 0,7 0,7 2,4 2,4 6,5 6,5 121,6 121,6 146,0 146,0 8. 9 8. 9 17,3 17,3 2. 7 2. 7 4. 8l 4. 8l. -„ tf0. -i t>0. -i 6,6 6,6 32,9 32,9 0,2 0,2 1,1 1,1 8,6 8,6 1,9 1,9 0,2 0,2 7,4 7,4 14,0 14,0 £. 7 £. 7 454,6 454,6 533,2 533,2 22% 22% 38% 38% 25% 25% 25% 25% 40% 40% 62% 62% 8% 8% 33% 33% 46% 46% 31 •-'; 31 •-'; 52% 52% 49% 49% 28,9 28,9 38% 38% 38°;, 38°;, 22% 22% 29% 29% 47% 47% 43% 43% 42% 42% 57",, 57",. 43% 43% 48% 48% WW WW 2 1% 2 1%. - , :. - , : ", ,«> ", >> iw-iSiSSi:-:^ iw-iSiSSi:-:^ «ntftosfc «ntftosfc Deutschland (1995) Deutschland (1995) EMPLO*. EMPLO*. Deutschland (1994) Deutschland (1994) i£6ii!i!i38li^ i£6ii!i!i38li^ Reseaux (1996) Reseaux (1996) Schleswig-Holstein (1996) Schleswig-Holstein (1996) Baden-Wurttemberg (1995) Baden-Wurttemberg (1995) Bayern (1995) Bayern (1995) Berlin (Ost) (1995) Berlin (Ost) (1995) Brandeburg (1995) Brandeburg (1995) Hessen (1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Rheinland-Pfalz (1995) Saarland (1995) Saarland (1995) _ _ Sachsen (1995) Sachsen (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Sachsen-Anhalt (1995) ~ ~ ~ ~~ " Thiiiingen (1995) Thiiiingen (1995) 1 alt 1 alt PESCA PESCA Deutschland (1994) Deutschland (1994) $MV $MV Not IBEX Magdeburg 1998 energisektor (1997) Not IBEX Magdeburg 1998 energisektor (1997) Baden-Wurttemberg (1996) Baden-Wurttemberg (1996) Brandeburg (1996) Brandeburg (1996) Niedersachsen (1996) Niedersachsen (1996) Rheinland-Pfaiz (1996) Rheinland-Pfaiz (1996) Saarland (1996) Saarland (1996) Schleswig-Holstein (1996) Schleswig-Holstein (1996) Bayem(1995) Bayem(1995) Beilin (191)5) Beilin (191)5) Bremen (1995) Bremen (1995) Hnssen (191)5) Hnssen (191)5) Meckloiiburg-Vorpommern (1995) MedvlontHJig-Vorpommem (1995) 16,6 16,6 77,9 77,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,0 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 " o ,6 " 0 ,6 0,0 0,0 " 0 ,1 " 0 ,1 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 3,2 3,2 -0,2 -0,2 0,3 0,3 0,0 0,0 "0,6 "0,6 0,1 0,1 " 0,9 " 0,9 0,0 0,0 "6,6 "6,6 6,2 6,2 1,7 1,7 0,0 0,0 0,0 0,0 3,7 3,7 539,9 539,9 256,7 256,7 387,1 387,1 :. :, :. :, 2,0 2,0 16,6 16,6 14,3 14,3 113,5 113,5 0,4 0,4 33,7 33,7 24,9 24,9 29,3 29,3 40,1 40,1 8,9 8,9 25,5 25,5 5,4 5,4 ~35~5 ~35~5 29,8 29,8 29,7 29,7 409,6 409,6 201,0 201,0 1,0 1,0 6,6 6,6 5,7 5,7 43,0 43,0 0,2 0,2 18,8 18,8 7,7| 7,7| 15,6 15,6 18,8 18,8 4,4 4,4 8,6 8,6 " 2 ,2 " 2 ,2 ~ 1 8 ,0 ~ 1 8 ,0 17,6 17,6 1~3,9 1~3,9 182,2 182,2 62,0 62,0 23,0 23,0 0,6 0,6 1,8 1,8 20,9 20,9 9. 71 9. 71 6,4 6,4 3,1 3,1 3,6 3,6 17,8 17,8 43,0 43,0 9,3 9,3 3,5 3,5 36,0 36,0 0. 3 0. 3 0,9 0,9 "14,9 "14,9 ~4& ~4& 3,2 3,2 1,6 1,6 1,8" 1,8" 7,1 7,1 16,3 16,3 1,0 1,0 1,2 1,2 18,7 18,7 191 191 93,3 93,3 36% 36% 14,4 14,4 53,2 53,2 127,9 127,9 64% 64% 54,7 54,7 95,8 95,8 1. 0 1. 0 6,6 6,6 5,7 5,7 8,1 8,1 0,2 0,2 18,8 18,8 6. 7 6. 7 15,6 15,6 18,8 18,8 4,2 4,2 8,6 8,6 1,9 1,9 18,0 18,0 15,6 15,6 "113. 9 "l 3. 9 143,7 143,7 100°,. 100°,. 100% 100% 100% 100% 19% 19% 100% 100% 100",. 100% 87% 87% 100% 100% 100% 100% 96",. 96% 100",, 100",. 87% 87". 100% 100% 88% 88% 100% 100% 79% 79% 23. 0 23. 0 100% 100% 0,3 0,3 0. 9 0. 9 4,9 4,9 '""" 3,2 '""" 3,2 1,6 1,6 1,8 1,8 7,1 7,1 16,3 16,3 1,0 1,0 1,2 1,2 18,7 18,7 i 00% i 00% 100% 100% 100% {00% 100% 100% " "Tob% "' T6o% 100"',, 100"',, 106% 106% 100'!,, 100'!,, 100"/,, 100"/,. 100"-;, 100";, 100",, 100",, 100% 100% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 1. 5 1. 5 0. 1 0. 1 0,0 0,0 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 2 0. 2 1. 5 1. 5 1. 0 1. 0 1,3 1,3 1,5 1,5 6,6 6,6 13,9 13,9 5,8 5,8 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 2,2 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,6 3,6 3. 7 3. 7 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 1 1. 1 0,4 0,4 2. 0 2. 0 1. 7 1. 7 4,6 4,6 0,2 0,2 11. 3 11. 3 2. 0 2. 0 4,7 4,7 5,7 5,7 1. 3 1. 3 4,1 4,1 1. 6 1. 6 6,7 6,7 10. 2 10. 2 10. 8 10. 8 66,9 66,9 40% 40% 30% 30% 30"„ 30"„ 1 1% 1 1% 80% 80% 60% 60% 26% 26% 30% 30% 30% 30% 29% 29% 47% 47% 6S»% 6D% 37% 37% 58% 58% T-% T-% 37% 37% : : 7,7 7,7 34% 34% 0,1 0,1 6. 4 6. 4 4,5 4,5 3,6 3,6 1,2 1,2 0,8 0,8 0,9 0,9 5,7 5,7 8,1 8,1 o,». o,». 0,4 0,4 5,9 5,9 40% 40% 50% 50% " 30% " 30% 75% 75% 36% 36% 49% 49% 50% 50% 80% 80% 50% 50% 49% 49% 30% 30% :. )1% :. )1% iitiiiii iitiiiii !j»iw|$i«!i: illlililll i : | | | | | | | | |: | | | : j | i ^ | | || l l i i i i i; l l i i i i i; 8,1 8,1 43,7 43,7 §l|§|i$i||l §l|§|i$i||l i l l l i l i l ll i l l l i l i l ll 8,1 8,1 14,5 14,5 m 100% m 100% e*piw8i#ii e*piw8i#ii illiiilll illiiilll SetaSngar SetaSngar WAAm:y i':::':':':::v:'::J'J::-:::':::-i::::::& ;>j;;*;£;;;2""-;-;•;-E"E-;*:-:";";";- pfc-ps%;i;*;:;:*^;i;r*-*i;ir--=s-r-r-:-:"s-:"s"--s=S*x-;-s=r-:-i:s ^s" Nordrhein-Westfalen (1995) N o r d r h e i n - W e s t f a l en ( 1 9 9 5) Sachsen(1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) Sachsen-Anhalt (1995) ThGringen (1995) ThQringen (1995) t alt t alt 8 $ S $ ^ i i ; i^ 8 $ S $ ^ i i ; i^ Brandeburg (1996) Brandeburg (1996) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Sachsen(1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) I alt I alt iROIWfl^iiSiS iROIWfl^iiSiS Baden-WOrttemberg (1996) Baden-WOrttemberg (1996) Brandenburg (1996) Brandenburg (1996) Sachsen(1996) Sachsen(1996) Bayern(1995) Bayern(1995) Be7iin(T995r Be7iin(T995r Bremen (1995) Bremen (1995) Hamburg (1995) Hamburg (1995) Hessen(1995) Hessen (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Mecklenburg-Vorpommern (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Rheinland-Pfalz(1995) Rheinland-Pfalz(1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Schleswig-Holstein (1995) Schleswig-Holstein (1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) 1 alt 1 alt mm&m mm&m Brandeburg (1996) Brandeburg (1996) Bayern(1995) Bayern(1995) Bremen (1995) Bremen (1995) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Nordrhein-Westfalen (1995) Saarland (1995) Saarland (1995) Sachsen(1995) Sachsen(1995) Sachsen-Anhalt (1995) Sachsen-Anhalt (1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) 1 alt 1 alt 8#$lgX:i:i:i% 8#$lgX:i:i:i% Brandeburg (1996) Brandeburg (1996) Niedersachsen (1995) Niedersachsen (1995) Sachsen(1995) Sachsen(1995) Thuringen (1995) Thuringen (1995) Baden-Wurttemberg (1993) Baden-Wurttemberg (1993) Bayern(1993) Bayern(1993) Hessen (1993) Hessen (1993) Nordrhein-Westfalen (1993) Nordrhein-Westfalen (1993) 1 alt 1 alt mm^mmyyymmmmmmm:mmmmmm mm^mmyyymmmmmmm:mmmmmm Sachsen (Zwickau) (1997) Sadisen (Zwickau) (1997) Schleswig-Hoistein(KieO(1997y Schleswig-Hoistein (KJeO (1997J Hallo (19116) Hallo (19116) Saaibi (taken (1996) Saaibi (taken (1996) Berlin (1995) Berlin (1995) Brandenburg (1995) Brandenburg (1995) Bremen (1995) Bremen (1995) Chemnitz (1995) Chemnitz (1995) Duisburg (1995) Duisburg (1995) Erfurt (1995) Erfurt (1995) Magdeburg (1995) Magdeburg (1995) Rostock (1995) Rostock (1995) I alt I alt I ALT I ALT |KT8KRlKi/R6G6N |KTtmRlKS/KBG6N ~ ~ " " Belgique/BelgieTDeutschland/France/ Luxemburg/ Belgique/BelgieTDeutschland/France/ Luxemburg/ Nederland. Rhin-Meuse (1997) Nederland Rhin-Meuse (1997) Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen (1997) (1997) 0,2 0,2 8,5 8,5 0,7 0,7 0,6 0,6 16,9 16,9 0,0 0,0 0,0 0,0 15,8 15,8 3,5 3,5 4,3 4,3 4,4 4,4 2,4 2,4 30,4 30,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 4,6 4,6 "~ 5,8 "~ 5,8 1,9 1,9 0,5 0,5 4,0 4,0 14,2 14,2 4,3 4,3 3,8 3,8 4,2 4,2 0,0 0,0 8,2 8,2 0,0 0,0 11. 3 11. 3 63^2 63^2 0,0 0,0 0,5 0,5 0,1 0,1 0,0 0,0 31,6 31,6 3,5 3,5 1,2 1,2 0,4 0,4 1,3 1,3 38,7 38,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 1,3 0,0 0,0 1,0 1,0 1,3 1,3 0,3 0,3 4,1 4,1 9,8 9,8 7?î 7?î 0,0 0,0 2,4 2,4 6,3 6,3 0,0 0,0 " " 0,2 0,2 02 02 0,0 0,0 0,3 0,3 3,7 3,7 0,2 0,2 24,2 24,2 276,0 276,0 15,E 15,E 25,C 25,C 32,7 32,7 101,6 101,6 65,2 65,2 63,7 63,7 419,0 419,0 49,3 49,3 3,4 3,4 299,2 299,2 29,5 29,5 59,0 59,0 34,1 34,1 14,8 14,8 35,8 35,8 29,7 29,7 189,1 189,1 30,3 30,3 1,7 1,7 74,8 74,8 8,3 8,3 34,1 34,1 22,0 22,0 7,4 7,4 489,3 489,3 178,5 178,5 51,7 51,7 53,9 53,9 69,2 69,2 39,4 39,4 26,4 26,4 28,4 28,4 3,4 3,4 67,8 67,8 57,2 57,2 43,8 43,8 45,6 45,6 37,5 37,5 9. 5 9. 5 29,5 29,5 ""29,8 ""29,8 " 6 0 ,7 " 6 0 ,7 663,8 663,8 42,4 42,4 13,2 13,2 6,7 6,7 53,3 53,3 420,1 420,1 46,8 46,8 37,4 37,4 8,3 8,3 11,2 11,2 12,7 12,7 37,1 37,1 43,5 43,5 17,3 17,3 " " 17,5 17,5 6,4 6,4 1,7 1,7 16,7 16,7 33,7 33,7 17,2 17,2 20,3 20,3 18,1 18,1 1,2 1,2 19,3 19,3 8,9 8,9 30,8 30,8 302,5 302,6 26,2 26,2 5,9 5,9 3,3 3,3 17,1 17,1 112,2 112,2 12,9 12,9 16,1 16,1 5,4 5,4 7,4 7,4 639,3 639,3 206,6 206,6 6,0 6,0 5^0 5^0 108,6 108,6 44,6 44,6 24,5 24,5 141,6 141,6 7,6 7,6 3,7 3,7 3,3 3,3 1,8 1,8 46,0 46,0 10,9 10,9 2,1 2,1 9,9 9,9 1,9 1,9 1,6 1,6 341,6 341,6 77,4 77,4 19,7 19,7 " " '"' 15,0 " " " 15,0 5,2 5,2 22,6 22,6 ~ 3Ï. 5 ~ 3Ï. 5 9,6 9,6 16,7 16,7 "14J5 "14J5 18,7 18,7 17,5 17,5 20,1 20,1 16,3 16,3 9,8 9,8 7,1 7,1 2. 7 2. 7 8. 0 8. 0 16,4 16,4 7,2 7,2 "8. 2 8. 2 9,4 9,4 8,1 8,1 13,2 13,2 12,9 12,9 12,2 12,2 207,3 207,3 115,2 115,2 4. 148,6 4. 148,6 1. 732,2 1. 732,2 426,7 426,7 137,1 137,1 47. 5 47. 5 25, C 25, C 192 192 282,8 282,8 93% 93% 45,2 45,2 164,7 164,7 33% 33% 100% 100% 100% 100% 35,8 35,8 29,6 29,6 159,8 159,8 84% 84% 30,3 30,3 1,7 1,7 45,4 45,4 8,0 8,0 34,1 34,1 22,0 22,0 7,4 7,4 100% 100% 100% 100% 6 1% 6 1% 97% 97% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 148,9 148,9 83% 83% 12,7 12,7 37,1 37,1 25,4 25,4 17,3 17,3 17. 5 17. 5 6,4 6,4 1,7 1,7 16,7 16,7 33,7 33,7 17,2 17,2 18,7 18,7 18,1 18,1 1,2 1,2 19,3 19,3 8. 9 8. 9 30. 8 30. 8 100% 100% 100% 100% 58% 58% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 92% 100% 100% 100% 100% 100",, 100% 100",. 100",. 100",, 100",, 0,1 0,1 6,8 6,8 0,0 0,0 5,1 5,1 22,8 22,8 0,0 0,0 0,0 0,0 31,4 31,4 1,1 1,1 0,0 0,0 1,4 1,4 3,4 3,4 37,3 37,3 0,0 0,0 3,3 3,3 1,5 1,5 2,9 2,9 2. 9 2. 9 0,1 0,1 7,0 7,0 17,2 17,2 0,0 0,0 0. 0 0. 0 5,2 5,2 0,0 0,0 0,0 0,0 1,9 1,9 0,0 0,0 26,2 26,2 5,9 5,9 3,3 3,3 17. 1 17. 1 43,3 43,3 12,9 12,9 16,1 16,1 5,4 5,4 7,4 7,4 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 39% 39% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 137,7 137,7 67% 67% 3,3 3. 3 1,8 1,8 5,0 5,0 100",, 100",. 100". , 100". , 11 % 11 % 10,9 10,9 100% 100% 2,1 2,1 9,9 9,9 1,9 1,9 1,6 1,6 100% 100% 100% 100% 100% 100",. 100",. 100",. 36,4 36,4 47%, 47%, 9,8 9,8 7,1 7,1 2,7 2,7 8,0 8,0 16,4 16,4 7,2 7,2 8,2 8,2 9,4 9,4 8,1 8,1 13,2 13,2 12,9 12,9 12,2 12,2 100% 100% 100",. 100",. 100% 100% 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100"/. 100"/. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 116,2 116,2 100% 100% 1. 268,7 1. 268,7 73% 73% '" '" 0,0 0,0 1,4 1,4 0,0 0,0 0. 0 0. 0 18. 2 18. 2 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 2 0. 2 2,9 2,9 22,7 22,7 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 I I 0,0 0,0 3,5 3,5 0,0 0,0 3,1 3,1 0,0 0,0 0. 3 0. 3 6,9 6,9 4,U 4,U 3,6 3,6 0. 0 0. 0 0,7 0,7 0,1 0,1 0,0 0,0 0,6 0,6 0,4 0,4 0,0 0,0 0,1 0,1 1,9 1,9 o,c o,c 11,« 11,« 236,3 236,3 iiiii §111 tin 50% 50% 26% 26% 49% 49% 50% 50% 42% 42% 8i*$8$8 8i*$8$8 50% 50% 4,0 4,0 11,4 11,4 17,6 17,6 14,8 14,8 79,9 79,9 15,1 15,1 0,8 0,8 37,0 37,0 3,3 3,3 14,9 14,9 10,2 10,2 5,9 5,9 87,3 87,3 6,3 6,3 21,91 21,91 15 t 1C 6 7,9 7,5 8,7 8,7 5,1 5,1 0,5 0,5 13,3 13,3 27,0 27,0 6. 4 6. 4 7. 5 7. 5 12. 2 12,2 0,6 0,6 5,6 5,6 6. 3 9. 7 9,7 13. 1 13. 1 4,1 4,1 1. 6 1. 6 8,5' 8,5' 26. 6 26. 6 4. 7 4. 7 49% 49% 49% 49% 41% 41% 44% 44% 46% 46% 80% 80% 49% 49% 50% 50% 59% 59% S6 »i S6 »i 4fJ% 4fJ% 50% 50% 80% 80% 30% 30% 80% 80% 80% 80% 37% 37% 37% 37% 67% 67% 50% 50% 29% 29% 71% 71% 32% 32% 1 1% 1 1% 50% 50% 68% 68% 49% 49% 50% 50% 24% 24% 36% 36% 7. 4 7. 4 I 4 6% I 4 6% 2. "* 2. "* l \0 l \0 ] ] U. 7 W 50% 50% 80% 80% 36% 36% 0. 9 0. 9 i i 2. 5 2. 5 8. 3 8. 3 1. 1 1. 1 7,9 7,9 0,4 0,4 1. 0 1. 0 23. 8 23. 8 4,9 4,9 3. 6 3,6 t. 4 t. 4 2. 4 2. 4 " 5,6 " 5,6 2,4 2,4 4,0 4,0 3,4 3,4 2,4 2,4 4,C 4,C 6,4 6,4 5,6 5,6 46,1 46,1 690,1 690,1 4:)",. 4:)",. ,. „ ,. „ 76",, 76",, 55% 55% 80% 80% 23% 23% 62% 62% 31% 31% 50% 50% h0% h0% " 0% " 0% 30% 30% 34% 34% 34% 34% 49% 49% 36% 36% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 46% 46% 40% 40% 40% 40% 15,5 15,5 11 "A 11 "A o,c o,c o. c o. c ) ) 0% 0% 25. C 25. C 100% 100% 12,5 12,5 12,5 12,5 50"/, 50"/, initlattv initlattv (godkendte&es&r) (godkendte&es&r) SF*st#tte SF*st#tte Forpttgttber Forpttgttber omfcost omfeotst 1997 1997 1994*1997 1994*1997 m m ''Bttiittttgitr ''Bttiittttgitr 4887 4887 1884*1887 1884*1887 i i m m % % 20,9 20,9 100% 100% 10,5 10,5 10,5 10,5 50% 50% Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Danubian and South-Eastern European Space (1997) Danubian and South-Eastern European Space (1997) United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ Deutschland: Nordsoen (1997) Deutschland: Nordsoen (1997) Deutschland/Osterreich (1996) Deutschland/Osterreich (1996) Danmark/Deutschland: FynsAmt/K. E. F. N. (1995) Danmark/Deutschland: FynsAmt/K. E. F. N. (1995) Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Planungsraum V Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Planungsraum V (1995) (1995) Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck (1995) (1995) Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) Deutschland France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine Deutschland France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine (1995) (1995) Deutschland/Luxemburg Euregio (1995) Deutschland/Luxemburg Euregio (1995) Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse- Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse- Rhin(1995) Rhin(1995) Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) Deutschland/Nederland: Euregio (1995) Deutschland/Nederland: Euregio (1995) Deutschland/Nederiand: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) Deutschland/Nederiand: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) beutscnland/Pologrie/Tjekkiet: Sachsen (1995) beutschland/Pologne/Tjekkiet: Sachsen (1995) Deutschland/Pologne: Brandenburg (1995) Deutschland/Pologne: Brandenburg (1995) Deutschland/Pologne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Deutschland/Pologne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) France/Deutschland: PAMINA (1995) France/Deutschland: PAMINA (1995) ELLAS ELLAS p>QgtattMw ($6dk*ntfe*ji*$$r) ($6dk4fltt«tyt$4r) Man M*M Regionale OP'er Regionale OP'er OPAttiki(1994) OPAttiki(1994) OP Kriti (1994) OP Kriti (1994) OP Voreio Aigaio (1994) OP Voreio Aigaio (1994) OP Notio Aigaio (1994) OP Notio Aigaio (1994) OPEpiros(1994) OPEpiros(1994) OP Sterea Ellada (1994) OPStereaEllada(1994) OP Dutikh Ellada (1994) OP Dutikh Ellada (1994) OP Ionia Nisia (1994) OP Ionia Nisia (1994) OP Kentriki Makedonia (1994) OP Kentriki Makedonia (1994) OP Ditiki Makedonia (1994) OP Ditiki Makedonia (1994) OP Makedonia - Thraki (1994) OP Makedonia - Thraki (1994) OP Peloponnisos (1994) OP Peloponnisos (1994) OPThessalia(1994) OPThessalia(1994) Tvaerregionale OP'er Tvaerregionale OP'er GT Industri (1997) GTIndustri(1997) OP Teknisk bistand (1996) OP Teknisk bistand (1996) OP Kultur-turisme (1995) OP Kultur-turisme (1995) OPPosttjenester(1995) OPPosttjenester(1995) OP Telekommunikation (1995) OP Telekommunikation (1995) OP Landbrug (1994) OP Landbrug (1994) OP Jernbaner (1994) OP Jernbaner (1994) OP Byudvikling (metro) (1994) OP Byudvikling (metro) (1994) OP Skoleudd og erhvervsfaglig grundudd. 1994) OP Skoleudd og erhvervsfaglig grundudd. 1994) OPEneigi(1994) OPEneigi(1994) OPMiljo(1994) OPMiljo(1994) OF' Sot-ial udstodelse (1994) OF' Sot-ial udstodelse (1994) Ol11 )tui nIlHiitliuH Ijmitiste (1994) Ol11 inn nIlHiitligH Ijmitiste (1994) OP I Mm on viiiHiHuildaniielse (1994) OP I Itiu on viileiHuddarinelse (1994) OP N a t u l an (1994) OP N a t u l an (1994) OP Industri og service (1994) OP Industri og service (1994) OP Fiskeri- akvakultur (1994) OP Fiskeri- akvakultur (1994) OP Forskning- teknologi (1994) OP Forskning- teknologi (1994) OP Veje - havne - lufthavne (1994) OP Veje - havne - lufthavne (1994) OP Sundhed - forsorg (1994) OP Sundhed - forsorg (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand I A LT I A LT JMJii^i:^ JMJii^i:^ Ellada (1995) Ellada (1995) 6»!#fcii&;i:iii:i;i:i:i:iiS 6»!#fcii&;i:iii:i;i:i:i:iiS Ellada (1994) Ellada (1994) 36,8 36,8 20,9 20,9 30,3 30,3 56,3 56,3 3,6 3,6 14,5 14,5 24,6 24,6 1,8 1,8 22,2 22,2 11,1 11,1 10,4 10,4 51,4 51,4 46,5 46,5 ""'"'30,9 ""'"'30,9 71,9 71,9 62,7 62,7 53,6 53,6 Ï2ia Ï278 23,2 23,2 220,0 220,0 110,7 110,7 84,1 84,1 42,2 42,2 13,8 13,8 22,1 22,1 5,2 5,2 25,2 25,2 23,3 23,3 8,0 8,0 35,7 35,7 22,5 22,5 22,6 22,6 6,4 6,4 11,5 11,5 149,4 149,4 73,5 73,5 63,1 63,1 16,8 16,8 6,9 6,9 11. 1 11. 1 20,9 20,9 14,5 14,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,5 -0,5 0,0 0,0 ' 6j6 ' 6j6 " " 0,0 0,0 0,0 0,0 "" "-2~2 "" "-2~2 6,0 6,0 6,o 6,0 32,4 32,4 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,0 1,0 14,5 14,5 24,6 24,6 1,8 1,8 100% 100% 100% 100% 100% 100% 11,1 11,1 100% 100% 5,2 5,2 22,9 22,9 100% 100% 9 1% 9 1% 23,3 23,3 100% 100% 8,0 8,0 100"/,. 100"/,, 33,5 33,5 22,5 22,5 19,8 19,8 6,4 6,4 11,5 11,5 52,1 52,1 10,5 10,5 8,8 8,8 16,8 16,8 6,9 6,9 11,1 11,1 94% 94% 100% 100% 90% 90% 100% 100% 100% 100% 35% 35% 14% 14% 14°. 14% 100% 100% 100% 100% 100°. , 100°. , 0,0 0,0 3,5 3,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,4 0,4 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 24,5 24,5 0. 8 0. 8 0,0 0,0 3. 0 3. 0 0. 4 0. 4 0. 3 0. 3 0,0 0,0 10,9 10,9 0,5 0,5 0% 0% 44% 44% 30% 30% 3,3 3,3 30% 30% 1. 6 1. 6 7,4 7,4 7,2 7,2 2. 4 2. 4 10,0 10,0 6,7 6,7 e,tj e,tj 1. '< 1. '< 3,7 3. 7 34. 3 34. 3 5. 8 5. 8 4. 4 4. 4 8. 4 8. 4 3. 4 3. 4 3. 3 3. 3 30% 30% 29% 29% 31 % 31 % 30% 30% 28% 28% 30% 30% 'fj'k 'fj'k •</•/„ •</•/„ 33% 33% 23% 23% 8% 8% 7% 7% 50% 50% 49% 49% 30% 30% $*I*M*' $*I*M*' Porp»flW*«r Porp»flW*«r Forpliat*lS*r Forpliat*lS*r % % (1) (1) 1#»T 1#»T 1894. 1897 1884-1997 m m mm mm i«ttrita$*r 1997 1997 * * 8*t*»nfl«r 8*t*ltafl«r 1994-1997 1994. 1997 m m 491,0 491,0 237,4 237,4 121. 7 121. 7 135. 0 135. 0 186. 3 186. 3 215,1 215,1 214,6 214,6 101. 7 101. 7 354,1 354,1 146,7 146,7 296,8 296,8 137,0 137,0 296,1 296,1 15,0 15,0 15,5 15,5 74,0 74,0 10,8 10,8 165,1 165,1 976,8 976,8 223,5 223,5 657,0 657,0 534,8 534,8 279. 3 279. 3 157,5 157,5 120,4 120,4 67,4 67,4 43 7,; 1 43 7,; 1 249,6 249,6 290,7 290,7 72,5 72,5 155,7 155,7 1 000,4 1 000,4 57,3 57,3 0,7 0,7 8. 496,4 8. 496,4 72% 72% 76". 76". 58"„ 58",. 60". 60% 79% 79% 58". 58". 69-V 69-V 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 48". , 48". , 79". , 79". , 100% 100% 23% 23% 32% 32% 14% 14% 8 1% 8 1% 76% 76% 68% 68% 84% 84% 3 8% 3 8% 78% 78% 42% 42% 49% 49% 40",, 40",, fiH". fi8"i. 70"„ 70"„ 4 1% 4 1% 48"/. , 48"/. , 49% 49% 75% 75% 25% 25% 100% 100% 6 1% 6 1% 129,3 129,3 48,3 48,3 29,6 29,6 33,4 33,4 39. 7 39. 7 2 '. 5 2 '. 5. C5. C5 8. 4 8. 4 58. 4 58,4 32,9 32,9 80,4 80,4 7,4 7. 4 68. 0 68. 0 1. 1 1. 1 7. 3 7. 3 16,4 16,4 0,0 0,0 46,4 46,4 216,0 216,0 0,0 0,0 81,6 81,6 165,3 165,3 64,7 64,7 49,7 49,7 19,7 19,7 1ti,h 1ti,h 98,1 98,1 84,2 84,2 87,7 87,7 31. 7 31. 7 36,6 36,6 73,5 73,5 0,0 0,0 0,0 0,0 408,5 408,5 167,8 167,8 107,1 107,1 109,5 109,5 144. 1 144. 1 148. 9 148. 9 V»». t* V»». 8 <;4. " <;4. " 278,8 278,8 108,6 108,6 24 7,;) 24 7,;) 86,7 86,7 199. 1' 199. 1' 1'1 1'1 •i. C •i. C 59,1 59,1 5,4 5,4 110. 3 110. 3 818,8 818,8 120,9 120,9 433,7 433,7 417,5 417,5 254,0 254,0 126,9 126,9 59,9 59,9 M. ll M. ll MfiO. O MfiO. O 179,1 179,1 231,6 231,6 58,5 58,5 127,6 127,6 438,2 438,2 35,1 35,1 0,0 0,0 1. 692,1 1. 692,1 6. 096,2 6. 096,2 60% 60% 54% 54% 5 1% 5 1% 49% 49% fi1% fi1% 40% 40% 42% 42% v < *% v < *% 47% 47% 44% 44% 50". 50". 30% 30% 53% 53% 7% 7% 2' %. 2' %. 26% 26% 7% 7% 54% 54% 64% 64% 37% 37% 55% 55% 30% 30% 7 1% 7 1% 34% 34% 24% 24%. 11%. 11% 4K% 4H% 50">. 50". , 33% 33% 39% 39% 40% 40% 33% 33% 16% 16% 0% 0% 44% 44% 29,9 29,9 89% 89% 6,5 6,5 | 14,9 14,9 | 45% 45% 28,4 28,4 40% 40% 11,7 11,7 j 18,0 18,0 j 25% 25% 188,9 188,9 96,9 96,9 31,8 31,8 35,3 35,3 61,2 61,2 58,4 58,4 80,7 80,7 26,5 26,5 17,7 17,7 50,2 50,2 77,0 77,0 45,2 45,2 113,2 113,2 15,0 15,0 2,0 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 75,8 75,8 232,0 232,0 0,0 0,0 183,5 183,5 139,0 139,0 66,8 66,8 0,0 0,0 51,7 51,7 19,2 19,2 124,4 124,4 47,9 47,9 108,5 108,5 29,7 29,7 28,5 28,5 360,0 360,0 0,0 0,0 0,7 0,7 2. 367,8 2. 367,8 SiWKSSSiSSSiwii SiWKSSSiSSSiwii 2. 5 2. 5 15,8 15,8 975,1 975,1 435,3 435,3 327,9 327,9 380,0 380,0 344,9 344,9 623,0 623,0 514,2 514,2 273,9 273,9 816,9 816,9 341,5 341,5 689,0 689,0 440,2 440,2 568,0 568,0 30,0 30,0 84,8 84,8 797,7 797,7 117,1 117,1 383,8 383,8 685,7 685,7 312,3 312,3 210,2 210,2 224,1 224,1 236,5 236,5 371,8 371,8 310. 7 310. 7 170,7 170,7 588,5 588,5 244,0 244,0 494,3 494,3 2 8 6A 2 8 6A 375,8 375,8 15,0 15,0 67,3 67,3 229,1 229,1 78,0 78,0 203,7 203,7 2. 882,7 2. 882,7 1. 287,4 1. 287,4 548,0 548,0 1. 566,0 1. 566,0 1. 881,7 1. 881,7 1. 116,0 1. 116,0 515,0 515,0 328,0 328,0 305,4 305,4 1 283,0 1 283,0 825,4 825,4 2 778,9 2 778,9 314,1 314,1 560,2 560,2 329,1 329,1 783,0 783,0 1. 411,3 1. 411,3 358. 5 358. 5 376,7 376,7 246,0 246,0 KîH. ii 16(1,1'' 756,0 756,0 354,6 354,6 705,0 705,0 151,8 151,8 316,2 316,2 2. 542,4 2. 542,4 1. 327,4 1. 327,4 339,0 339,0 0,7 0,7 226,4 226,4 0,7 0,7 26. 929,7 26. 929,7 13. 902,3 13. 902,3 !s!:i-!i!:;i:*;is|i;i|i!i: !s!:i-!i!:;i:*;is|i;i|i!i: 49,7 49,7 " i i i i" - • • ' i i i i" •:: ": ': •:: 33,5 33,5 104,7 104,7 70,7 70,7 193 193 toflMtv toflMtv (gadlMndft£t*sftr) (gadlMndft£t*sftr) 3aml*de 3aml*de "$P+st*rtte' "$P+st*rtte' ftttpltgttlw 1997 1997 ttt ttt 263,6 263,6 148,0 148,0 56,8 56,8 156,9 156,9 31,1 31,1 83,3 83,3 4,1 4,1 3,1 3,1 20,3 20,3 12,9 12,9 8,9 8,9 4,7 4,7 145,3 145,3 87,5 87,5 0,0 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 1,4 1,4 1,4 1,4 0,0 0,0 0,0 0,0 F«rplffltej**r F«rplffltej**r 1994-1997 1994-1997 m m * * BetuNnger 8#t*nttger 1887 1887 *etaang#r *etaBng#r 1884-1887 1884*1887 m m % %. /BHflL. /BHflL 22,6 22,6 15% 15% 3,5 3,5 14,8 14,8 10% 10% 30,6 30,6 98% 98% 10,4 10,4 13,0 13,0 42% 42% 28,8 28,8 35% 35% 2,9 2,9 95% 95% 12,9 12,9 100% 100% 4,7 4,7 100% 100% 61,0 61,0 70% 70% 0,0 0,0 0,7 0,7 0. 7 0. 7 0,0 0,0 11. 7 11. 7 0,0 0,0 46,2 46,2 14,4 14,4 17% 17% 1,5 1,5 48% 48% 6,5 6,5 50% 50% 2,3 2,3 50% 50% 48,4 48,4 55% 55% 2,3 2,3 5% 5% 136,0 136,0 26% 26% 67,2 67,2 877,4 877,4 45,2 45,2 520,0 520,0 0,0 0,0 24,9 24,9 5,6 5,6 227,4 227,4 12% 12% 44% 44% ufflsm ufflsm Ellada (1995) Ellada(1995) PE5CA PESCA Ellada(1994) Ellada (1994) $m $m Ellada(1995) Ellada (1995) SECHAR. SECHAR. Ellada(1995) Ellada (1995) mmm mmm Ellada(1995) Ellada (1995) RESIDER RESIDER Ellada(1995) Ellada (1995) m*m m*m Ellada (1993) Ellada(1993) ttRBAN ttRBAN Ellada (1995) Ellada(1995) I A LT I A LT witeRPtEomideN witeRPtEomideN Ellada/ltalia. Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia Ellada/ltalia. Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia (1997) (1997) Osterreioh/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Osterreidi/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Danubian and South-Eastem European Sp. ino (1997) Danubian and South-Eastern European Spine (1997) Ellada/Albanie/Bulgarie (1995) Ellada/Albanie/Bulgarie (1995) Ellada/ltalia (REQEN Electricity (1995) Ellada/ltalia (REQEN Electricity) (1995) Ellada: Faerdiggarelse af energinet (REGEN) (1995) Ellada: Faerdiggarelse af energinet (REGEN) (1995) ESPANA ESPANA Programmer Programmer * »M * »M Regionale OP'er Regionale OP'er GT Castilla y L e 6n (1997) GTCastillayLe6n(1997) SP Colector general Bahia de Santander (1997) SP Colector general Bahia de Santander (1997) SP Oleoducto Cartagena-Puertollona (1997) SP Oleoducto Cartagena-Puertollona (1997) GT Castilla-La Mancha (1) (1996) GT Castilla-La Mancha (1) (1996) OP Ceuta og Melilla (2) (1996) OP Ceuta og Melilla (2) (1996) OP Commerce og tourisme (2) (1996) OP Commerce og tourisme (2) (1996) SP Gazoduc Gibraltar-Cordoba (1996) SP Gazoduc Gibraltar-Cordoba (1996) SP Installations gaz naturel Huelva(1996) SP Installations gaz naturel Huelva(1996) GTAndalucfa(1995) GTAndalucfa(1995) OPAndalucia(3)(1995) OPAndalucia(3)(1995) OPCantabria(2)(1995) OPCantabria(2)(1995) GT Salamanca (1995) GT Salamanca (1995) GT Sodical (Castilla y Le6n) (1995) GT Sodical (Castilla y Le6n) (1995) OPAndalucfa(1)(1994) OPAndalucfa(1)(1994) OPAndalucfa(2)(1994) OPAndalucfa(2)(1994) OP Asturias (1) (1994) OPAsturias(1)(1994) OP Asturias (2) (1994) OPAsturias(2)(1994) OP Asturias (3) (1994) OP Asturias (3) (1994) OP Canarias (1) (1994) OP Canarias (1) (1994) OP Canarias"(2)"(1994) OP Canarias"(2)"(1994) ""~ ""~ "" " ' ' OP Canarias (3) (1994) OP Canarias (3) (1994) OP Castilla-La Mancha (1) (1994) OP Castilla-La Mancha (1) (1994) OP Castilla-La Mancha (2) (1994) OP Castilla-La Mancha (2) (1994) OP Castilla-La Mancha (3) (1994) OP Castilla-La Mancha (3) (1994) OP Castilla y Leon (1) (1994) OP Castilla y Leon (1) (1994) OP Castilla y Leon (2) (1994) OP Castilla y Leon (2) (1994) OP Castilla y Leon (3) (1994) OP Castilla y Leon (3) (1994) OP Ceuta (1) (1994) OP Ceuta (1) (1994) OP Donana Phase 2 (4J"(1994) OP Donana Phase 2 (4)""(1994) OP Extremadura (1) (1994) OP Extremadura (1) (1994) OP Extremadura (2) (1994) OP Extremadura (2) (1994) OP Extremadura (3) (1994) OP Extremadura (3) (1994) OPGalicia(1)"(1994)""" OPGalicia(1)"(1994)""" "" "" ~~ ~"~ OPGalicia(2)(1994) OPGalicia(2)(1994) OPGalicia(3)(1994) OPGalicia(3)(1994) OP Melilla (1994) OP Melilla (1994) (1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU (1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU (2) Enkeltfonds-OP - ESF (3) Enkeltfonds-OP - EUGFL (4) Inkl bevillinger under budgetpost B2-1820 304,9 304,9 169,2 169,2 39,9 39,9 39,9 39,9 24% 24% 19,9 19,9 19,9 19,9 12% 12% 36,8 36,8 494,9 494,9 189,4 189,4 459,2 459,2 20,9 20,9 314. 0 314. 0 75,8 75,8 183,7 183,7 20. 9 20. 9 41,6 __ 41,6 __ 80. 5 80. 5 20. 9 20. 9 107. 9 107. 9 22. 0 22. 0 183,7 183,7 100",, 100",, 34% 34% 29% 29% 100% 100% 10,!, 10,!, 47. 4 47. 4 0. 0 0. 0 79. 4 79. 4 10,5 10,5 9ii,4 lUi. 4 11. 0 11. 0 161,9 161,9 S0% fi0% 3 1% 3 1% 15% 15% 88"/*. 88"/*. Samlfcdn Samlfcdn «WK<MK< «WK<MK< FOrplljtolMr FOrpllgtolMr 198T 198T Forpl»atW»*r Forpl»atW»*r 1994. 1997 1994. 1997 m m (1) (1) 19*7 19*7 B*4*Kng«r B*4*Kng«r 1984-1997 1984-1997 352,8 352,8 25,3 25,3 161,2 161,2 41,4 41,4 16,3 16,3 41,9 41,9 298,5 298,5 27,4 27,4 1. 894,5 1. 894,5 575,3 575,3 12,0 12,0 39,1 39,1 43,1 43,1 6. 727,8 6. 727,8 440,4 440,4 1. 410,8 1. 410,8 42,8 42,8 116,5 116,5 1. "179,4 1. "179,4 "2Ï8. 21 "2Ï8. 21 """'" 201,4 """'" 201,4 2. 010,4 2. 010,4 47,5 47,5 628,5 628,5 56,2 56,2 17,7 17,7 62,9 62,9 6,5 6,5 13,1 13,1 31,4 31,4 99,0 99,0 7,3 7,3 223,9 223,9 342,0 342,0 9. 0 9. 0 12,9 12,9 6,5 6,5 2. 991,6 2. 991,6 330,3 330,3 809,2 809,2 32,1 32,1 81. 1 81. 1 ~ 694,7 ~ 694,7 I85T4 " 185T4 " 92. 7 92,7 936,6 936,6 35,6 35,6 288,4 288,4 " " " " 2. 752,3 2. 752,3 1. 612,6 1. 612,6 174,1 174,1 746,3 746,3 7 0> 70,9 225,5 225,5 130,6 130,6 381,1 381,1 47,4 47,4 146,6 146,6 1. 603,2 1. 603,2 1. 019,8 1. 019,8 211,2 211,2 299,8 299,8 168,9 168,9 169,8 169,8 4,7 4,7 4,4 4,4 17. 7 17. 7 1,7 1,7 0,0 0,0 10,7 10,7 0,0 0,0 0,0 0,0 4,2 4,2 48,7 48,7 1,2 1. 2 0,0 0,0 0,0 0,0 4,7 4,7 4,4 4,4 17,7 17,7 3,2 3,2 13,1 13,1 31,4 31,4 89. 8 89. 8 8% 8% 25% 25% 28% 28% 50% 50% 100". , 100". , 100% 100% 9 1% 9 1% 7,3 7,3 100% 100% 106,8 106,8 182,2 182,2 2,6 2,6 6,3 6,3 3,6 3,6 740,6 740,6 2. 388. 2 2. 388. 2 68,0 68,0 0,0 0,0 5,2 5,2 12,8 12,8 131 ^6 Ï31|6 66,1 66,1 19,8 19,8 285,0 285,0 5~2 5~2 34,7 34,7 363,8 363,8 13. 1 13. 1 112,6 112,6 "7,3 "7,3 0,0 0,0 233,0 233,0 37,5 37,5 29,3 29,3 204,6 204,6 516,0 516,0 21,0 21,0 54,2 54,2 ' ' 637,2 637,2 120,9 120,9 59,3 59,3 799,0 799,0 23,3 23,3 157,9 157,9 1 148,1 1. 148,1 77,4 77,4 284. 2 284. 2 42,7 42,7 58. 1 58. 1 605,1 605,1 104,6 104,6 101,5 101,5 48% 48% 53% 53% 29% 29% 49% 49% 55% 55% 80% 80% I I I I 62% 62% 64°,, 64°,, 6 5% 6 5% 67% 67% 92". 92". 65% 65% (^4% (^4% 85% 85% 65% 65% 55"'. , 55"'. , 7 1% 7 1% 59% 59% 75% 75% 90% 90% 40% 40% 59% 59% 620/, 620/, 60% 60% 0,0 0,0 2. 2 2. 2 0. 0 0. 0 1. 3 1. 3 6. 51 6. 51 5,4 5,4 0. 0 0. 0 1,5 1,5 30,7 30,7 55,9 55,9 0,0 0,0 0,0 0,0 1,5 1,5 691. 6 691. 6 47,6 47,6 168,5 168,5 5,1 5,1 14,0 14,0 135. 9 135. 9 f \3 f \3 18,8 18,8 198,8 198,8 5,8 5,8 41,9 41,9 341,9 341,9 6,8 6,8 53. 3 53. 3 8,6 8,6 0. 6 0. 6 70. 8 70. 8 31. 2 31. 2 28,2 28,2 0. 0 0. 0 2. 2 2. 2 0,0 0,0 2. 1 2. 1 10,4 10,4 1 5 >i 1 5 >i ~1. e ~1. e ~. 3 7. 3 85. 0 85. 0 166,3 166,3 0,7 0,7 5. 0 5. 0 3. 3 3. 3 1 678,2 1 678,2 153. 0 153. 0 450,8 450,8 18. 4 18. 4 51. 5 51. 5 478. 2 478. 2 54,!* 54,!* 5 7 *3 5 7 *3 20,1 20,1 137. 4 137. 4 890. 0 890. 0 49,8 49,8 200. 4 200. 4 39,8 39,8 46,4 46,4 " "" "340I9 " "" "340I9 75. 1 75. 1 89,1 89,1 0% 0% 12% 12% 0% 0% 33". 33". 80% 80% 50% 50% ~3% "*3% 100% 100% 38% 38% 49% 49% 8% 8% 39% 39% 5 1% 5 1% 56% 56% 46% 46% 56% 56% 57% 57% 63% 63% t^% t^% 0. 6 0. 6 6 1% 6 1% 57% 57% 48% 48% 55% 55% 38% 38% 53% 53% 84% 84% 32% 32% 33% 33% 44% 44% 52% 52% 65% 65% 46% 46% 58% 58% 46% 46% "2 537,5 "2 537,5 1 576,4" 1. 576,4 " 2 7 ,6 " 2 7 ,6 " "' " "' 1 130,3 1 130,3 ' " " " 7 2 ° /, '""""72°/, '246,7 '246,7 1023,6 1023,6 242,0 242,0 464,1 464,1 82,4 82,4 181,5 181,5 303,5 303,5 42,1 42,1 26,9 26,9 100,3 100,3 0,0 0,0 105,1 105,1 242,3 242,3 28,1 28,1 58'>i 58'>i 80% 80% 67°/ 67°/ 22,5 22,5 43,6 43,6 6,1 6,1 "83,5 "83,5 175,0 175,0 19. E 19. E 194 194 F^rj»||gt*i5«r F<>rj»||gt*i5«r F6rpligte1*er F6rpligte1*er •111! •111! llllllllll llllllllll ||i||i!|||l i£|fc!j«|#r1 i£|fc!j«|#r1 '1M-1 §|§||$§|f£ §|§||$§|f£ Ilil III! 54% 54% 8,6 8,6 :i1»8*1887i :i1»8*1887: i l i i ll 31. 5 i l i i ll 31. 5 l:. -:*:7 7-:*:l7 liill liill 40% 40% 52. 254,8 62. 264,8 25. 705,6 25. 705,6 4. 702,5 4. 702,5 17. 689,8 17. 689,8 69% 69% 4. 193,6 4. 193,6 13. 697,3 13. 697,3 0,8 0,8 106% 106% •ivj:??:-:?!™ GTMurcia(1)(1994) GTMurcia(1)(1994) OPMurcia(1)(1994) OPMurcia(1)(1994) OPMurcia(2)(1994) OPMurcia(2)(1994) OPMurcia(3)(1994) OPMurcia(3)(1994) Tvaerregional OP Cantabria (1) (1994) Tvaerregional OP Cantabria (1) (1994) Tvaerregionalt OP Cantabria (3) (1994) Tvaerregionalt OP Cantabria (3) (1994) Regionalt OP Cantabria (1) (1994) Regionalt OP Cantabria (1) (1994) OP Comunidad Valenciana (1) (1994) OP Comunidad Valenciana (1) (1994) OP Comunidad Valenciana (2) (1994) OP Comunidad Valenciana (2) (1994) OP Comunidad Valenciana (3) (1994) OP Comunidad Valenciana (3) (1994) Tvxrregionale OP'er Tvxrregionale OP'er OP Opdatering af statistikker (1996) OP Opdatering af statistikker (1996) OP Teknisk bistand (1) (11)96) OP Teknisk bistand (1) (11)96) OP Udvikiing af landdistrikter (1996) OP Udvikiing af landdistrikter (1996) SP Gasledning Valencia-Cartagena (1996) SP Gasledning Valencia-Cartagena (1996) GTIDAE(1996) GTIDAE(1996) OPPITMAlf(5)(19"96) 'bPPITMA'lf(5)'(1996) OP Teknisk bistand (3) (1995) OP Teknisk bistand (3) (1995) GT Handelskammer (1995) GT Handelskammer (1995) OP Regional st0tte (1994) OP Regional st0tte (1994) GT SMV'ers konkurrenceevne (1994) GT SMV'ers konkurrenceevne (1994) OP Lokalt milj0 (1994) OPLokaltmilJ0(1994) OPFORCEM(1994) OPFORCEM(1994) OP Agrolevnedsmiddelindustri (1994) OP Agrolevnedsmiddelindustri (1994) O P I N E M ( 6 ) ( 1 9 9 4) O P I N E M ( 6 ) ( 1 9 9 4) OP Videnskabelig infrastruktur (1994) OP Videnskabelig infrastruktur (1994) Lokalt" OP (1994)" Lokalt" OP (1994)" '" '" ' ' OP Undervisningsministeriet (1994) OP Undervisningsministeriet (1994) OPMinisterier(1994) OPMinisterier(1994) OP Uafhaengige organer (1994) OP Uafhaengige organer (1994) OPFiskeri(1994) OPFiskeri(1994) GT Industriteknologi (1994) GT Industriteknologi (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand I alt I alt Mai 2 Mai 2 Regionale OP'er Regionale OP'er OP Aragon 1997-1999 (1997) OP Aragon 1997-1999 (1997) OP Baleares 1997-1999 (1997) OP Baleares 1997-1999 (1997) OP Cataluna 1997-1999 (1997) OP Cataluna 1997-1999 (1997) OP La Rioja 1997-1999 (1997) OP La Rioja 1997-1999 (1997) OP Navarra 1997-1999 (1997) OP Navarra 1997-1999 (1997) OP Aragon 1994-1996 (1995) OP Aragon 1994-1996 (1995) OP Baleares 1994-1996 (1995) OP Baleares 1994-1996 (1995) OP Catalufia 1994-1996 (1995) OP Cataluna 1994-1996 (1995) OP La Rioja 1994-1996 (1995) OP La Rioja 1994-1996 (1995) OP Madrid 1994-1996 (1995) OP Madrid 1994-1996 (1995) OP Navarra 1994-1996 (1995) OP Navarra 1994-1996 (1995) OP Pais Vasco 1994-1996 (1995) OP Pais Vasco 1994-1996 (1995) ' " Tvaerregionalt OP Tvaerregionalt OP Tvaerregionalt OP 1994-1996 (2) (1995) Tvaerregionalt OP 1994-1996 (2) (1995) Talt Talt miz miz Regionale OP'er Regionale OP'er OP Aragon (1994) OP Aragon (1994) " " " " OP Baleares (1994) OP Baleares (1994) OP Cataluna (1994) OP Cataluna (1994) OP La Rioja (1994) OP La Rioja (1994) OP Madrid (1994] OP Madrid (1994] OP Navarra (1994) OP Navarra (1994) OP Pais Vasco (1994) OP Pais Vasco (1994) Tvarregionale OP'er Tvarregionale OP'er OP Diverse organer (1994) OP Diverse organer (1994) OP INEM (6)'(1994)" OP INEM (6)'(1994)" Tvaerregionalt OP (1994) Tvaerregionalt OP (1994) OPUniversiteter(1994) OPUniversiteter(1994) " 1 alt 1 alt " tota:4:i;:':;i::;;-V:i;7'i£^ tota:4:i;:':;i::;;-V:i;:V-i£^ SPD Espafia (1994) SPD Espafia (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand 1 alt 1 alt (1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU (1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU (2) Enkeltfonds-OP - ESF (3) Enkeltfonds-OP - EUGFL (5) Industrielt og teknologisk miljøprogram (6) Nationalt beskæftigelsesinstitut iidjrt!*oii^|;:;: iidjrt!*oii^|;:;: 518,0 518,0 767,3 767,3 60,1 60,1 127,3 127,3 536,6 536,6 110,8 110,8 158,6 158,6 79,2 79,2 487,3 487,3 45,1 45,1 55,6 55,6 343,0 343,0 54,3 54,3 105,0 105,0 3. 691,7 3. 691,7 1. 207,9 1. 207,9 418,4 418,4 274,2 274,2 79,4 79,4 26,7 26,7 538,2 538,2 "' 60,7 "' 60,7 """ " 9 6 4 ,6 """ " 9 6 4 ,6 623,7 623,7 18,4 18,4 37,0 37,0 3. 125,9 3. 125,9 344,9 344,9 828,6 828,6 447,6 447,6 3. 218,3 3. 218,3 3. 475,2 3. 475,2 ""479,4 ""479,4 812,5 812,5 313,8 313,8 103,5 103,5 59,6 59,6 20. 0 20. 0 275,4 275,4 23,8 23,8 118,3 118,3 59,7 59,7 13,8 13,8 19,2 19,2 387,0 387,0 241,5 241,5 580,6 580,6 262. 5 262. 5 1. 230,5 1. 230,5 2606,4 2606,4 342,2 342,2 580,6 580,6 1. 953,6 1. 953,6 l l î 465,2 î 465,2 72,2 72,2 352,5 352,5 54,2 54,2 264,4 264,4 1. 697,0 1. 697,0 1. 015,51 1. 015,51 472,6 472,6 0,8 0,8 143,2 143,2 0,8 0,8 478,0 478,0 68,3 68,3 3. 440,0 3. 440,0 132,0 132,0 136,3 136,3 148,7 148,7 57,6 57,6 4. 665,3 4. 665,3 64,9 64,9 314,7 314,7 102,6 102,6 1 889,0 1 889,0 105,2 105,2 14,8 14,8 688,9 688,9 17,6 17,6 25,4 25,4 40,5 40,5 8,7 8,7 448,2 448,2 8,5 8,5 122,1 122,1 21,4 21,4 311,6 311,6 64,7 64,7 29,1 29,1 11. 662,2 11. 662,2 1. 841,8 1. 841,8 20,3 20,3 12,9 12,9 94,6 94,6 4,3 4,3 112,6 112,6 42,6 42,6 125,7 125,7 30,7 30,7 626,9 626,9 333,3 333,3 90,5 90,5 1. 494,6 1. 494,6 45,1 45,1 28,8 28,8 210,3 210,3 9,6 9,6 250,2 250,2 94,6 94,6 279,2 279,2 68~3 68",3 1 393,2" 1 393,2" 740,6 740,6 201,2 201,2 3. 321,1 3. 321,1 :. '. ;'::,:. :. '. ;'::,:. 1. 045,0 1. 045,0 0,2 0,2 1. 046,1 1. 046,1 17,1 17,1 107,1 107,1 6,6 6,6 9,0 9,0 0,0 0,0 13,8 13,8 51,0 51,0 0,0 0,0 45,3 45,3 40,4 40,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o76 o76 6,6 6,6 16,4 16,4 2,0 2,0 4^5 4~5 "111. 2" "111,2 0,0 0,0 265. 0 265. 0 38,0 38,0 354,0 354,0 407,5 407,5 60,9 60,9 218,9 218,9 , , "" "" 236,9 236,9 , , 9,0 9,0 60,5 60,5 183,1 183,1 30,0 30,0 0,5 0,5 42,7 42,7 335,8 335,8 24,5 24,5 34,5 34,5 247,7 247,7 30,8 30,8 66,0 66,0 936,4 936,4 226,6 226,6 95,3 95,3 20,1 20,1 8,0 8,0 41,4 41,4 237s 2378 23,7 23,7 24,0 24,0 4,0 4,0 5,6 5,6 331,4 331,4 102,7 102,7 361,8 361,8 176,8 176,8 1 012,9 1 012,9 1 747,9 1 747,9 256,9 256,9 412. 4 412. 4 802,6 802,6 28,9 28,9 153. 2 153. 2 645. 8 645. 8 82,8 82,8 69% 69% 54% 54% 62% 62% 72% 72% 57% 57% 63% 63% 78% 78% 72% 72% 92% 92% 34% 34% 40% 40% 15% 15% 100% 100% 20% 20% 40% 40% 29% 29% 29% 29% 86% 86'!'. 43% 43% 62% 62% 67% 67% 82% 82% 67°,. 67°. 75% 75% 71 % 71 % 55% 55% 53% 53% 58". , 58". , 64% 64% 58". ,1 58". ,1 32,6 32,6 7,9 7,9 7,2 7,2 103,7 103,7 7,9 7,9 46,9 46,9 98,9 98,9 41,2 41,2 24,2 24,2 0,0 0,0 2,4 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 18,9 18,9 f;,i f;,i 2,6 2,6 2. 6 2. 6 117,3 117,3 0,0 0,0 98,8 98,8 72,9 72,9 186,9 186,9 285. 6 285. 6 75,5 75,5 136. 6 136. 6 161. 1 161. 1 8. 2 8. 2 61,1 61,1 193,7 193,7 15,0 15,0 0,3 0,3 - - 229,2 229,2 19,8 19,8 30,5 30,5 225,1 225,1 18,2 18,2 54,4 54,4 722,6 722,6 188,2 188,2 75,7 75,7 10,0 10,0 6,4 6,4 20,7 20,7 19,0 19,0 1fs,0 1fs,0 *>. 1 *>. 1 3,6 3,6 3,2 3,2 309,1 309,1 77,5 77,5 147,2 147,2 142. 3 142. 3 712,4 712,4 1 538,5 1 538,5 184,0 184,0 262. 4 262. 4 688. ~ 6 8 8. ' 21. 5 21. 5 112. 9 112. 9 532. 4 532. 4 62. 5 62. 5 0. 3 0. 3 47% 47% 44% 44% 55% 55% 66% 66% 33% 33% 52% 52% 60% 60% 60% 60% 73% 73% 17% 17% 32% 32% 8% 8% 80% 80% 16% 16% 10% 10% 26% 26% 16% 16% 80% 80% 32% 32% 25% 25% 54% 54% 58% 58% 59% 59% 54% 54% 45% 45% 47%, 47%, 40% 40% 43% 43% 52% 52% 44% 44% 43% 43% 53% 53%. • • , , : :. 23,7 23,7 12,6 12,6 181,7 181,7 15,7 15,7 25,4 25,4 -7,2 -7,2 -0,6 -0,6 0,0 0,0 -0,7 -0,7 0,0 0,0 -1,4 -1,4 -11,4 -11,4 -10. 6 -10. 6 227,1 227,1 0,0 0,0 0,0 0,0 12,8 12,8 0,0 0,0 0,0 0,0 """ """ 7,3 7,3 19,4 19,4 " 3 73 " 3 73 TÏ 9,0 ÏÏ 9,0 81,7 81,7 14,5 14,5 23,7 23,7 12,6 12,6 181,7 181,7 15,7 15. 7 25,4 25,4 45,6 45,6 9,5 9,5 448,2 448,2 10,7 10,7 128,3 128,3 21,4 21,4 311. 6 311. 6 23". 23". 85% 85% 26% 26% 89% 89% 100% 100% 113% 113% 110% 110% 100% 100% 126% 126% 105",. 105",. 100°,. 100°,. 100",, 100",, 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 12. 7 12. 7 9. 5 9. 5 0,0 0,0 104,1 104,1 -2,2 -2,2 0,3 0,3 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0 0 0 0 0,0 0,0 12. " 12. " 33,1 33,1 7. 8 7. 8 379,8 379,8 G. 9 G. 9 68. 1 68. 1 16. 7 16. 7 103. 0 103. 0 { 281. 7 { 281. 7 29,1 29,1 100% 100% '" 1. 263,5 '" 1. 263,5 69% 69% 0,0 0,0 227,4 227,4 20,3 20,3 12,9 12,9 59,7 59,7 4,3 4,3 43. 7 43. 7 31,1 31,1 81,7 81,7 "30,7 "30,7 396,8 396,8 184,1 184,1 52,5 52,5 100% 100% 100% 100% 63% 63% 100",, 100",, " 3 9% " 3 9% 73% 73% 65% 65% 100% 100% " 6 3% " 6 3% 55% 55% 58% 58% 3. 5 3. 5 0,0 0,0 16,8 16,8 0. 8 0. 8 1,2 1,2 7,8 7,8 20,1 20,1 2,2 2,2 83,7 83,7 57,1 57,1 15,2 15,2 834. 6 834. 6 8. 9 8. 9 3,0 3,0 48,7 48,7 1. 6 1. 6 33,4 33,4 27,7 27,7 66,2 66,2 7,0 7,0 339|4 339|4 150,7 150,7 38,4 38,4 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 50% 50%, »2ax, »2ax, 90% 90% 85% 85% 8 1% 8 1% 56% 56% 78% 78% 90% 90% 1*5% 1*5% 45% 45% 44% 44% 23% 23% 5 1% 5 1% 3<J% 3<J% 30% 30% 65% 65% 53% 53% 23% 23% 54% 54% 45% 45% 42% 42% 49% 49% ::::i:::':::::::i:::i:!:::;::::v;'::':':::::::' ::::i:::':::::::i:::i:!:::;::::v;'::':':::::::' 261,4 261,4 917,9 917,9 ;v;*:y:!^^v:\':::::;. ':::':::':':;:':'' ;v;*:y:!^^v:\':::::;. ':::':::':':;:':'' 6 1% 6 1% •:':'iv. ':-:':':-:v;v: •:':'iv. ':-:':':-:v;v: 208,3 208,3 !::-':::!:!:',!:::!v!':::v:v!'':! !::-':::!:!:',!:::!v!':::v:v!'':! 726,6 726,6 ::'i':'':i':i';i';5;:::'i::'' ::'i':'':i':i';i';5;:::'i::'' :!:l:':!-!:''::;:iv:v: :!:l:':!-!:''::;:iv:v: 368,6 368,6 0,2 0,2 368,8 368,8 47,0 47,0 " 6!o " O^O 47,0 47,0 214,7 214,7 0,2 0,2 214,8 214,8 58% 58% 99% 99% 68% 68% 81,3 81,3 0,0 0,0 81,3 81,3 157,1 157,1 0,2 0,2 167,3 167,3 43% 43% 99% 99% 43% 43% 195 195 147,3 147,3 776,4 776,4 374,6 374,6 184,7 184,7 113,1 113,1 162,8 162,8 82,1 82,1 46,5 46,5 306,2 306,2 151,1 151,1 39,7 39,7 49,5 49,5 57,8 57,8 27,1 27,1 5,2 5,2 57,3 57,3 8,9 8,9 2,2 2,2 5,3 5,3 9,7 9,7 2,2 2,2 23,5 23,5 217,2 217,2 71,3 71,3 21,9 21,9 24,5 24,5 51,1 51,1 16,3 16,3 1. 841,0 1. 841,0 71. 345,1 71. 345,1 677,9 677,9 30. 543,8 30. 543,8 91,3 91,3 5. 414,2 5. 414,2 426,7 426,7 20. 768,7 20. 768,7 5 1% 5 1% 7 1% 7 1% 47% 47% 55% 55% 50% 50% 88% 88% 60% 60% 63% 63% 68% 68% toitfoW toitfoW (#>dk*ritf#i*«$ar) (#>dk*ritf#i*«$ar) $a«1r*«J* $artlr*«J* om*««*. ForpltgteKer ForpltgteKer farf>>igt*jw farf>>igt*jw (1) (1) 1887 1887 1994-1997 1994-1997 * * mm mm fcodkiindelsesar) {jgodkiindetsftsar) M il 6«Marj<tt>ryd M4J 6«Marj<tt>ryd Overslag Espafia F. 2328/91 (1995) Overslag Espafia F. 2328/91 (1995) SPD Espafia F. 866 og 867/90 (1994) SPD Espafia F. 866 og 867/90 (1994) 1 alt 1 alt mm*mt*n mm*mt*n SPD Espafia (1994) SPD Espafia (1994) Mai 5b Mai 5b SPD Baleares (1995) SPD Baleares (1995) SPD Aragon (1994) SPD Aragon (1994) SPD Catalufia (1994) SPD Catalufia (1994) SPDLaRioja(1994) SPDLaRioja(1994) SPD Madrid (1994) SPD Madrid (1994) SPD Navarra (1994) SPD Navarra (1994) SPD Pais Vasco (1994) SPD Pais Vasco (1994) 1 alt 1 alt 1 alt 1 alt AJDAPt AJPAPt Espafia (1995) Espafia (1995) w» w» Espafia (1994) Espafia (1994) tEADfiR tBAOEfc Andalucfa (1995) Andalucfa (1995) Aragon (1995) Aragon (1995) Asturias (1995) Asturias (1995) Baleares (1995) Baleares (1995) Canarias(1995) Canarias(1995) Cantabria(1995) Cantabria(1995) Castillay Le6n (1995) Castillay Le6n(1995) Castilla-La Mancha (1995) Castilla-La Mancha (1995) Catalufia (1995) Catalufia(1995) Comunidad Valenciana (1995) Comunidad Valenciana (1995) Extremadura (1995) Extremadura (1995) Galicia (1995) Galicia (1995) LaRioja(1995) LaRioja(1995) Madrid (1995) Madrid (1995) Murcia (1995) Murcia (1995) Navarra (1995) Navarra (1995) Pais Vasco (1995) Pais Vasco (1995) I alt I alt PESCA PESCA Espafia (1994) Espafia (1994) $wv $**V Net IBEX Leon-1998 agrolevnedsmiddelsektor (1997) Net IBEX Leon-1998 agrolevnedsmiddelsektor (1997) Espafia (1996) Espafia (1996) 1 alt 1 alt *KCHA« RtCHAR Espafia (1996) Espafia (1996) REGIS REGIS Canarias(1995) Canarias(1995) wwm wwm Espafia (1997) Espafia (1997) RESIDER RESIDER Espafia (1996) Espafia (1996) R«TBX A1T6X l-Sp,irV)(1993) l-Sp,irV)(1993) VWIAN VWIAN Espafia (1995) Espafia (1995) I A LT I A LT MWMMmwzm}^M£M$M®mmmm MWMMmwzm}^M£M$M®mmmm Espafia/Marokko (1996) Espafia/Marokko (1996) France/Espafia (1996) France/Espafia (1996) Espafia/Portugal (1995) Espafia/Portugal (1995) Espafta/Portugal (REGEN naturgas) (1995) Espafia/Portugal (REGEN naturgas) (1995) $F*st*tte $F*st*tte F9r$Kgt*i$#r F9r$Kgt*i$#r 1997 1997 Jfetpfiflfefeer Jfetpfiflfefeer 1994*1997 1994*1997 m m Setattnaer Setattnaer 3?*fa$ftg*r 3?*fa$ftg*r % % 1887 1887 1884-1807 1884-1887 m m. flMll. flMll. 40,05 40,05 32,48 32,48 72,6 72,6 91,78 91,78 83,16 83,16 174,9 174,9 58% 58% 47% 47% 53% 53% 36,70 36,70 31,10 31,10 67,8 67,8 80,70 80,70 71,64 71,64 162,3 162,3 5 1% 5 1% 41 % 4 1% 46% 46% tl) tl) 157,00 157,00 175,77 175,77 332,8 332,8 408,26 408,26 585,90 585,90 994,2 994,2 | | 326,8| 326,8| 122,5] 122,5] 22. 3J 22. 3J 82,0| 82,0| 67%| 67%| 23,2] 23,2] 65,9 65,9 54% 54% 3,0 3,0 51,6 51,6 13,9 13,9 2,3 2,3 6,2 6,2 7,4 7,4 3,7 3,7 16,5 16,5 161,7 161,7 59,8 59,8 17,3 17,3 20,1 20,1 42,8 42,8 13,0 13,0 88,3 88,3 331,2 331,2 4. 889,9 4. 889,9 16. 863,6 16. 863,6 »«taijflg«r »«taijflg«r 1997 1997 **t*ttrt0*r **t*ttrt0*r 1994. 1997 1994. 1997 35% 35% 53% 53% 40% 40% 43% 43% 41 % 4 1% 74% 74% 487o 48% 49% 49% 62% 62% % : % : 01 01 , , 0W> 1 1 7|5 1 1 7:r? 40% 40% 139,2 139,2 47%, 47%, 74,7 74,7 167,5 167,5 37",, 37",, 51,3 51,3 116,0 116,0 26% 26% 10,3 10,3 27,5 27,5 13,0 13,0 3. 1 3. 1 12,3 12,3 1,1 1,1 10,0 10,0 4,9 4,9 2,2 2,2 23,6 23,6 24,0 24,0 11,8 11,8 3,7 3,7 3. 6 3. 6 9,5 9,5 5,9 5,9 2,5 2,5 13% 13% 100",. 100",. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 16% 16% 19°o 19°o 1 1% 1 1% 16% 16% 100% 100% 88% 88% 27% 27% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 46% 46% 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 2,7 2,7 0,0 0,0 2,9 2,9 0,0 0,0 0,0 0,0 5. 3 5. 3 0,0 0,0 5,0 5,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 0 2. 0 0. 3 0. 3 0. 0 0. 0 I I 18,2 18,2 5,2 5,2 8. 2 8. 2 3,9 3,9 1. 21 1. 21 3. 7 3. 7 0,5 0,5 7,9 7,9 2,5 2,5 1,1 1,1 7,1 7,1 7,2 7,2 6. 8 6. 8 1,1 1,1 1. 1 1. 1 2. 9 2. 9 7% 7% 30% 30% 30% 30% 40% 40% 30% 30% 8% 8% 15% 15% 5% 5% 8% 8% 30%. 30%. 27% 27% 15% 15% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 1. 8 1. 8 or or ] ] 62. 3 62. 3 30% 30% *% A n, 17% 17% 461,9 461,9 293,2 293,2 671,0 671,0 450,1 450,1 194,6 194,6 137,4 137,4 35,5 35,5 11,3 11,3 30,8 30,8 20,1 20,1 122,9 122,9 110,7 110,7 68,1 68,1 77,6 77,6 62,2 62,2 119,5 119,5 18,4 18,4 14,1 14,1 24,3 24,3 21,5 21,5 12,6 12,6 77,8 77,8 27,5 27,5 13,0 13,0 3,1 3,1 12,3 12,3 6,4 6,4 53,5 53,5 46,4 46,4 13,6 13,6 23,6 23,6 27,2 27,2 43,8 43,8 3. 7 3. 7 3,6 3,6 9,5 9,5 5,9 5,9 2,5 2,5 57,4 57,4 52,8 52,8 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 10,3 10,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 20,1 20,1 0,0 0,0 8,3 8,3 0,0 0,0 0,0 0,0 7,7 7,7 1,1 1,1 0,0 0,0 1. 081,7 1. 081,7 373,6 373,6 47,6 47,6 169,1 169,1 | | 93,0 93,0 41,5 41,5 3,8 3,8 | | | | 10,7 10,7 26", 26", I I 1 1 | | 13% 13% 1,0 1,0 1. 383,1 1. 383,1 1. 384,1 1. 384,1 0,6 0,6 251,1 251,1 251,7 251,7 0,6 0,6 57,6 57,6 68,3 68,3 0,6 0,6 92,9 92,9 93,6 93,6 100". 100". 37% 37% 37% 37% 0. ; 0. ; | | 56. " 56. " 66,3 66,3 SI' SI' ] ] '4,»-> '4,»-> 74. 1 » 74. 1 » ' ' 40% 40% A>% A>% 3 0% 3 0% —••••] —••••] I 60,0 60,0 I I I 34,2 34,2 0,0 0,0 I I | | 32,7 32,7 95% 95% | | 9. 6 9. 6 1 1 26,1 26,1 76% 76% | | | | I I | | | | 464,3 464,3 " " | 361,1 361,1 | | 385,5 385,5 | I 216,9 216,9 I 41,9 41,9 [ \ | | 117,3 117,3 54% 54% | | | | 26,£ 26,£ | | &6,A 86,4 | | 56,6 56,6 ] I 23,8 23,8 23,8 23,8 | | 23,8 23,8 I I | 100% | 100% " o,c " o,c )| )| )] )| 0. C 0. C 73,6 73,6 | | 34,5 34,5 | | [ [ 42,1 42,1 57% 57% | | ) ) 29,S 29,S | 33,7 33,7 | 40% 40% i i 0% 0% ; ; 46%. 46% f f 90,4 90,4 43,7 43,7 j j 82,2 82,2 | 9 1% | 9 1% | | l l s?:: s?:: 1 1 58% 58% iiiiiiiiiSfiiiiiiiiliviiiiiiSiii'iiiii'i iiiiiiiiiSfiiiiiiiiliviiiiiiSiii'iiiii'i 56. C 56. C 34% 34% 10,i 10,i 44,: 44,: 1 1 27% 27% 934,3 934,3 37,1 37,1 19,1 19,1 240,2 240,2 216,4 216,4 46V 46V MMm MMm 37% 37% 298. C i 619,1 ) i 619,1 ) 298. C mmm. " mmm. " '•i7i'ii::i:::ivi"i:iii'i. i. '•i7i'ii::i:::ivi"i:iii'i. i. ' ' 22,e 22,e f r 11," 11. " 154. ' 154. ' 7,5 7,5 » > 3 3 50,£ 50,£ 29," 29," 1 1 17,f 17,f 180,; 180,; ) i 3 1% 3 1% : : : : - -. • • • • ; ; - -. :. : 29% 29% 197o 19% 28% 28% 82% 82% 317c 317c 447. 44°/. 98% 98% 248,7 248,7 162. 6 162. 6 6. 267,8 6. 267,8 2. 011,6 2. 011,6 o,c o,c 363,7 363,7 185,3 185,3 142,6 142,6 755,3 755,3 548,2 548,2 101,4 101,4 62,4 62,4 552. C 552. C 220. C 220. C 23,C 23,C 10,2 10,2 o,c o,c 23, C 23, C 196 196 FRANCE FRANCE iiiiiiiiiiiiiiii^ lllllllllliS $!&$& $!&$& SPD Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) SPD Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) SPD Corse (1994) SPD Corse (1994) SPD Guadeloupe (1994) SPD Guadeloupe (1994) SPD Guyane (1994) SPD Guyane (1994) SPD Martinique (1994) SPD Martinique (1994) SPD Reunion (1994) SPD Reunion (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand 1 ait 1 ait «iai2:p:i&^^ «iat2&:ips^^^ Regionale SPD'er Regionale SPD'er SPD Alsace 1997-1999 (1997) SPD Alsace 1997-1999 (1997) SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) SPD Auvergne 1997-1999 (1997) SPD Auvergne 1997-1999 (1997) SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) SPD Brogagne 1997-1999 (1997) SPD Brogagne 1997-1999 (1997) SPD Centre 1997-1999 (1997) SPD Centre 1997-1999 (1997) SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) SPD Franche-ComtT 1997T99_9 (T997) SPD Franche-ComtT 1997T99_9 (T997) SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) SPD Lorraine 1997-1999 (1997) SPD Lorraine 1997-1999 (1997) SPD Midi-Pyrenees 1997-1999 (1997) SPD Midi-Pyrenees 1997-1999 (1997) SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) SPD Picardie 1997-1999 (1997) SPD Picardie 1997-1999 (1997) SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1997-1999 (1997) SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1997-1999 (1997) SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) SPD Alsace 1994-1996 (1994) SPD Alsace 1994-1996 (1994) SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) SPD Auvergne 1994-1996 (1994) SPD Auvergne 1994-1996 (1994) SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) SPD Brogagne 1994-1996 (1994) SPD Brogagne 1994-1996 (1994) SPD Centre 1994-1996 (1994) SPD Centre 1994-1996 (1994) SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) SPD Franche-Comte 1994-1996 (1994) SPD Franche-Comte 1994-1996 (1994) SPD H a u t e - N o r m ^ ie 199~4T996ll 99T) SPD Haute-Normandie T994~1996~(11994) SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) SPD Lorraine 1994-1996 (1994) SPD Lorraine 1994-1996 (1994) SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) SPD Picardie 1994-1996 (1994) SPD Picardie 1994-1996 (1994) SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1994-1996 (1994) SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1994-1996 (1994) SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) Tvaerregionalt SPD Tvaerregionalt SPD SPD Teknisk bistand 1997-1999 (1997) SPD Teknisk bistand 1997-1999 (1997) I alt I alt 8 # M & £^ jiiM&w^^ SPD France (1994) SPD France (1994) 1p!i$!;R 1p!i$!;R SPD France (1994) SPD France (1994) MA|; B«-jaftd*riji(jiv $£ MA|; B«-jaftd*riji^:: $1: Overslag France F. 2328/91 (1995) Overslag France F. 2328/91 (1995) SPD France F 866 og867/9o7J995J SPD France F 866 og867/9cf(T995) "~ "~ WmW^W:: '• • 'i •;; • :•: • P;$t; V-; •£:;':'; •'•/:•• t alt t alt Miii iSMikiiriiww Mii iSMito-irii:^ SPD France (1994) SPD France (1994) M»>M M»>M SPP Alsacu (1994) SPP Alsacu (1994) :' '. ; : ;::::^ :' ^ ; : 3 ^^ SPD Aquitaine (1994) SPD Aquitaine (1994) SPL^ Auvoigne (1994) SPD Auvoigne (1994) SPD Basse-Notmandie (1994) SPD Basse-Notmandie (1994) SPD Elomgogne (1994) SPD Elomgogne (1994) SPD Broyagne (1994) SPD Broyagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comte (1994) SPD Franche-Comte (1994) SPD Haute-Normandie (1994) SPD Haute-Normandie (1994) Sanrttede ^-*»tt*-:: ^-*»tt*-:: IllllBlll IllllBlll Jtor$itytcis«r Jtor$itytcis«r liHiilil liHiilil iflli! ifllll iili iili Betaltojter Betaltojter llllill llllill Ippplp 1111 1111 lili lili 1. 269,9 1. 269,9 697,8 697,8 832,3 832,3 309,5 309,5 660,4 660,4 1. 281,9 1. 281,9 0,6 0,6 449,0 449,0 253,4 253,4 351,9 351,9 164,9 164,9 329,8 329,8 673,2 673,2 0,3 0,3 9. 1 9,1 27,2 27,2 78,4 78,4 21,3 21,3 37,1 37,1 0,0 0,0 0,2 0,2 192,4 192,4 105,2 105,2 191,5 191,5 72,3 72,3 135,4 135,4 270,6 270,6 43% 43% 42% 42% 54% 54% 44% 44% 4 1% 4 1% 40% 40% 0,4 0,4 103% 103% 5. 062,4 5. 062,4 2. 222,7 2. 222,7 173,3 173,3 967,9 967,9 44% 44% 98,4 98,4 498,0 498,0 231,2 231,2 234,9 234,9 204,8 204,8 317,4 317,4 126,1 126,1 297,5 297,5 " 123,6 " 123,6 "" 503,6 "" 503,6 342,0 342,0 381, f 381, f 175,3 175,3 1. 172,7 1. 172,7 395,8 395,8 480,8 480,8 187,6 187,6 428,4 428,4 429,2 429,2 47,3 47,3 372,4 372,4 109,5 109,5 155,9 155,9 122,4 122,4 228,9 228,9 T2M T2M 245,1 245,1 117,4 117,4 428,9 428,9 231,9 231,9 214,2 214,2 152,5 152,5 925,0 925,0 364,5 364,5 479,2 479,2 130,5 130,5 264,7 264,7 220,7 220,7 21,9 21,9 132,5 132,5 82,3 82,3 80,3 80,3 69,7 69,7 118,3 118,3 38,0 38,0 113,8 113,8 56,2 56,2 164,2 164,2 98~9 98~9 173,6 173,6 53,0 53,0 375,4 375,4 162,5 162,5 139,6 139,6 62,9 62,9 154,4 154,4 148,9 148,9 19,9 19,9 100,2 100,2 52,9 52,9 49,3 49,3 36,5 36,5 82,9 82,9 ' " "'" 16,3 ' " "'" 16,3 55,7 55,7 40,5 40,5 149. 0 149. 0 98,1 98,1 41,4 41,4 303,0 303,0 130,2 130,2 122,4 122,4 54,1 54,1 99,4 99,4 65,8 65,8 21,9 21,9 41,3 41,3 26,2 26,2 26,8 26,8 18,8 18,8 38,0 38,0 38, C) 38, C) 36,4 36,4 18,0 18,0 51,2 51,2 34,1 34,1 45,9 45,9 15,3 15,3 ------ 49,6 49,6 44,7 44,7 20,1 20,1 48,2 48,2 54,8 54,8 0,0 0,0 -0. 9 -0. 9 1,3 1,3 3,5 3,5 -1,0 -1,0 0. 0 0. 0 """. y,6 """. y,6 5,3 5,3 0,0 0,0 12,2 12,2 -0,8 -0,8 -5,8 -5,8 0,0 0,0 0,1 0,1 -0,2 -0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 4,8 4,8 -1,6 -1,6 21,9 21,9 41,3 41,3 26,2 26,2 26,8 26,8 18,8 18,8 38,0 38,0 38. 0 38. 0 36,4 36,4 18. 0 18. 0 51. 2 51. 2 34,1 34,1 45. 9 45. 9 15,3 15. 3 114,8 114. 8 49,6 49,6 44,7 44,7 20,1 20,1 48,2 48,2 54,8 54,8 19,9 19,9 99,3 99,3 52,9 52,9 49,3 49,3 36,5 36,5 82,9 82,9 16,3 16,3 ! •. 7 ! •. 7 48. 5 48. 5 149,0 149,0 55,3 55,3 95,5 95,5 41,4 41,4 303,0 303,0 128,1 128,1 122. 4 122. 4 54,1 54,1 99,4 99,4 65,8 65,8 100% 100% 3 1% 3 1% 32% 32% 33% 33% 27% 27% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 32% 32% 3 1% 3 1% 35% 35% 26% 26% 29% 29% 31",. 31",. 30",. 30% 32% 32% 32% 32% 3 1% 3 1% 37% 37% 100°* 100°* 99% 99% 100% 100% 100% 100% 100°,. 100°. 100",. 100",. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 99% 99% 97",, 97",, 100% 100% 100°,. 100°,. 98% 98% 100",. 100",. 100% 100% 100% 100% 100% 100% 62,0 62,0 27,9 27,9 82,4 82,4 24,4 24,4 34,7 34,7 51,8 51,8 0,1 0,1 283,4 283,4 11,0 11,0 20,6 20,6 13,1 13,1 13,4 13,4 9,4 9,4 19,0 19,0 19. 0 19. 0 18. 2 18. 2 9,0 9,0 25,6 25,6 17,1 17. 1 23,0 23,0 7. 7 7. 7 57. 4 57. 4 24. 8 24. 8 22. 3 22. 3 10. 1 10. 1 24,1 24,1 27,4 27,4 0,0 0,0 1,1 1,1 17,8 17. 8 13,3 13. 3 7,4 7,4 21,5 21. 5 0. 0 0. 0 8. J. 8. !> 0 8 0 8 23,9 23,9 13. 0 13. 0 21,6 21,6 7. 0 7. 0 147,1 147,1 45,7 45,7 40,3 40,3 16,6 16,6 53,1 53,1 38. 5 38. 5 167,2 167,2 88,3 88,3 160,8 160,8 61,9 61,9 95,3 95,3 247,7 247,7 0,2 0,2 821,3 821,3 11,0 11,0 20,6 20,6 13,1 13,1 13,4 13,4 *" *" S. 4 S. 4 19,0 19,0 19. 0 19. 0 18,2 18,2 9. 0 9. 0 25. 6 25. 6 17,1 17,1 23. 0 23. 0 57. 4 5". 4 24, H 24, H 22. 3 22. 3 10. 1 10. 1 24,1 24,1 27,4 27,4 15,9 15,9 84,4 84,4 46. 8 46. 8 41,3 41,3 31,3 31,3 68,0 68,0 13,2 13,2 4!>,0 4!>,0. W. 4. W. 4 12^,^ 12^,^ 47,0 47,0 84. 7 84. 7 27,2 27,2 249,8 249,8 108,7 108,7 102,8 102,8 47,0 47,0 81. 0 81. 0 54. 3 54. 3 37% 37% 35% 35% 46% 46% 38% 38% 29% 29% 37% 37% 54% 54% 37% 37% 50% 50% 16% 16% 16% 16% 17% 17% 1 4% 1 4% 16% 16% 50% 50% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 17% 17% 13% 13% 14% 14% 15",. 1 f. '\. 15% 15% 16% 16% 16% 16% 16% 16% 18% 18% 80% 80% 84% 84% 88% 88% 84% 84% 86% 86% 8?% 8?% 8 1% 8 1% 8 1% 8 1% *rv TV er% 87% 84% 84% 86% 86% 66% 66% 82% 82% 84% 84% 84% 84% 87% 87% 8 1% 8 1% 83% tv3% 2,0 2,0 1,0 1,0 11. 569,3 11. 569,3 3. 828,9 3. 828,9 1,0 1,0 760,2 760,2 1,0 1,0 100% 100% 0. 5 0. 5 C. 5 C. 5 1 1 5C% 5C% 2. 320,3 2. 320,3 6 1% 6 1% 849,8 849,8 1. 685,3 1. 685,3 44% 44% 7. 753,93 7. 753,93 2. 613,61 2. 613,61 221,02 221,02 1. 421,01 1. 421,01 54,37% 54,37% 274,77 274,77 1 181,33 1 181,33 45,20% 45,20% 1. 820,1 1. 820,1 653,4 653,4 98. 0 98. 0 285,1 285,1 44% 44% 83,1 83,1 180,5 180,5 28% 28% 4. 675,5 4. 675,5 T404. 5 T404. 5 6. 080,1 6. 080,1 1. 521,6 1. 521,6 "" 258. 9 "" 258. 9 1. 780,5 1. 780,5 339,5 339,5 45. 5 45. 5 386,0 386,0 997,0 997,0 126,5 126,5 1. 123,6 1. 123,6 66% 66% 49% 49% 63% 63% 319,7 319,7 48,5 48,5 368,1 368,1 722,5 722,5 94. 6 94. 6 817,1 817,1 47% 47% 37% 37% 46% 46% 842,99 842,99 189,90 189,90 31,61 31,61 94,88 94,88 50"',. 50"',. 25,29 25,29 66,42 66,42 35% 35% 4,2 4,2 68,8 68,8 38,0 38,0 22,6 22,6 0,0 0,0 45,2 45,2 14,5 14,5 5,3 5,3 9,8 9,8 1,2 1,2 22,4 22,4 152,9 152,9 100,6 100,6 66,0 66,0 49,4 49,4 104,3 104,3 36,6 36,6 11,9 11,9 41,0 41,0 3,5 3,5. 16";. 16";. G7% (57% 6 1% 6 1% 50"/. 50"/. 44% 44% 55% 55% 44% 44% 41%1 41%1 52% 52% 3 1% 3 1% 3,1 3,1 47,0 47,0 33,5 33,5 19,2 19,2 4,3 4,3 41,3 41,3 10,5 10,5 4,6 4,6 11,9 11,9 2,0 2,0. ! !. ' '. ' ' :• :• 28% 2«% 43% 43% 49% 49% 38% 38% 3 1% 31'X. 47% 47% 26% 26% 35% 35% 36% 36% 25% 25% 1 37 1 37 9H,fi 9H. fi 02. 0 02. 0 51,2 51,2 35,1 35,1 89,3 89,3 22,2 22,2 10,3 10,3 28,3 28,3 2,8 2,8 170,5 170,5 782. fi 782, fi 730,4 730,4 433,4 433,4 409,3 409,3 518,2 518,2 260,3 260,3 102,3 102,3 439,8 439,8 32,9 32,9 48,8 48,8 229,9 229,9 166,0 166,0 133,3 133,3 112,7 112,7 188,9 188,9 84,1 84,1 29,3 29,3 78,1 78,1 11,2 11,2 197 197 l l f f l l l l l l l l ll l l f f l l l l l l l l ll (^kimdteStjftsAr) (^kimdteStjftsAr) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Limousin (1994) SPD Limousin (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrenees (1994) SPD Midi-Pyrenees (1994) SPD Pays de la Loire (1994) SPD Pays de la Loire (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1994) SPD Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1994) SPD Rhdne-Alpes (1994) SPD Rhdne-Alpes (1994) SPD Teknisk bistand (1997) SPD Teknisk bistand (1997) SPD Massif Central (1995) SPD Massif Central (1995) SPD Massif des Pyrenees (1995) SPD Massif des Pyrenees (1995) -fottteav -fottteav (JBOdkftndefoesftr) (JBOdkftndefoesftr) I alt I alt I A LT I A LT AOAPt AOAPt F r a n ce ( 1 9 9 5) F r a n ce ( 1 9 9 5) SfttPlOi SfttPlOi F r a n ce ( 1 9 9 4) F r a n ce ( 1 9 9 4) mxm mxm Teknisk bistand nationalt net (1997) Teknisk bistand nationalt net (1997) Alsace "(1996") ~ ~~ Alsace "(1996") ~ ~~ Centre (1996) Centre (1996) "" "" Champagne-Ardenne (1996) Champagne-Ardenne (1996) Douai, Valenciennes (1996) Douai, Valenciennes (1996) " " Haute-Normandie (1996) Haute-Normandie (1996) Lorraine (1996) Lorraine (1996) Midi-Pyrenees (1996) Midi-Pyrenees (1996) Pays-de-la-Loire (1996) Pays-de-la-Loire (1996) Rhone- Alpes( 1996) Rhone- Alpes( 1996) Aquitaine (1995) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Basse-Normandie (1995) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Brogagne(1995) Brogagne(1995) Corse (1995) Corse (1995) Franche-Comte (1995) Franche-Comte (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1995) Limousin (1995) Poitou-Charentes (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 1 alt 1 alt ?£*$&. ?£*$&. F r a n ce ( 1 9 9 5) F r a n ce ( 1 9 9 5) awy awy Corse (1995) Corse (1995) Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) Mai 2- og 5b-omrader (1995) Mai 2- og 5b-omrader (1995) 1 alt 1 alt RECHAR RECHAR Nord-Pas-de-Calais (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyrenees (1995) Midi-Pyrenees (1995) Piovunoe-Alpes-Cdte d'Azur (1995) Piovunoe-Alpes-Cdte d'Azur (1995) Rl IOI ie-Alpes( 1995) Rl IOI ie-Alpes( 1995) 1 alt 1 alt 8#!$!i&S^^ 8#!$!i&S^^ Guadeloupe (1996) Guadeloupe (1996) Quyane (1996) Quyane (1996) Martinique (1996) Martinique (1996) Reunion (1995) Reunion (1995) 1 alt 1 alt ^ f l S i* ^ f l S i* Alsace (1995) Alsace (1995) Aquitaine (1995) Aquitaine (1995) Auvergne (1995) Auvergne (1995) Basse-Normandie (1995) Basse-Normandie (1995) Brogagne(1995) Brogagne(1995) Centre (1995) Centre (1995) Champagne-Ardenne (1995) Champagne-Ardenne (1995) lie tie France (1995) lie tie France (1995) Forptffltelser Forptffltelser: FcarpllflteKar FcarpllflteKar 1997 1897 1994*1997 1994*1997 m m 64,0 64,0 82,7 82,7 53,6 53,6 123,7 123,7 68,0 68,0 64,6 64,6 47,2 47,2 72,0 72,0 1,0 1,0 3,8 3,8 i,mn i,mn 53% 53% 64%, 64%, 55% 55% 44%, 44%, 55%, 55%, 50% 50% 49%, 497o 42% 427o 100%, 100%. 30%, 30%, 13%, 137o 52% 52% 56% 56% % % Jfcfciiittgitr Jfcfciiittgitr 4997 4997 25,8 25,8 18,5 18,5 22,6 22,6 33,6 33,6 32,1 32,1 21,4 21,4 17,2 17,2 11,7 1 17 0,3 0,3 1,4 1,4 0,0 0,0 fteta&tgtr fteta&tgtr 1994-1997 1994-1997 ffl ffl 47,8 47,8 64,6 64,6 43,8 43,8 91,4 91,4 56,0 56,0 52,1 52,1 35,4 35,4 41,9 41,9 0,3 0,3 2,8 2,8 0,5 0,5 362,1 362,1 870,2 870,2 2. 246,6 2. 246,6 Betalinfler Betalinfler 1 9 97 1997 5. 622,2 5. 622,2 eetalinger eetalinger 199*. 1997 1 9 9 4 H 1 9 97 {3) {3) mm mm 40%, 40%, 50%, 50%, 45%, 45% 3270 3270 45%, 45%, 40%, 40%, 37%, 377o 24%, 24%, 30%, 30%, 22%, 22%, 6%, 6%, 39% 39% 42% 42% % % 72,7 72,7 26%, 267o 18,1 18,1 41,6 41,6 15%, 15%, 70,7 70,7 377o 377o 29,9 29,9 566 566 30°^ 30% 1,1 1,1 1. 170,2 1. 170,2 7. 382,9 7. 382,9 PorplSflW«er PorplSflW«er 1994*1997 1994*1997 #$,„„„„, #$,„„„„, 344,3 344,3 569,6 569,6 320,9 320,9 857,2 857,2 342,8 342,8 450,8 450,8 290,8 290,8 851,8 851,8 2,0 2,0 27,4 27,4 17,8 17,8 119,9 119,9 129,7 129,7 96,8 96,8 283,1 283,1 123,7 123,7 130,1 130,1 95,7 95,7 172,1 172,1 1,0 1,0 12,7 12,7 8,6 8,6 36,8 36,8 28,8 28,8 22,4 22,4 51,0 51,0 37,8 37,8 22,1 22,1 24,0 24,0 26,2 26,2 1,0 1,0 1,4 1,4 0,0 0,0 7. 965,0 7. 955,0 2. 266,7 2. 266,7 41. 073,8 41. 073,8 Samled«» Samled* 13. 544,6 13. 544,6 461,1 461,1 2. 130,2 2. 130,2 ''fcrø»itøt»i*#f" ''fcrø»itøt»i*#f" 1997 1997 ,„ „Mm,, i „I „WlllM, I 680,9 680,9 278,4 278,4 382,1 382,1 191,2 191,2 0,7 0,7 9. 9 9. 9 17/7 17/7 8,5 8,5 4,5 4,5 2,8 2,8 19,3 19,3 65,6 65,6 22,6 22,6 33,5 33,5 46,3 46,3 36,6 36,6 28,1 28,1 24,8 24,8 34,5 34,5 7,2 7,2 14,0 14,0 40,9 40,9 50,1 50,1 62,4 62,4 29,8 29,8 0,4 0,4 4,4 4,4 7. 7 7. 7 " " 27 " " 27 2,0 2,0 1,3 1,3 9,0 9,0 25,5 25,5 11,2 11,2 15. 9 15. 9 20,9 20,9 15,5 15. 5 12,3 12,3 10,3 10,3 17,1 17,1 3,0 3,0 7,0 7,0 17,4 17,4 18,2 18,2 11,9 11,9 14,9 14,9 25,8 25,8 21,1 21,1 0,4 0,4 1,1 1,1 "" 1,T "" 1,T 0,5 0,5 1. 3 1. 3 0,5 0,5 1,5 1,5 3,0 3,0 1,5 1,5 2,2 2,2 3,6 3,6 2,7 2,7 2,1 2,1 ""Ta ""Ta 2^ 2^ 0,0 0,0 1,2 1,2 2. 7 2. 7 3. 0 3. 0 1,7 17 2,8 2,8 0,4 0,4 4,4 4,4 7,5 7,5 2,7 2,7 2,0 2,0 1,3 1,3 9. 0 9. 0 25,0 25,0 10,8 10,8 15,3 15,3 :o,» :o,» 15. 5 15. 5 12,3 12,3 10. 3 10. 3 16,7 16,7 3. 0 3. 0 7,0 7,0 17,1 17,1 18. 0 18. 0 11. 5 11. 5 14,9 14,9 100%, 100%, 99%. 99%. 97%, 97%, 98%, 98%, 100°. , 100°. , 100". , 100°. , 100",, 100",, 98". 98". 96"„ 96"„ 97%. ; ) , ' %• UHVV UHVV 100% 100% 1(X1"„ 1(X1"„ 100",. 100",. 98°,, 98°,, I I 100"o 100"o 100% 100% 98%. 98",. 1 1 99",, 99",, 97% 97% 100% 100% 99% 99% 669,8 669,8 228,5 228,5 37,4 37,4 226,7 226,7 ' ' 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0,0 6,7 6,7 7,1 7,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 "~o,o "~o,o 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0~2 0~2 11,5 11,5 0,0 0,0 3,5 3,5 8,7 8,7 23,7 23,7 0,0 0,0 1,1 1,1 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1 1,1 1,0 1,0 0,5 0,5 2,3 2,3 28,3 28,3 100% 100% 3. 0 3. 0 6,3 6,3 13,6 13,6 22,9 22,9 100% 100% 100% 100% 28% 28% 39% 39% 16,9 16,9 100%, 100%, 1,5 1,5 1,0 1,0 10,9 10,9 1,1 1,1 1. 0 1. 0 1. 0 1. 0 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100%, 100%. 100%. 100%. 100". 100". 33,6 33,6 100% 100% 19,6 19,6 28,4 28,4 11. 8 11. 8 24,9 24,9 84,6 84,6 4,3 4,3 14,3 14,3 1. 5 1. 5 2,0 2,0 6,2 6,2 5,2 5,2 3,0 3,0 7,8 7,8 32% 32% 100% 100% 19% 19% 22%, 227o 32% 32% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 60% 60% 1007, 1007, 100% 100% 100% 100% 96% 96% 81,3 81,3 28,3 28,3 8,6 8,6 25,1 25,1 98,3 98,3 132,1 132,1 39,3 39,3 3,1 3,1 2,7 2,7 25,1 25,1 4,4 4,4 2,0 2,0 2,0 2,0 78,7 78,7 123,9 123,9 47,3 47,3 123,8 123,8 204,0 204,0 498,9 498,9 20,0 20,0 69,9 69,9 3,8 3,8 "'"'6,8 "'"'6,8 12,6 12,6 28,9 28,9 6,7 6,7 28,8 28,8 3,0 3,0 6,3 6,3 49,2 49,2 58,5 58,5 16,9 16,9 1,5 1,5 1,0 1,0 10,9 10,9 1,1 1,1 1. 0 1. 0 1,0 1,0 33,5 33,5 61,3 61,3 28,4 28,4 60,8 60,8 115,6 115,6 266,1 266,1 4,3 4,3 14,3 14,3 1,5 1,5 3,4 3,4 6,2 6,2 5,2 5,2 3,0 3,0 8,1 8,1 198 198 0,1 0,1 0,4 0,4 0,3 0,3 0. 1 0. 1 0. 4 0. 4 0. 2 0. 2 0,2 0,2 0,9 0,9 0,3 0,3 0. 7 0. 7 7. 0 7. 0 0,!> 0,!> O. l! O. l! 0,5 0,5 0. 8 0. 8 6. 6 6. 6 0,4 0,4 1. 7 1. 7 ' ' c. ti c. ti r 0,5 0. 5 r 0. 8 0. 8 19,8 19,8 0,0 0,0 0,1 0,1 0. 0 0. 0 4,9 4,9 I 5,1 5,1 I 0. 0 0. 0 0. 5 0. 5 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,1 0,1 2,1 2,1 2. 3 2. 3 0. 8 0. 8 0,6 0,6 0,4 0,4 3. 4 3. 4 7,5 7,5 4,9 4,9 4. 6 4. 6 12,2 12,2 4,9 4,9 3,9 3,9 3. 4 3. 4 5,0 5,0 1,0 1,0 2. 1 2. 1 6. 1 6. 1 7. 51 7. 51 3. 8 3. 8 4. 5 4. 5 40% 40% 47%, 47%, 29% 29% 29% 29% 30% 30% 30% 30% 38%, 38%, 29%. 29%. 44%, 44%, 2t>%, 29%. N»% N»%» 32%. ;v%. 32%. 32% 32% 29%. 29%. 32% 32% 30% 30% 35% 35% 4 1% 4 1% 32% 32% 30% 30% 80,9 80,9 36% 36% 8. 5 8. 5 30° i» 30° i» ' ' 0. 9 0. 9 1. 9 1. 9 i i '. 1 '. 1 9. 9 9. 9 8,4 8,4 1. 2 1. 2 0,5 0,5 5. 5 5. 5 o. f. o. f. O. fv O. fv 0,5 0,5 • • 30% 30% 30% 30% 14% 14% 17% 17% 50% 50% 80% 80% 50%. 50%. 50%. 511%. 50%. 50%. S0%. 50% 5 0% 6 1% 6 1% 20% 20% 30% 30% 8% 8% 13% 13% 0,6 0,6 17,2 17,2. *£&•£! !:i'!;ivS!v!:. *£&•£! !:i'!;ivS!v!: 8,1 8,1 0,0 0,0 0,5 0,5 6,8 6,8 15,4 15,4 o. o o. o 4,4 4,4 o,c o,c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,C 0,C o,'c o,'c " 1. 4 " 1. 4 12,1 12,1 8,5 8,5 4,7 4,7 14,9 14,9 40,2 40,2 "*" "*" 2,1 2,1 10,9 10,9 0,8 0,8 1,0 1,0 2,6 2,6 2,1 2,1 1,2 1,2 4,2 4,2 16% 16% 1. I I I I K. 1. L. J1 I I U. 1. 5 0 %, 5 0 %, 77%, 77%, 50%, 50%, 30%, 30%, 42%, 4 2% 4 0% 4 0% 4 1 %, 4 1 %, 52%, 52%, i-Sli-iwiiSiSSo i-s&wi!^ Languedoc-Roussillon (1995) Languedoc-Roussillon (1995) Limousin (1995) Limousin (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Midi-Pyrenees (1995) Midi-Pyrenees (1995) Nord-Pas-de-Calais (1995) Nord-Pas-de-Calais (1995) Picardie (1995) Picardie (1995) Poitou-Charentes (1995) Poitou-Charentes (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Rhone-Alpes (1995) I alt I alt W^iSi^^MM^^^X^^^^^X^M W^iSi^^MM^^^X^^^^^X^M Basse-Normandie (1996) Basse-Normandie (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Nord-Pas-de-Calais (1996) Bourgogne (1995) Bourgogne (1995) Lorraine (1995) Lorraine (1995) Picardie (1995) Picardie (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) Rhone-Alpes (1995) Rhone-Alpes (1995) I alt I alt # 8 > ^ : ; i s ; i^ # 8 > ^ : ; i s ; i^ F r a n ce ( 1 9 9 3) F r a n ce ( 1 9 9 3) UftBAN '. UftBAN '. Bourgogne (Chalons-sur-Saone) (1997) Bourgogne (Chalons-sur-Saone) (1997) Corse (Bastia) (1997) Corse (Bastia) (1997) lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) Alsace (Mulhouse) (1996) Alsace (Mulhouse) (1996) lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) lle-de-France (Les Mureaux) (1996) lle-de-France (Les Mureaux) (1996) Marseille (1996) Marseille (1996) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) Picardie (Amiens) (1996) Picardie (Amiens) (1996) Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) t alt 1 alt I A LT I A LT fflmm^ fflmm^ Belgique/BelgieVDeutschland/France/Luxemburg/ Belgique/BelgieVDeutschland/France/Luxemburg/ Nederland: Rhin-Meuse (1997) Nederland: Rhin-Meuse (1997) Belgique/Frarvce/Luxemburg: Wallonie-Lorraine- Belgique/Frarvce/Luxemburg: Wallonie-Lorraine- Luxemburg (1996) Luxemburg (1996) Belgique/France: Ardennes (1996) Belgique/France: Ardennes (1996) France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/ Vlaanderen France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/ Vlaanderen (1996) (1996) France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/ France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/ Picardie (1996) Picardie (1996) France/Espana (1996) France/Espana (1996) France/Italia: Corse/Sardegna (1996) France/Italia: Corse/Sardegna (1996) France/Italia: Corse/Toscana (1996) France/Italia: Corse/Toscana (1996) France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og East Sussex (1996) East Sussex (1996) France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Italia/France (1996) Italia/France (1996) Deutschland/France/Suisse. Oberrhein-centre-sud (1995) Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine (1995) (1995) France/Dmilschland PAMINA(1995) France/nmilschland PAMINA(1995) France/Suisse Franche-Comte' (1995) France/Suisse Franche-Comte' (1995) France/Suisse Rhone-Alpes (1995) France/Suisse Rhone-Alpes (1995) |i|<||i^il |i|<||i^il : $F***itte<:: : $F***itte<:: llliill llliill Fornltgtelser Fornltgtelser i||||p||||| i||||p||||| |i||||||i^97|| |i||||||i^97|| i" % i" % eatalinger eatalinger | | 1997 1997 B e t t er BeiaSftger 1994-1997 1994-1997 m m 10,1 10,1 28,1 28,1 8,6 8,6 16,1 16,1 2,2 2,2 21,7 21,7 3,1 3,1 16,9 16,9 7,2 7,2 291,5 291,5 21,7 21,7 45,7 45,7 3,7 3,7 73,5 73,5 7,2 7,2 15,3 15,3 6,1 6,1 173,2 173,2 3,1 3,1 4,8 4,8 3,9 3,9 5,1 5,1 1,1 1,1 10,0 10,0 1,5 1,5 8,5 8,5 2. 2 2. 2 86,2 86,2 5,1 5,1 14,4 14,4 1,8 1,8 31,1 31,1 2,5 2,5 5,2 5,2 2,2 2,2 62,3 62,3 0,0 0,0 0,8 0,8 2,8 2,8 1,0 1,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 2,6 2,6 0,0 0,0 13,8 13,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 3,1 3,1 4,8 4,8 3,9 3,9 5,1 5,1 1,1 1,1 10,0 10,0 1,5 1,5 8,5 8,5 2,2 2,2 84,5 84,5 5,1 5,1 14,4 14,4 1,8 1,8 31,1 31,1 2,5 2,5 5,2 5,2 2,2 2,2 100% 100% 100%, 100%, 100% 100% 100%, 1007o 100% 100% 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100% 100%, 100%, 98% 98% 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100% 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 62,3 62,3 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 0,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,6 6,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 1,6 1,6 2,0 2,0 1,2 1,2 2,0 2,0 0,6 0,6 4,7 4,7 0,8 0,8 2,9 2,9 1,1 1,1 41,8 41,8 2,6 2,6 7,2 7,2 0,9 0,9 15,6 15,6 1,2 1,2 1,6 1,6 0,7 0,7 29,7 29,7 III!! III!! ilii 50% ilii 50% 4 2 %, 4 2 %, 30% 30% 40% 40% 50%, 50%, 47% 47% 50%, 50%, 35% 35% 50% 50% 48% 48% 50% 50% 50% 50% 50%, 50%, 50% 50% 49% 49% 30% 30% 34 %> 34 %> 48% 48% 126,2 126,2 39,5 39,5 30,3 30,3 37,3 37,3 94%, 94%, 1. 3 1. 3 47 47 12% 12% ':;i':ii:. i. \i;':: ':;i':ii:. i. \i;':: 14,0 14,0 6,5 6,5 18,5 18,5 16,4 16,4 15,1 15,1 20,9 20,9 22,8 22,8 17,0 17,0 14,7 14,7 17,6 17,6 9,7 9,7 20,5 20,5 26,6 26,6 5'3 5'3 3. 5 3. 5 5,3 5,3 5,3 5,3 5,3 5,3 7,0 7,0 8,9 8,9 7,0 7,0 7,0 7,0 7,6 7,6 4,9 4,9 7,0 7,0 7,0 7,0 220,4 220,4 80,5 80,5 3. 226,2 3. 226,2 1. 353,1 1. 353,1 5. 3 5. 3 3,0 3,0 5,3 5,3 4,3 4,3 3,9 3,9 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 iTe iTe 0,4 0,4 0,0 0,0 0,6 0,6 23,8 23,8 183,4 183,4 5,3 5,3 3,0 3,0 5,3 5,3 4. 3 4. 3 3,9 3,9 7,0 7,0 8,9 8,9 7,0 7,0 7,0 7,0 7. 0 7. 0 4,9 4,9 7,0 7,0 7,0 7,0 77,6 77,6 800,2 800,2 100% 100% 86% 86% 100% 100% 80% 80% 74% 74% 100",, 100",, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100",, 100",, 100",, 100",, 100". , 100". , 100",, 100",, 9 6% 9 6% 59% 59% 2,7 2,7 1. 5 1. 5 2. 7 2. 7 2,1 2,1 2. 0 2. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,5 0,5 0. 1 0. 1 0. 0 0. 0 0,0 0,0 2,7 2,7 1,5 1,5 2. 7 2. 7 2,1 2,1 2. 0 2. 0 2,1 2,1 2. 7 2. 7 2. 1 2. 1 2. 1 2. 1 2. 1 2. 1 2. 4 2. 4 2. 1 2,1 2,2 2,2 11,5 11,5 108,7 108,7 28,71 28,71 369. 8 369. 8 50% 50% 43% 43% 50% 50% 40% 40% 37% 37% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 3 0 " ,, 3 0 " ,, 30%, 30%, 4H". 48%. 30%, 30%, 32%. 32%. 36% 36% 27% 27% ; ; • • 426,7 426,7 '137,1 '137,1 15,5 15,5 15,5 15,5 1 1% 1 1% 62,2 62,2 27,8 27,8 30,2 30,2 12,5 12,5 38,3 38,3 18,0 18,0 148,4 148,4 142,6 142,6 71,8 71,8 58,2 58,2 80,8 80,8 95,3 95,3 159,1 159,1 51,4 51,4 46,5 46,5 22,1 22,1 14,2 14,2 lT,"6 lT,"6 71,5 71,5 62,4 62,4 33,7 33,7 18,6 18,6 34,1 34,1 45,1 45,1 57,0 57,0 25,2 25,2 23,3 23,3 11. 1 11. 1 7,1 7,1 5,4 5,4 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1 1,1 0. 0 0. 0 10,3 10,3 0,6, 0,6, 6,0 6,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 -0,5 -0,5 0,0 0,0 1,0 1,0 "6,0 "6,0 6,6 6,6 26. 2 26. 2 12,5 12,5 87% 87% 100% 100% 18,0 18,0 100°. , 100°. , 10,0 10,0 19,1 19,1 33,1 33,1 18,2 18,2 34,1 34,1 7,6 7,6 15,1 15,1 22,9 22,9 23,3 23,3 11,1 11,1 7,1 7,1 4,3 4,3 14",, 14",, 31 %, 31 %, 98%. 98%. 98%, 98%, 100% 100% 17% 17% 26%, 26%, 9 1% 9 1% 100%, 100%, 100". , 100". , 100% 100% 80"/,, 80"/,, 0,0 0,0 1. 4 1. 4 0,0 0,0 0,5 0,5 1,5 1,5 7,2 7,2 0,2 0,2 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 3 0,0 0,0 0,4 0,4 I I 0. 0 0. 0 0. 3 0. 3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0% 0% 13. 5 13. 5 3,7 3,7 45% 45% 30% 30% 9. 0 9. 0 50%, 50%, 6. 5 6. 5 1 1. " 1 1. " 10. 1 10. 1 5,5 5,5 10,2 10,2 3. 8 3. 8 7,5 7,5 7,4 7,4 3,3 3,3 1. 3 1. 3 9% 9% ' ?% ' ?% 37%- 37%- 29% 29% 30% 30% 8%, 8%, 13% 13% 29% 29% ,n%, ,n%, 30%, 30%, 3 1% 3 1% 24%, 24%, IRELAND IRELAND Programmer Programmer (9odtand*fs««4ir) (9odtand*fM«4ir) 4>fttt(0St, M a i l " "' M a i l " "' ' • • • " " " "• ' • • • " " " "• "•' "•' , ,m , ,m """"". """"". OP rekmskbistand(1996) OP rekmskbistand(1996) SP Tallacjht hospital (1995) SP Tallacjht hospital (1995) O I' 1. uiillnui, udvikliiKi ,il IfinildiV-liiMei (1!)!M) (')l' 1. nullniiij, udvikliiKi ,il IfinildiV-liiMei (1!)!M) O l 'l nk. iliKlviklinij (1!i:i4) O l 'l nk. iliKlviklinij (1!i:i4) OP Imtustli (195)4) HP Imtustli (195)4) OF' l. ihveivslnfraslriikturer (1994) OF' l. ihveivslnfraslriikturer (1994) OPl"iskeri(1994) OPl"iskeri(1994) OP Menneskelige ressourcer (1994) OP Menneskelige ressourcer (1994) 12,6 12,6 131,3 131,3 i H1(;,(; i »iifi,<; 442,2 442,2 1 872,6 1 872,6 346,9 346,9 170,3 170,3 4 670,1 4 670,1 & F - S f M K« & F - S f M K« fafpKgtelititr faipKgtelititr A»r?xltyMsftr A»r?xltyMsftr 1994-1897 1994-1897 $ $ " it " " it " d»t*)to0*r d»t«JHn«*. r Ifff I f ff ifertsiinQftr ifertsiinQftr 19*4. 1 wr 1994*199* , „, ffity ,„, ffity '" "" '" "" 0,0 0,0 0,0 0,0 277,11 277,11 15,1 15. 1 30,8 30,8 21,6 21,6 23,3 23,3 9,5 9,5 39,4 39,4 784,1', 784,fi 141,1 141,1 599,2 599,2 48,9 48,9 53,1 53,1 26~5,1 26~5,1 1 120,2 1 120,2 100% 100% 100%, 1(10%, 84'",, 84'",, 54%. 54%. 57%, 57%, 45%, 45%, 67%, 67%, 63% 63% 0,0 0,0 0,0 0,0 120,5 120,', 52,4 52,4 157,4 157,4 19,0 19,0 23,7 23,7 297,4 297,4 2,8 2,8 31,5 3 1 /, riUV'l riUV'l 125,5 125,5 520,6 520,6 41,2 41,2 47,6 47,6 1 057,8 1 057,8 30%, 30% H0"„ H0"„ fin's, fin's, 48"',, 48%. 50%. 50% 387a 387a 60%, 60%, 59%, 59%, m m 9,5 9,5 3 9. 4 3 9. 4 9. 1. 1,1 9. 1. 1,1 •x\y,n •xv. ?,n 1 043,3 1 043,3 109,7 109,7 79,1 79,1 1 789,1 1 789,1 199 199 ;";*v:;::*&:;:;':^ :£v>$:#:£:;:::&:#^ OP MiljBtienester (1994) OP Miljotjenester (1994) OP Turisme (1994) OP Turisme (1994) OP Transport (1994) OP Transport (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand I A LT I A LT mm mm ($odk*nde£s«XBr) (gadfc*nde£s«XBr) W>AI*t ,At>AI*T Ireland (1995) Ireland (1995) SttPLOt SttPLOt Ireland (1994) Ireland (1994) mm* mm* Teknisk bistand nationalt net (1997) Teknisk bistand nationalt net (1997) Ireland (1995) Ireland (1995) 1 alt 1 alt PW& PW& Ireland (1994) Ireland (1994) SMV SMV Ireland (1995) Ireland (1995) m*x m*x Ireland (1993) Ireland (1993) URBAN URBAN Ireland (1996) Ireland (1996) I A LT I A LT 9&&tL 9&&tL Ireland/Northern Ireland (1995) Ireland/Northern Ireland (1995) WTGRRSG/R60BN WTGRRSG/R606N Ireland/United Kingdom Northern Ireland (1995) Ireland/United Kingdom Northern Ireland (1995) Ireland/United Kingdom: Wales (1995) Ireland/United Kingdom: Wales (1995) ITALIA ITALIA Reglonale OP'er Reglonale OP'er OPPianura(3)(1997) OPPianura(3)(1997) QT Brindisi (kriseramt omrade) (3) (1997) GT Brindisi (kriseramt omrade) (3) (1997) GT Crotone (3) (1996) QT Crotone (3) (1996) GT Manfredonia (3) (1996) QT Manfredonia (3) (1996) OPAbruzzo(1995) OPAbruzzo(1995) OPAbruzzo(1)(1995) OPAbruzzo(1)(1995) OP Calabria (1) (1995) OP Calabria (1) (1995) OP Campania (1995) OP Campania (1995) SP>ort de Gioia Tauro (3) (1995) SP>ort de Qioia Tauro (3) (1995) OPPuglia(1995) OPPuglia(1995) OPSicilia(1995) OPSicilia(1995) OPBasilicata(1994) OPBasilicata(1994) OP Calabria (1994) OP Calabria (1994) OPMolise(1994) OPMolise(1994) OPSardegna(1994) OPSardegna(1994) Tvasrregionale OP'er Tvasrregionale OP'er OPMil)0(3)(1997) OPMil)0(3)(1997) OP Lutthavnsinf rastrukturer (3) (1997) OP Lutthavnsinfrastrukturer (3) (1997) OP Parkprojekter (2) (1997) OP Parkprojekter (2) (1997) GT Litter®re parker (3) (1997) GT Litter®re parker (3) (1997) OPCivillorsvar(3)(1997) OPCivillorsvar(3)(1997) OP Stotte til producentorganisationer i trugt- og OP Stotte til producentorganisationer i frugt- og gronsagssektoren (1) (1997) gronsagssektoren (1) (1997) OP "MEGA II" (1996) OP "MEGA II" (1996) O P E n e r g i ( 3 ) ( l 9 9 6) O P E n e r g i ( 3 ) ( l 9 9 6) OP Vejtranspoilinlrastruklurer (3) (1996) OP Vejtranspoilinlrastruklurer (3) (1996) OP Industti og service (1995) OP Industti og service (1995) OP Vandressourcer (1995) OP Vandressourcer (1995) OP Turisme (1995) OP Turisme (1995) OP Udhirtdelse af kendskabet til landbrugel (1) (1995) OP IMlnrtdelse at kendskabet til landbrugel (1) (1995) OP "SOS" beskoBttigelse (1994) OP "SOS" beskoBftigelse (1994) OP Teknisk bistand (2) (1994) OP Teknisk bistand (2) (1994) OP Uddannelse af undervisere (1994) OP Uddannelse al undervisere (1994) OP Uddunnekse af migranter (1994) OP Llddunnelse af migranter (1994) OP Undeivisningsminisleiiot (1994) OP Undeivisningsminisleiiot (1994) OPFiskeii(1994) OPFiskeii(1994) OP Forskning - udvikling (1994) OP Forskning - udvikling (1994) (1 ) Enkeltfonds-OP - EUGFL (2) Enkeltfonds-OP - ESF (2) Enkelttonds-OP - ESF (3) Enkeltfondsintervention - EFRU (3) Enkelttondsintervention - EFRU l l l l l l l l l l li l li l 78,0 78,0 463,4 463,4 900,8 900,8 0,5 0,5 125,6 125,6 848,4 848,4 1. 426,6 1. 426,6 0,5 0,5 11. 863,7 11. 863,7 6. 708,4 6. 708,4 $*ml#tø $*ml#tø ;„„„„$}, ;„„„„$}, 37,3 37,3 27,8 27,8 117,1 117,1 88,6 88,6 1,5 1,5 166,7 166,7 168,2 168,2 1,1 1,1 68,4 68,4 69,6 69,6 14,4 14,4 7,8 7,8 66. 1 66. 1 28,8 28,8 22,9 22,9 11,5 11,5 27,7 27,7 463,6 463,6 20,8 20,8 254,8 254,8 412,4 412,4 301,7 301,7 :yWyyyWyl :yWyyyWyl :-9F«rt#tt«r: :-9F*t#tt«r: Fdrpllgtel^r Fdrpllgtel^r l|§|$$$|g§g$ l|§|$$$|g§g$ llliiiliil llliiiliil 0,0 0,0 87,5 87,5 0,0 0,0 0,3 0,3 721,6 721,6 Forpltøt%l**r Forpltøt%l**r 1997 1997 34,0 34,0 256,4 256,4 496,3 496,3 0,5 0,5 3. 683,1 3. 583,1 Fort>«aW««r 1994-1997 1994-1997 M , M M. „ ! $ „ „ „ „„ M , M M. „ ! $ „ „ „ „„ iiiiii Jill! IHli IHli 4 4% 44% 55%, 55%, 557o 557o 100%, 100%, 63% 63% •%• i •%• i Betallrtger Betallrtger fletaH*tg*r fletaH*tg*r llllllli llllllli 1994-1997 1994-1997 liliili 32,0 liliili 32,0 iiiii iiiii MM MM 41%, 41%, 1,2 1,2 74,1 74,1 146,6 146,6 0,1 0,1 892,4 892,4 224,0 224,0 466,3 466,3 0,1 0,1 3. 162,8 3. 162,8 «etating*r «etating*r 1994-1997 1994-1997 MI. MIlftLllll. Mi. MiiftLiiu. 8*t&Httger 8*t&Httger 1997 1997 6. 9 6. 9 12. 4 12. 4 1,1 1,1 0,0 0,0 1,1 1,1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3. 7 3. 7 10,4 10,4 34,6 34,6 53,3 53,3 14,3 14,3 5 1% 5 1% 6,6 6,6 12,6 12,6 41,8 41,8 47%, 47%, 16,9 16,9 33,9 33,9 1,1 1,1 7,5 7,5 8,6 8,6 100%, 100%, 11%, 11%, 12% 12% 7,2 7,2 91 % 91%, 0,3 0,3 0,0 0,0 0,3 0,3 2. 3 2. 3 0,3 0,3 3,8 3,8 4,1 4,1 3,6 3,6 28,8 28,8 100%, 100%, 13,2 13,2 21. 9 21. 9 11,8 11,8 103"/,, 103"/,, 4,1 4,1 8,2 8,2 7 1% 7 1% 12,2 12,2 124,7 124,7 59% 59% 49% 49% 3,1 3,1 46,6 46,6 4. 0 4. 0 88,1 88,1 176,3 176,3 58% 58% 8 12 8 12 136. 6 136. 6 48%, 48%, 52% 52% 21%, 21%, 66% 66% % % 45%, 45%, : : 38%, 38%, 30% 30% 5%, 5%, 6% 6% , , 46%, 46%, ; ; 76% 76% 19% 19% 36% 36% I • 45% 45% 9%, 9%, 24% 24% 265,7 265,7 " "" 146,9 " "" 146,9 160,2 160,2 8476" 8476" 35,9 35,9 " 1376 " 1376 64,0 64,0 25,4 25,4 40%, 40%, 30". , 30". , 0. 5 0. 5 14,2 14,2 14. 6 14. 6 20. 1 20. 1 ii:$jmWtf*i:: ii:$jmWtf*i:: ||$|§$g| ||$|§$g| r«r*«at»i«*r r«r*«at»i«*r Forj. llflt«l*«r Forj. llflt«l*«r lllfiilll lllfiilll l|l'l?*-!";l l;i':?*::i. ij:| mmr'-1; mmr'-1; tort»8«ger tort»8«ger 199*1*97 1 * 9 * 1 9 97 ••'%'•:•:] ••'%'•:•:] i. -,;i'„'i^vi •!,''„ 25,0 25,0 25. 0 25. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 -1. 4 -1. 4 31,1 31,1 278,4 278,4 0. 0 0. 0 348,4 348,4 395,1 395,1 188,7 188,7 166,8 166,8 93,9 93,9 192,6 192,6 5. 71 5. 71 5,0 5,0 26,2 26,2 18,0 18,0 20,0 20,0 0,0 0,0 18,0 18,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 509,4^ 509,4^ 197,8 197,8 0,0 0,0 13. 0 13. 0 144,7 144,7 30,9' 30,9' 74,9 74,9 4,8 4,8 85,2 85,2 31,4 31,4 269,1 269,1 25,0 25,0 25,0 25,0 35. 0 35. 0 25. 0 25. 0 165,5 165,5 92,5 92,5 107. 3 107. 3 455. 6 455. 6 100% 100% 100% 100% " " 100% 100% 100% 100% 100°. , 100°. , 96",. 96",. 45",. 45",. 33". 33". 40,0 40,0 100%, 100%, 552,1 552,1 715,3 715,3 352,1 352,1 290. 8 290. 8 153. 6 153. 6 461,7 461,7 5,7 5,7 5. 0 5,0 26. 2 26. 2 18. 0 18. 0 20,0 20,0 0,0 0,0 21. 7 21. 7 45,3 45,3 28,8 28,8 48"„ 48"„ 53%, 53%, 60". 60". 50". 50". 53%, 53%, 48". 48". 12%, 12%, 100". , 100". , 50"/,. 50"/,. 100"',, 100"',, 33% 33% 0% 0% 30%1 30%1 277o 277o 12%, 12%, 2. 513,3 2. 513,3 97%, " 9 7% 453,2 453,2 22,2 22,2 78,9 78,9 177,4 177,4 37,9 37,9 91,8 91,8 11. 0 11. 0 1 73,7 1 73,7 98,0 98,0 335,0 335,0 52"/. , 52"/. , 17% 17% 49%, 49%, 50% 50% 50% 50% 50% 50% 46%, 46%, !>B%, !>B%, 4 1% 4 1% 43%, 43%, 0,0 0,0 " "o. o1 " "o. o1 10. 5 10. 5 0,0 0,0 43,5 43,5 27,1 27,1 33. 3 33. 3 59. 5 59. 5 12. 0 12. 0 194. 0 194. 0 243,6 243,6 141. 9 141. 9 23. 0 23. 0 57,8 57,8 149. 2 149. 2. • 0. ' 0 2 5 2 5 13. 1 13. 1 0,0 0,0 10,0 10,0 0,0 0,0 oTol oTol 0,0 0,0 0,0 0,0 7,8 7,8 76,6 76,6 0,0 0,0 25,1 25,1 55. 4 55. 4 5,5 5,5 o|o o|o 2,4 2,4 90. 2 90. 2 21,8 21,8 129|2 129^2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 10,5 10,5 12. 5 12. 5 117. 6 11 7. 6 74,4 74,4 75,1 75,1 149,3 149,3 32. 0 32. 0 286,9 286,9 450. 3 450. 3 236. 3 236. 3 103. 2 103. 2 96. 9 96. 9 286,0 286,0. ":>. ":> 2 5 2 5 1. 1,1 1. 1,1 0. 0 0. 0 10,0 10,0 0,0 0,0 1. 8 1. 8 22,7 22,7 14,4 14,4 1 707,4 1 707,4 204,2 204,2 11,1 11,1 68,4 68,4 71,7 71,7 9,0 9,0 8,5 8,5 15,5 15,5 133,9 133,9 57,0 57,0 162,1 162,1 0% 0% 0% 0% 30% 30% 50%, 50%, 71%, 71%, 79",. 79",. 31". 31". 11%, 11%, 80% 80% 25% 25%. «",,. «",, 41"„ 41"„ 18%. 18%. 33% 33% ;<o% ;<o% ti%. ti%. 50% Ml",. 25". 25". 0%, 0%, 17%, 17%, 0% 0% 3% 3% 13%, 13%, 6% 6% 66%, 66%, ' 2 3% ' 2 3% 9% 9% 42%. 42%. 20%, 20%, 12%, 12%, 5"/„ 5%, 2/",. 2/%. 45"/,, 45"/,, 24%, 24%, 21 %, 21 %, 55,3 55,3 73,2 73,2 90,9 90,9 60,6 60,6 365,7 365,7 187,6 187,6 502,0 502,0 25,0 25,0 25,0 25,0 35,0 35,0 25,0 25,0 165,5 165,5 93,9 93,9 241,0 241,0 2 964,9 2 964,9 1. 376,7 1. 376,7 120,0 120,0 2409,6 2409,6 2. 560,1 2. 560,1 1. 125,0 1. 125,0 1. 313,9 1. 313,9 523,5 523,5 1. 808,6 1. 808,6 107,1 107,1 10. 01 10,01 69,9 69,9 29,3 29,3 120,3 120,3 8,2 8,2 120,0 120,0 485. 0 485. 0 498,0 498,0 5. 359,1 5. 359,1 2 008,3 2 008,3 274,9 274,9 231,4 231,4 474,3 474,3 101,3 101,3 245,3 245,3 32. 0 32. 0 471,0 471,0 477,8 477,8 1. 258,2 1. 258,2 40,0 40,0 1 148,4 1 148,4 1. 337,2 1. 337,2 583,2 583,2 580,3 580,3 292,0 292,0 967,1 967,1 48. 61 48. 61 5,0 5,0 52. 4 52. 4 18,0 18,0 60,0 60,0 4,1 4,1 72. 0 72. 0 170. 0 170. 0 249,0 249,0 2. 592,7 2. 592,7 871. 0 871. 0 130,0 130,0 162. 0 162. 0 355. 7 355. 7 76,0 76,0 184,0 184,0 24,0 24,0 300,0 300,0 238,9 238,9 784,0 784,0 200 200 OP Telekommunikation (1994) OP Telekommunikation (1994) OP Jernbanetransport (1994) OP Jernbanetransport (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand I alt I alt » W3 » W3 SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) SPD Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) SPD Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) SPD Lazio 1997-1999 (1997) SPD Lazio 1997-1999 (1997) SPD Liguria 1997-1999 (1997) SPD Liguria 1997-1999 (1997) SPD Lombardia 1997-1999 (1997) SPD Lombardia 1997-1999 (1997) SPD Marche 1997-1999 (1997) SPD Marche 1997-1999 (1997) SPD Umbria 1997-1999 (1997) SPD Umbria 1997-1999 (1997) SPD Piemonte 1997-1999 (1997) SPD Piemonte 1997-1999 (1997) SPD Toscana 1997-1999 (1997) SPD Toscana 1997-1999 (1997) SPD Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) SPD Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) SPD Venogo 1997-1999 (1997) SPD Venogo 1997-1999 (1997) SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) SPD Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) SPD Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) SPD Lazio 1994-1 996 (1994) SPD Lazio 1994-1 996 (1994) SPD Liguria 1994-1996 (1994) SPD Liguria 1994-1996 (1994) SPD Lombardia 1994-1996 (1994) SPD Lombardia 1994-1996 (1994) SPD Marche 1994-1996 (1994) SPD Marche 1994-1996 (1994) SPD Umbria 1994-1996 (1994) SPD Umbria 1994-1996 (1994) SPD Piemonte 1994-1996 (1994) SPD Piemonte 1994-1996 (1994) SPD Toscana 1994-1996 (1994) SPD Toscana 1994-1996 (1994) SPD Valle d'Aosta 1994-1996 (1994) SPD Valle d'Aosta 1994-1996 (1994) SPD Venogo 1994-1996 (1994) SPD Venogo 1994-1996 (1994) 1 alt 1 alt WSIi#-3;!::£l:£^ WSIi#-3;!::£l:£^ Regionale OP'er Regionale OP'er OPAbni?zo(1997) OPAbni?zo(1997) OP Bolzano (1994) OP Bolzano (1994) OP Emilia-Romagna (1994) OP Emilia-Romagna (1994) OP Friuli-Venezia Giulia (1994) OP Friuli-Venezia Giulia (1994) OP Lazio ({994) OP Lazio ({994) OP Liguria "(1994) OP Liguria "(1994) OP Lombardia (1994) OP Lombardia (1994) OP Marche (1994) OP Marche (1994) OP Umbria (1994) OP Umbria (1994) OP Piemonte (1994) OP Piemonte (1994) OP Toscana (1994) OP Toscana (1994) OP Trento (1994) OP Trento (1994) OP Valle d'Aosta (1994) OP Valle d'Aosta (1994) OP Venogo (1994) OP Venogo (1994) Tvserregionale OP'er T v s r r e g i o n a le OP'er Tvaerregionalt OP (1997) Tvaerregionalt OP (1997) OP Nyskabende aktioner (1994) OP Nyskabende aktioner (1994) OP Teknisk bistaridO 994) OP Teknisk bistand 0 9 9 4) OP Uddannelse( 19947 OP Uddannelse( 19947 1 alt 1 alt MAI 4 MAI 4 SPD Arbejdsministeriet (1994) SPD Arbejdsministeriet (1994) M*l fcfcntfvug M *l $Man<ftrug Regionale OP'er Regionale OP'er OP Bolzano F. 867/90 (1996) OP Bolzano F. 867/90 (1996) OP Emilia-Romagna F 866/96(19967 OP Emilia-Romagna F. 866/90(19967 ' " OP Friuli-Venezia Giulia F 866/90(1996) OP Friuli-Venezia Giulia F 866/90(1996) OP Friuli-Venezia Giulia F 867/90 (1996) OP Friuli-Venezia Giulia F 867/90 (1996) OP Lazio F 866/90(1996) OP Lazio F 866/90(1996) OP Lazio F 867/90 (1996) OP Lazio F 867/90 (1996) OP Liguria F 866/90 (1996) OP Liguria F 866/90 (1996) OP Liguria F 867/90 (1996) OP Liguria F 867/90 (1996) OP Lombardia F. 866/90 (1996) OP Lombardia F. 866/90 (1996) OP Lombardia F 867/90 (1996) OP Lombardia F 867/90 (1996) OP Marche F 866/90 (1996) OP Marche F 866/90 (1996) OP Marche F 86 7/90(1996) OP Marche F 86 7/90(1996) OP Marche Water Zoo F 866/90 (1996) OP Marche Water Zoo F 866/90 (1996) OP Umbria F 866/90(1996) OP Umbria F 866/90(1996) OP Umbria F 867/90 (1996) OP Umbria F 867/90 (1996) OP Piemonte F 866/90(1996) OP Piemonte F 866/90(1996) OP Piemonte F 867/90(1996) OP Piemonte F 867/90(1996) OP Toscana F HfiC/'JO (1996) OP Toscana F HfiC/'JO (1996) OP ToscanaF 867/90(1996) OP Toscana F- 867/90(1996) OP l l o l i t ol Hliii/110 (199(1) OP l l o l i t ol Hlili/ll()(1 !)!)(1) 7::V-; ;7:^':7 43«1) 43«1) 7 0% 7 0% 4 7% 4 7% 2 8% 2 8% 3 6% 3 6% 5 0% 5 0% 0% 0% 0% 0% 1 6% 1 6% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 1 6% 1 6% 1 6% 1 6% 1 6% 1 6% 5 0% 5 0% 2 3% 2 3% 5 0% 5 0% 7 3% 7 3% 4 5% 4 5% 6 1% 6 1% 5 5% 5 5% 5 0% 5 0% 5 8% 5 8% 7 2% 7 2% 7 6% 7 6% 4 2% 4 2% 5 0% 5 0% 3 4% 3 4% 1NV 1NV 58% 58% ;«2'\. ;«2'\. 4 1% 4 1% 28% 28% 40% 40% -% -% 2 ~% 2 ~% 2{*% 2{*% 4 2V 4 2V 3 7% 3 7% 5 9% 5 9% 3 9% 3 9% 2 2% 2 2% 5 0% 5 0% 17% 17% 8% 8% IT'S. IT'S. 27% 27% " ' • '• " 3 S% 3 3% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% Sam We Saw We :;;;:;bh^r>:j^fcS: illill illill ForpKgfcfcer ForpKgfcfcer 1111*111111 1111*111111 ^rpKflt*l«r p6rj)«flt*«er l$|$l§^ll l$|$l§^ll l l l l l l l ll l l l l l l l ll 301,6 301,6 I::*;::: I::*;::: iliiW! iliiW! 1834-1687 1834-1687 1. 076,1 1. 076,1 1. 981,6 1. 981,6 376,7 376,7 791,0 791,0 1,1 1,1 29. 600,9 29. 600,9 1,1 1,1 14. 500,8 14. 500,8 85,7 85,7 259,5 259,5 0 ,5 0 ,5 3. 543,3 3. 543,3 14,2 14,2 28,0 28,0 14,8 14,8 41,4 41,4 34,0 34,0 31,0 31,0 17,0 17,0 99,0 99,0 50,9 50,9 13,5 13,5 49,5 49,5 0 ,0 0 ,0 -2,8 -2,8 6 ,5 6 ,5 16,4 16,4 -2,0 -2,0 0 ,0 0 ,0 -3,8 -3,8 14,6 14,6 0,0 0,0 0,1 0,1 0 ,0 0 ,0 " " 6,4 6,4 9,3 9,3 24,7 24,7 20,3 20,3 59. 9 59. 9 "7. 2 "7. 2 85,8 85,8 17,8 17,8 9,6 9,6 23,2 23,2 22,0 22,0 5 ,0 5. 0 1,5 1,5 36,3 36,3 27,1 27,1 21,1 21,1 ~13,8 ~13,8 81,2 81,2 472,2 472,2 644,7 644,7 1,1 1,1 8. 606,8 8. 606,8 14,2 14,2 28,0 28,0 14,8 14,8 41,4 41,4 34,0 34,0 31,0 31,0 17,0 17,0 99,0 99,0 50,9 50,9 13*5 13*5 49,5 49,5 12,0 12,0 8 0% 8 0% 8 2% 8 2% 100% 100% 5 9% 5 9% 100% 100% 7 1% 7 1% 1 9% 1 9% 3 2% 3 2% 100% 100% 100% 100% 3 2% 3 2% 3 2% 3 2% 3 2% 3 2% 100% 100% 4 6% 4 6% 100%J 100%J 18,5 18,5 T 1 3 1% T 1 3 1% 59,0 59,0 81,6 81,6 21,1 21,1 16,6 16,6 24,8 24,8 143,4 143,4 113. 6 113. 6 3. 3 3. 3 48,9 48,9 936,3 936,3 6. 4 6. 4 1 h, / 1 h,,' 99,3 99,3 34,1 34,1 78,2 78,2 27,0 27,0 112,0 112,0 23,5 23,5 19,5 19,5 78,2 78,2 42,0 42,0 18,1 18,1 6 ,3 6 ,3 69,3 69,3 27,1 27,1 30,2 30,2 19,8 19,8 116,0 116,0 822,6 822,6 100% 100% 100% 100% ' ' 100% 100% 135% 135% 142% 142% 100% 100% 100% 100% 599% 599% 100% 100% 6 3% 6 3% ;*0% ;*0% 04% 04% M "„ M " ,. ci4",. ci4",. 64% 64% 64",. 64% 6 4% 6 4% 6 4% 6 4% 6 4% 6 4% 64%l 64%l 6 4% 6 4% 6 4% 6 4% 5 1% 5 1% 6 4% 6 4% 100°. , 100°. 56",. 56",. 56% 56% 50% 50% 6 1% 6 1% 91,3 91,3 62,0 62,0 0,2 0,2 264,0 264,0 370,2 370,2 0 ,3 0 ,3 1. 591,3 1. 591,3 5. 072,9 5. 072,9 7,1 7,1 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 20,7 20,7 17,0 17,0 15,5 15,5 8 ,5 8 ,5 49,5 49,5 25,4 25,4 6,8 6,8 24,8 24,8 0. 0 0. 0 -1,7 -1,7 0 ,0 0 ,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 -4,4 -4,4 -7,4 -7,4 56,3 56,3 48,1 48,1 -2,8 -2,8 0 ,0 0 ,0 7,1 7,1 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 20,7 20,7 17,0 17,0 15,5 15,5 8,5 8,5 49,5 49,5 25,4 25,4 6,8 6,8 24. 8 24. 8 6 ,0 6 ,0 10,3 10,3 26,3 26,3 49,5 49,5 11,6 11,6 6,1 6,1 10,1 10,1 102,8 102,8 85,8 85,8 0,2 0,2 24. 5' 24. 5' 263,6 263,6 608,6 608,6 9,3 9,3 0. 0 0. 0 15. 1 15,1 24,7 24,7 11. 4 11. 4 0. 0 0. 0 6,9 6,9 3. 4 3. 4 I I h h 18,4 18,4 14. 1 14. 1 7,1 7,1 3 ,7 3 ,7 7 ,3 7 ,3 13,6 13. 6 4,8 4,8 0. 0 0. 0 18,1 18,1 161,0 161,0 •12 •12 14,2 14,2 59,5 59,5 22,0 22,0 33,9 33,9 1" 1 1" 1 _ 1?'1 _ 1?'1 *•*, *•*, M M 51,8 51,8 24,1 24,1 16,7 16,7 4 ,9 4 ,9 23. 8 23. 8 13,6 13,6 i',3 i',3 3. 0 3. 0 as. 4 as. 4 363,6 363,6 41,0 41,0 110,1 110,1 187,1 187,1 339,7 339,7 88,2 88,2 86,1 86,1 125,6 125,6 976,4 976,4 511,2 511,2 30,5 30,5 303,6 303,6 39,3 39,3 59,0 59,0 158,4 158,4 219,2 219,2 73,2 73,2 32,0 32,0 37,3 37,3 449,1 449,1 403,1 403,1 1,6 1,6 152,7 152,7 4. 424,4 4. 424,4 45,8 45,8 54,4 54,4 409,8 409,8 118,6 118,6 271,7 271,7 94,0 94,0 389,1 389,1 81,7 81,7 67,7 67,7 271,6 271,6 145,8 145,8 62,7 62,7 30,1 30,1 240,7 240,7 14,2 14,2 39,2 39,2 76,9 76,9 129,5 129,5 34,0 34,0 31,0 31,0 53,1 53,1 309,5 309,5 158,9 158,9 13,5 13,5 107,8 107,8 12. 0 12. 0 14,1 14,1 59,0 59,0 81,6 81,6 21,1 21,1 12,3 12,3 17,4 17,4 143,4 143,4 113,6 113,6 0,6 0,6 48,9 48,9 21,2 21,2 24,5 24,5 184,4 184,4 53,4 53,4 122,3 122,3 A2. 3 42^3 175,1 175,1 36,8 36,8 30,5 30,5 122,2 122,2 65,6 65,6 28,2 28,2 12,4 12,4 108,3 108,3 60,3 60,3 118,9 118,9 "77,8 "77,8 456,8 456,8 2. 997,6 2. 997,6 27,1 27,1 53,5 53,5 3576 3576 " " 205,6 205,6 1. 348,4 1. 348,4 1. 491,8 1. 491,8 422,3 422,3 903,7 903,7 406,7 406,7 164,4 164,4 263,3 263,3 6 5% 6 5% 8 57 8 57 135. 1 135. 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 6. 0 " 6 ,0 "o",0 0,0 0,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0. 0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 8,8 8,8 3,4 3,4 0,5 0,5 8,6 8,6 0 ,7 0 ,7 2 ,3 2 ,3 0 ,3 0 ,3 26,5 26,5 1,2 1,2 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 16,3 16,3 100% 100% 0 ,3 0 ,3 0 ,8 0 ,8 4,1 4,1 0^4 0^4 15,2 15,2 1,2 1,2 10,0 10,0 1,0 1,0 1;,!, 1;,!, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 106% 106% 100"/,. 100"/,. 100% 100% 100'%. 100'%. 100"-,, 100"-,, 1 ()()"„ 1 ()()"„ 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6~6 6~6 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0. 0 0. 0 0. 0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,6 1,6 44,2 44,2 13,3 13,3 "" T. 7 "" T. 7 32,1 32,1 2 ,7 2 ,7 7,5 7,5 1,1 1,1 132,6 132,6 4 ,6 4 ,6 62,7 62,7 1,2 1,2 3,2 3,2 20,4 20,4 "~ Y. 6 "~ Y. 6 82,7 82,7 4,8 4,8 53,0 53,0 4,1 4,1. 10,8. «),H 0,4 0,4 8,8 8,8 3,4 3,4 0,5 0,5 8. 0 8. 0 0 ,7 0 ,7 2 ,3 2 ,3 0,3 0,3 26,5 26,5 1,2 1,2 16,3 16,3 0 ,3 0 ,3 0,8 0,8 4,1 4,1 0^4 0^4 15,2 15,2 1,2 1,2 10,0 10,0 1,0 1,0 i;,. 1. i;,. 1. 201 201 0,1 0,1 i!o i!o 0,2 0,2 " 2. 4 " 2. 4 " 30% " 30% 0,2 0,2 07 07 0,1 0,1 8. 0 8. 0 0 ,4 0 ,4 4 ,9 4 ,9 0,1 0,1 0 ,4 0 ,4 1,2 1,2 0. 1 0. 1 4,6 4,6 0,4 0,4 3,0 3,0 0,3 0,3 2,0 2,0 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 5 0% 5 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30"A. 30% 30% :«)% :m% :¥)"/,. :¥)"/,. MW^^^^^^f^M^^^^i^^^^^M^^^^M MW^^^^^^f^M^^^^i^^^^^M^^^^M OP TrentoF. 867/90(1996) OP TrentoF. 867/90(1996) OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) OP Venogo F. 866/90 (1996) OP Venogo F. 866/90 (1996) OP Venogo F. 867/90 (1996) OP Venogo F. 867/90 (1996) OP Bolzano F. 866/90 (1995) OP Bolzano F. 866/90 (1995) Tvarregionale OP'er Tvarregionale OP'er OP Italia F. 951/97 og 867/90 (1997) OP Italia F. 951/97 og 867/90 (1997) Overslag Italia F. 2328/91 (1995) Overslag Italia F. 2328/91 (1995) 1 alt 1 alt W$ffitiM8^^nMM^^^Mffi@M$$> W$ffitiM8^^nMM^^^Mffi@M$$> SPD Italia (1994) SPD Italia (1994) W8libssi:i:»iis;B^ W8libssi:i:»iis;B^ SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) SPD Liguria (1995) SPD Liguria (1995) SPD Marche (1995) SPD Marche (1995) SPD Piemonte (1995) SPD Piemonte (1995) SPD Bolzano (1994) SPD Bolzano (1994) SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Lazio (1994) SPD Lazio (1994) SPD Lombardia (1994) SPD Lombardia (1994) SPD Umbria (1994) SPD Umbria (7994) SPD Toscana (1994) SPD Toscana (1994) SPD Trento (1994) SPD Trento (1994) SPD Valle d'Aosta (1994) SPD Valle d'Aosta (1994) SPD Venogo (1994) SPD Venogo (1994) 1 alt 1 alt 1 alt 1 alt I n i t i al I n i t i al (!fr«ft4ta$ftt*«**r) ADAPT ADAPT Italia (1995) Italia (1995) mm& mm& Italia (1994) Italia (1994) LEADER LEADER Lazio (1996) Lazio (1996) Liguria (1996) Liguria (1996) Lombardia (1996) Lombardia (1996) Marche (1996) Marche (1996) Molise (1996) Molise (1996) Piemonte (1996) Piemonte (1996) Net (1996) Net (1996) Sicilia (1996) Sicilia (1996) Trento (1996) Trento (1996) Venogo (1996) Venogo (1996) Abruzzo(1995) Abruzzo(1995) Basilicata(1995) Basilicata(1995) Bolzano (1995) Bolzano (1995) Calabria (1995) Calabria (1995) Campania (1995) Campania (1995) Emilia-Romagna (1995) Emilia-Romagna (1995) Friuli-Venezia Giulia (1995) Friuli-Venezia Giulia (1995) Puglia(1995) Puglia(1995) Sardegna (1995) Sardegna (1995) Toscana (1995) Toscana (1995) Umbria (1995) Umbria (1995) Valle d'Aosta (1995) Valle d'Aosta (1995) 1 alt 1 alt fcBSXJA. i;. ;;;: • ^BSXtA. i;. ;;;: • Italia (1995) Italia (1995) iPMfl: ; :'i:'- iPMfl: ; :'::'' Italia (1996) Italia (1996) RECHAR RECHAR Sardegna (1995) Sardegna (1995) Toscana (1995) Toscana (1995) 1 alt 1 alt KOfclVRR KOfclVRR Italia (1996) Italia (1996) P€3ID6ff P*3ID6R Italia (1996) Italia (1996) iiiiiiiii iiiiiiiii ; : ^ l ^ | t ; i; ; : ^ l ^ | t ; i; l l l i l l li l l l i l l li 3,8 3,8 0,7 0,7 72,6 72,6 3,1 3,1 34,9 34,9 714,0 714,0 1. 409,8 1. 409,8 2. 744,9 2. 744,9 1,0 1,0 0,2 0,2 14,5 14,5 0,8 0,8 7,1 7,1 185,6 185,6 457,7 457,7 775,0 775,0 456,4 456,4 134,4 134,4 273,4 273,4 185,3 185,3 431,1 431,1 425,0 425,0 159,2 159,2 311,2 311,2 514,9 514,9 44,0 44,0 36,2 36,2 76,2 76,2 83,5 83,5 43,6 43,6 57,1 57,1 145,7 145,7 " ' 2 5 0 ,3 " ' 2 5 0 ,3 " 40,3 " 40,3 339,5 339,5 728,4 728,4 65,8 65,8 13,9 13,9 1. 020,4 1. 020,4 4. 718,5 4. 718,5 "" "" 75,5 75,5 133,0 133,0 19,9 19,9 4,2 4,2 145,6 145,6 904,7 904,7 46. 846,6 46. 846,6 19. 661,7 19. 661,7 tf) tf) 405,0 405,0 219,7 219,7 640,3 640,3 401,4 401,4 73,9 73,9 18,3 18,3 17,3 17,3 44,6 44,6 18,1 18,1 48,8 48,8 3,1 3,1 65,2 65,2 10,5 10,5 70,5 70,5 31,9 31,9 39,1 39,1 23,4 23,4 47,7 47,7 51,3 51,3 25,1 25,1 17,7 17,7 53,2 53,2 78,0 78,0 65,1 65,1 38,0 38,0 2,2 2,2 19,9 19,9 4,8 4,8 5,5 5,5 10,3 10,3 9,8 9,8 11,3 11,3 2,0 2,0 32,6 32,6 2,7 27 19,9 19,9 16,0 16,0 19,6 19,6 5,9 5,9 23,2 23,2 25,8 25,8 7,7 7,7 6,0 6,0 26,6 26,6 36,4 36,4 18,1 18,1 10,3 10,3 0,6 0,6 ••mpnmm'': ••mpnmm'': 9*t*)lnger 9*t*)lnger IlllHill IlllHill jlfHlt jlfHlt nil 100% nil 100% 1994-1997 1994-1997 :mmm^ :mmm^ 0,3 0,3 •lliill •lliill lili 30%, lili 30%, For^llgtel^r For^llgtel^r 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,0 30,0 92,9 92,9 122,9 122,9 2,8 2,8 5,7 5,7 4,3 4,3 0,0 0,0 0,0 0,0 2,8 2,8 13,1 13,1 0,0 0,0 "o. o "o. o 0,0 0,0 48,9 48,9 4,1 4,1 0,0 0,0 43,2 43,2 122. 0 122. 0 4. 849,9 4. 849,9 ^orpllgfcteer ^orpllgfcteer 1,0 1,0 0,2 0,2 14,5 14,5 0,8 0,8 7,1 7,1 30,0 30,0 210,4 210,4 372,1 372,1 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100% 100%, 100%, 16%, 16%, 46%, 46%, 48% 48% 47,5 47,5 35%, 35%, 40%, 40%, 29% 29% 12%> 12%> 12% 12% 34% 34% 35%, 35%, 11%, 11%, 12% 12% 14% 14% 53% 53% 34% 34% 14% 14% 48% 48% 29% 29% 17,6 17,6 10,5 10,5 9,2 9,2 9,8 9,8 14,7 14,7 19,8 19,8 16,7 16,7 4,8 4,8 10,7 10,7 71. 1 71. 1 6,7 6,7 0,6 0,6 70,3 70,3 262,6 262,6 11. 311,2 11. 311,2 ftwptigtaiMr ftwptiptaiMr 1994-1597 1994-1997 m m 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,1 2,1 15,0 15,0 122,5 122,5 139,7 139,7 2,5 2,5 2,8 2,8 3,7 3,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,6 1,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 olo olo 38,8 38,8 1,1 1,1 0,0 0,0 25. 0 25. 0 73,1 73,1 0,1 0,1 4,4 4,4 0,2 0,2 5,6 5,6 15,0 15,0 181,3 181,3 239,5 239,5 30% 30% 30% 30% 30%, 30%, 80%, 80%, 8%, 8%, 40%, 40%, 3 1% 3 1% 25,6 25,6 19% 19% 8,8 8,8 6,2 6,2 4,6 4,6 4,9 4,9 6,9 6,9 4,4 4,4 8,3 8,3 3,0 3,0 5. 4 5. 4 46,7 46,7 3. 2 3. 2 6,3 6,3 33,6 33,6 136,4 136,4 20% 20% 17%, 17%, 6%, 6%, 6%> 6%> 16% 16% 8% 8% 6%, 6%, 8% 8% 7% 7% 35% 35% 16% 16% 7% 7% 23% 23% 15%, 15%, 33% 33% * * 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,7 0,7 0,0 0,0 1. 3 1. 3 0. 0 0. 0 4,2 4,2 0,9 0,9 o|6 o|6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 4,0 4,0 0,8 0,8 0,8 0,8 0. 0 0. 0 68% 68% * * 2. 316,7 2. 316,7 Bttattaper Bttattaper 1 *T 1**T WW WW 6. 481,7 6. 481,7 tortsftnqtr tortsftnqtr 19*4. 1*97 1**4. 1*»7 (3) (3) 8 17 8 17 37% 37% 134,2 134,2 33% 33% 0,0 0,0 0. 0 0. 0 41. 1 41. 1 19% 19% 67. 6 67. 6 17% 17% 4,2 4,2 3,9 3,9 4,5 4,5 1,9 1,9 0. 3 0. 3 2,6 2,6 2,0 2,0 11,4 11,4 2 2 2 2 6,0 6,0 15,4 15,4 2,4 2,4 4,8 4,8 7. 0 7. 0 3,5 3,5 17 17 1,5 1,5 6,6 6,6 5,1 5,1 1,5 1,5 2,4 2,4 0,5 0,5 2 1% 2 1% 82%, 82%, 82%, 82%, 18% 18% 3",, 3",, 23%, 23%, 100",, 100",, 35%, 35%, 82",, 82",, 30",, 30",, 96%, 96%, 12% 12% 82% 82% 30",, 30",, 14% 14% 22% 22% 25% 25% 25% 25% 14% 14% 8%, 8%, 24%, 24%, 82%, 82%, 91,2 91,2 29% 29% ;i;:i I !-ir; :;;:': ;i;:i I !-ir; :;;:': 14% 14% :i - :. :/' :i - :. :/' • • • • 4,6 4,6 1. 2 1. 2 6. 6 6. 6 0. 0 0. 0. V. V i. e i. e 1. 9 1. 9 1 1% 1 1% 33% 33% 34%. 34%. 9% 9% 1% 1% 11%, 11%, 40%. 40%. 17%. 17%. 31%. 31%. 15%. 15%. 48%, 48%, 6% 6% 35% 35% 15% 15% 7% 7% 1 1% 1 1% 0. 9 0. 9 0,1 0,1 1,3 1,3 0. 8 0. 8 5,7 5,7 0. 8 0. 8 3. 0 3. 0 1. 2 1. 2 2,0 2,0 3. 5 3. 5 1. 8 1. 8 0. 9 0. 9 07 07 3,3 3,3 ^ 12% ^ 12% 12% 12% 2,5 2,5 0,7 0,7 1,0 1,0 0. 2 0. 2 43,8 43,8 7% 7% 4% 4% 10% 10% 27% 27% 14% 14% :•. •! :•. •! : ' i ;. :- ; ;. ;" : ' i ;. :- ; ;. ;". ;. ; • • ' ' • • : : • • ] ] •' •' ; ; h h 7% 7% 0. 4 0. 4 0,0 0,0 0,7 0,7 0,0 0. 0 2,1 2,1 0. 4 0,4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 2. 0 2. 0 0,4 0,4 0. 4 0. 4 0,0 0,0 7,8 7,8 0,1 0,1 46,7 46,7 24%, 24%, ' ' "' 1. 0 "' 1. 0 23,4 23,4 12% 12% 0,9 0,9 1,0 1,0 1 ,* 1 ,* 100",, 100",, 100",, 100",, 100% 100% 21. 6 21. 6 33% 33% 42,8 42,8 46% 46% 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,5 0,5 50%. 50%. 50%. 50%. 50% 50% 10,8 10,8 17% 17% 21,4 21,4 | 23%. | 23%. 843,1 843,1 314,7 314,7 13,3 13,3 m m 82,4 82,4 34,2 34,2 648,5 648,5 192,5 192,5 1,8 1,8 13,2 13,2 16,0 16,0 0,9 0,9 1,0 1,0 1,9 1,9 317,5 317,5 64. 8 64. 8 427,1 427,1 92,3 92,3 0,2 0,2 2,0 2,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,2 0,2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 202 202 f f l l l l l l l l l^ f f l l l l l l l l l^ RBTek 'i RBTek 'i Italia (mal 1-regioner) (1993) Italia (mal 1-regioner) (1993) :'i:' 1:> :'i:' 1:> Italia (mal 2- og 5b-regioner) (1993) Italia (mal 2- og 5b-regioner) (1993) f alt f alt wmu wmu Italia (1996) Italia (1996) I A LT I ALT ftWiiftfcgiiS^^ ftWiiftfcgiiS^^ Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia (1997) (1997) Italia/Osterreich (1997) Italia/Osterreich (1997) Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) Italia: Bekaempelse af tarke (1997) Italia: Bekaempelse af tarke (1997) Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Danubian and South-Eastern European Space (1997) Danubian and South-Eastern European Space (1997) France/Italia: Corse/Sardegna (1996) France/Italia: Corse/Sardegna (1996) France/Italia: Corse/Toscana (1996) France/Italia: Corse/Toscana (1996) Italia/Albanie Puglia (1996) Italia/Albanie Puglia (1996) Italia/France (1996) Italia/France (1996) Itaiia/Suissep996) ltaiia/Suisse"(1996) Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) Ellada Faerdiggorelse af energinet (REGEN) (1995) Ellada Faerdiggorelse af energinet (REGEN) (1995) LUXEMBOURG LUXEMBOURG •i:?:£i:7^ l l l l l l l l l f | $ ^^ 11111111111$^^ SPD Luxemburg 1997-1999 (1997) SPD Luxemburg 1997-1999 (1997) SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) f a it f a it i M & £ 3^ i M & £ 3^ OP Private initiativtagere (1994) OP Private initiativtagere (1994) OP Offentlige initiativtagere (1994) OP Offentlige initiativtagere (1994) I alt I alt iwiHi&iiii JWiHi&iiii SPD Offentlige initiativtagere (1994) SPD Offentlige initiativtagere (1994) WsfcSiiWisiiii^ WsfcSiiWisiiii^ Overslag Luxemburg F. 2328/91 (1995) Overslag Luxemburg F. 2328/91 (1995) SPD Luxemburg F 866 og 867/90 (1994) SPD Luxemburg F 866 og 867/90 (1994) I alt I alt Maj:6i^sii«j(tf M A f i ' j & ^ S J^ SPD Luxemburg (1994) SPD Luxemburg (1994) M ai $b. ;••• y;. • -''i'7: 7771777 77i :7;; •;••:• 7i,;777i7 7: i;: i-ii :7-7777! • i •;; i''' 7'^i-:777ii;777i 7:ii[ ii' M'' 7771 • i •{ MAI $t). ;••• y;. • -''i m^m^ SPD Luxemburg (1994) SPD Luxemburg (1994) I A LT I A LT mm^mmmm^^g^m^mgm^m mm^mmmm^^g^m^mgm^m ^O^M^^^^^^^^^^^^^^^^^MM ^O^M^^^^^^^^^^^^^^^^^MM Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) $te£fcS>^ $te£fcS>^ Luxemburg (1994) Luxemburg (1994) ^ I S S ^^ ^ I S S ^^ Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) $ j W & : 7 ; i ^^ $ j w & : 7 ; i ^^ I HXfMiilMiru (1996) I uxHinlMirg (1996) KOtfVfiR KOtfVfiR Luxeinbiiii) (199 7) Luxeinbiiii) (199 7) RlSiOiR •::•:•:•••••: RlSiOiR •::•:•:•••••: Luxemburg (1997) Luxemburg (1997) mmmiyWmmmmmmmmmmmmM mmmiyWmmmmmmmmmmmmM Luxemburg (1995) Luxemburg (1995) I A LT I A LT '$$R$^^ mmi^ Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ Nederland Rhin-Meuse (1997) Nederland Rhin-Meuse (1997) Holgiiiuo/Fraiice/Luxemburg Wallonie-Lorraine- Holgiiiuo/Fraiice/Luxemburg Wallonie-Lorraine- Luxembutg (1996) Luxembutg (1996) Deutschland/Luxemburg: Euregio (19957 Deutschland/Luxemburg: Euregio (19957 0,8 0,8 0,6 0,6 4,8 4,8 ^ ^ S am fade S am fade omfcost omfcost | | | | | | i| | | | | | | i| iii$§$l§§l iii$§$l§§l P^fpIFgteKer P^fpIFgteKer 1||||||||:| 1||||||||:| i i ' M i; i i ' M i; a b l i n s* aktaliftS»r llliilil lillltllil 1994-1997 1994H997 liiill liiill mBii mBii 86,4 86,4 178,8 178,8 266,2 266,2 43,4 43,4 39,6 39,6 83,0 83,0 337,5 337,5 136,0 136,0 3. 981,6 3. 981,6 1. 540,5 1. 540,5 304,9 304,9 169,2 169,2 27,4 27,4 31,4 31,4 30,5 30,5 36,8 36,8 71,8 71,8 58,2 58,2 178,2 178,2 159,1 159,1 52,7 52,7 189,4 189,4 459,2 459,2 11,8 11,8 15,6 15,6 15,2 15,2 20,9 20,9 33,7 33,7 18,6 18,6 81,5 81,5 57,6 57,6 " 20. 0 " 20. 0 75,8 75,8 183,7 183,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 15,7 15,7 39,9 39,9 13,1 13,1 1 17 1 17 15,2 15,2 20,9 20,9 0,6 0,6 0,0 0,0 0 0, 0 0, 0,0 0,0 - - •— - - •— 6,6 6,6 80,5 80,5 7,9 7,9 4,2 4,2 12,1 12,1 26,4 26,4 463,1 463,1 39,9 39,9 13,1 13,1 11,7 11,7 15,2 15,2 20,9 20,9 33,1 33,1 18,2 18,2 15,5 15,5 15,1 15,1 " 20|6 " 20|6 22,0 22,0 183,7 183,7 18% 18% 10% 10% 15% 15% 19% 19% 30% 30% 24%, 24%, 110%, 110%, 75%, 75%, 100%, 100%, 100%, 100%, 98%, 98%, 98%, 98%, 19%, 19%, 26% 26% 100%, 100%, 29%, 29%, 100% 100% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,8 6,8 15,6 15,6 19,9 19,9 6,5 6,5 5. 8 5. 8 7,6 7,6 10,5 10,5 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,2 2,2 " 0,0 " 0,0 79,4 79,4 6,3 6,3 3,3 3,3 9,6 9,6 20,0 20,0 241,0 241,0 19,9 19,9 6,5 6,5 5,6 5,6 7,6 7,6 10,5 10,5 10,1 10,1 55 55 7,8 7,8 7. 5 7. 5 10,0 10,0 11,0 11,0 161,9 161,9 15%, 15%, 8%, 8%, 12% 12% • • 15% 15% 16% 16% 12% 12% 55%, 55%, 37% 37% 50%, 50%, 50%, 50%, 30%, 30%, 297c. 297c. 10%, 10%, 13% 13% 50% 50% 15% 15% 88% 88% Samlede Samlede SF»$tetfe SF»$tetfe Forpllgtelser Forpllgtelser llliilil IliSI lIllMlIi lIllMlIi ForpHgteUer ForpHgteUer lllllliiiilliiii lllllliiiilliiii •••IliPillPi •••IliPillPi IIP1:' wmm: BibBHnger BibBHnger 77-'i**!^! ll'|7-'1»9l;::'ii|^ •;. :;::ik£ •lilk?:: Betattnger Betattnger 1994-1987 1994-1987 m-Mm ii^iMiiii 4. 9 4. 9 4,3 4,3 9,2 9,2 5. 7 5. 7 7. 0 7. 0 12,7 12,7 06 06 14,4 14,4 0,6j 0,6j 16,2 16,2 50%. 50%. 80%. 80%. 6 1% 6 1% 58%, 58%, 62% 62% 60% 60%. ' '. ' ' 25% 25% *% a?% 25%, 25%. 38% 38% 0,3 0,3 30%, 30%, V. 9 V. 9 32% 32% 47% 47% i'v^77l i'v^77| 30% 30%. : ::V : :. : ::V : 50% 50% 6,2 6,2. : : : : : : • • ; ;. ; ; : :. :. : 65% 65% o,. o,. 22%. 22%. ai ai 3. 4 3. 4 22%, 22%, "!'!!:';':''': "!'!!:';':''': 26% 26% 0,3 0,3 4,7 4,7 50% 50% 29% 29% 9. 8 9. 8 5. 8 5. 8 16,7 16,7 6,0 6,0 7,2 7,2 13,2 13,2 100",. 100",. 109",. 109",. 103% 103% 62% 62% 63°oj 63°oj 62% 62% 0,9 0,9 38% 38% 15,6 15,6 1,0 1,0 16,6 16,6 42°,, 42°,, 3 1% 3 1% 42% 42% 1. 1 1. 1 100",, 100",, 4. 9 4. 9 0. 0 0. 0 4,9 4,9 1. 6 1. 6 2,1 2,1 I I 3,7 3,7 0. 0 0. 0 4,4 4,4 0 , 2J 0 , 2J 4,6 4,6 0,0 0,0 9. 8 9. 8 "~0',2 "~o',2 9,6 9,6 1,4 1,4 1,9 1,9 3,3 3,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1,7 1,7 14,7 14,7 f?rp||g1»k*r f?rp|tø<»h*r 45,3 45,3 18,2 18,2 6 ^6 6 ^6 21,6 21,6 25,3 25,3 46,9 46,9 6,1 6,1 128,4 128,4 20,5 20,5 148,9 148,9 9,8 9,8 5,3 5,3 15,2 15,2 9,7 9,7 11,4 11,4 21,1 21,1 2,3 2,3 36,7 36,7 3,1 3,1 39,8 39,8 37 37 1,1 1,1 25,5 25,5 294,7 294,7 6,0 6,0 85,5 85,5 9P«trfwtte 9P-trf»tte IplPplI; IplPplI; 2,5 2,5 42". , 42". , 58% 58% 1. 5 1. 5 14,8 14,8 49,9 49,9 r^lffltaliter r^lffltaliter Iii9iiiiiirli| Iii9iiiiiiriiii| lflll|lflll; iii|llli^lilli; ii'i ii'i 39,9 39,9 *#i33t8ttg*r *#i33t8ttg*r :«**W**i*' :«**W**i*' i - H M i- i'i^i'Ml- 0, 0, 0,3 0,3 0,3 0,3 1,0 1,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 100%, 100%, 0,3 0,3 100°o 100% 1,0 1,0 100%, 1007o 0,0 0,0 " ' ' 0,3 " ' ' 0,3 7,X 7,X 0,4 0,4 0,3 0,3 Eiivxi^iyiiiiiiiiiiiiSiiiiiiiii Eiivxi^iyiiiiiiiiiiiiSiiiiiiiii 57. 9 57. 9 13,3 13,3 1,0 1,0 67,9 67,9 0,5 0,5 16,1 16,1 11. 4 11. 4 0,0 0,0 11,7 11,7 <W <W 11. 4 11. 4 0,5 0,5 14,1 14,1 e »> 86% 86% 100% 100% 87% 87% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,2 0,2 0,0 0,0 0. 1 0. 1 w 3l4 0,0 0,0 3,8 3,8 •. •. :: i "•;•;•:: :: i "•;•;•:: ;•••; i-: ;•••; i-: • • 426,7 426,7 137,1 137,1 15,5 15,5 15,5 15,5 11%, 11%, 62,2 62,2 30,9 30,9 30,2 30,2 " " 8,0 " " 8,0 0,0 0,0 ôj3 o^ • •. 2 6L2 2 6L2 8,0 8,0 87'!',, 87'!',, 100%, 100%, 0,0 0,0 1,4 1,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0%, 0%, 13,5 13,5 45%, 45%, 2,4 2,4 " 3 0% " 3 0% 203 203 NEDERLAND NEDERLAND •lllllllll^^ MSPSyglix SPD Flevoland (1994) f^$*&*^^ SPD Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) SPD Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) SPD Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) SPD Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) SPD Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) SPD Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) SPD Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) SPD Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) SPD Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) SPD Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) I alt *$Pi>&$P^^ SPD Nerierland (1994) iiiiia^l:;:;^ SPD Nederland (1994) MiM^aiiaWir&rtig'::;;^ Overslag Nederland F. 2328/91 (1995) SrJDTMederiandF""866 og 867790" (1994) I alt j ^ i * *^ SPD Nederland (1994) SPD Friesland (1994) SPD GToningen-Drenthe "(1994) SPD Limburg (1994) SPD Overijssel (1994) SPD Zeeland (1994) I alt I A LT l l l l i l l l l ! ! !^ iJrii||ijip^:':::':':'K^ Nederland (1995) &i£$®^^M®®^^^B^^^^^^$i Nederland (1994) LE^]Bft:::::::v: i'SS^ Teknisk bistand natinrialt net (1997) Drenthe(1995) Flevoland (1995) Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995J Noordwest Friesland (1995) I alt |*)BS^-:-:-:-:':-:-;-:-™:-:-S Nederland (1995) Nederland (1995) Nederland (1996) Nederland (1995) Twente (1995) MN^AN; Rotterdam (1997) IH'echt (1997) "' '""" Amsterdam (1995) Den Haag (1995) fait I A LT Samteds { SF-St»tt<* ] For{nt(gtais«r. | Betatingftt SctatttQer Sii^'jjS^iifjS::;-;] l l l j l ^ l ll 11111 illlfill lltfllltll iWiwiTOWiViffiYI 57,7 38% 24,6 36,2 34,4 21,1 25,4 45,6 54,8 45,3 29,5 44,9 32% 32% 32% 32% 32% 100% 100% 100% 100% 92% 15,7| 24,6 36,2 34,4 21,1 25,4 6,3 4,7 -0,7 3,7 1,8 157,6 19,7 12,3 18,1 17,2 10,5 12,7 21,4 16,7 14,6 8,1 14,6 51,1 34% 12,3 18,1 17,2 10,5 1 27 34,1 46,6 37,9 16,4 32,1 16% 16% 16% 16% 16% 75% 85% 84% 56% 66% 36% 361,6 Mmlmmmi 593,9 54% Mmmi 63% 159,41 146,2 238,0 142,0 519,9 56% 964,9 150,0| 249,7 327,5 354,5 222,2 244,2 173,1 195. 9 16976 102,9 156,4 76,8 113,1 107,3 65,5 79,4 45,6 54,8 45,3 29,5 49,0 2. 196,1 666,2 2. 219,7 935,3 T I f 376,1 156,2 64,7[ 87,0 56% 52,1 63,2 40% f* 1 t 238,7 298,2 S36. 9 28,2 """46,1" 68,3 0,4 "4,6 6,0 21,3 76%! 18", 1" " " "' 45%! 39,3 58%' j 127,5 46,6 0,0 15,5 33% 1,8 6,6 2,3 0,0 9,9 T 1. Y 21,6 ;-;. 1:;;-- 7: 1 2'7 , , 35% 28% ~31%. :. : ;,-: :. :. ; 27% 266,9 157,4 51,7 70,2 49,2 59S. 4 68,7 " " 3 4 ,9 19,1. _ ^ „. 11,8 150,0 7. 016,5 2. 172,7 :;. $^*tø!ti$^: 11. 0 " 0 ,0 ""6,0 2,5 1,8 21,1 423,4 30,3 44% " 57 "~"~16% 13,3 7,4 5,7 62,3 1. 217,3 48% 48% 42% 56% 11,8 22. 1 1,5 3,5 17 0. 8 19,3 381,6 32% 13% 42% 36% 36% 30% 4,6 e7o 5. 6 4,3 44,6 950,4 Beia&fKjer 1»M-14tt7 44% ;;:x;;*7i illlilPillll llllprt. ':' | j 168,9 69,7 i~36,6 L 62,6 0,1 2,8 4,4 ~14,4 13,5 ~3S72 Y~ 26,9 0,0 1,1 2,1 2,6 2,7 10,3 12,0 23,5 1. 0 6,5 6,5 4. 7 4. 7 22,3 L r~ ;. ;:;. :•!• :77;- -A-:-':' '•:'-: ••'::•' ^ 83'8 3,5 23,6 2e76 19,7 0,0 23,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 "0,2 0,0 0,0 4,4 0,0 6,5 6,5 'i ,0 0,4 14,4 11,5 17% 2. 4 8,2 12% 29,5 ,47:,« 16. 4 19. 7 3 1% 0,0 1. 1 2,1 2,5 2,7 " 8,4 100",, 100% 100% 95% 100",. 98% 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 1 0,0 0. 3 0. 6 0. 7 0. 8 2. 6 40'S. : «% 30% 28% 30% 30% 10,5 99% 1. 4 ,1 30% 10,3 100% 12,0 100% 22,5 96% 1,0 low. ~ ' " " 6,5 "6,5 4,7 4,7 100% "100% """"166% 100% 22,3 100% 128,1 68% 0. 0 0,5 0,0 0,0 2,0 2,0 0,3 0,1 ,*' 3. 8 32% *4 36% 0. S h0% 2. 0 2,0 ~1. 4 1. 4 30% 30% 30% 30% 6,7 30% 26% ::':;:::';':'. ::'. ':V:':': 66,0 '^V. V. ^-^'AV^XV^V 0,0 0% 0,0 3,3 " 9 ,7 0"/. , 3 0% 3 0% 10,0 2 8% 4. 3 26,2 0,0 0,0 0,0 " 6 ,0 0,0 I t o i W K W K W i B ^^ Be Igique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ Nederland RNn-Mouse (1997) United Kingdom/Danmark/Sveriye/Nederland/ Deutschland Nordsoen (1997) Belgique/Belgie/Nederland: Euregio Scheldernond (1995) Belgique/Belgie/Nederland: Middengebied (1995) Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse- Rhin (1995) 68,2 137,4 668,0 ; ;';• VyT^. XX Iv. -/;; 220. S m^M^\;:'. ;:. \ 43,1 l ^ ^ M ^ s; 1 | j 426. 7 137. 1 15,5 15,5 11 % j i ] "~ 30,3 22,8 6~S73 f — 71,9 14,5 "'"'"""6,0 ~" 0,0 °>° 14,5 11,1 100'%, 100% 32,4 "106% a3,5 94% 14,5 11,1 32,4 ". 204 toftiatfv (jgotJkendteteeitar) Samf^de omtEost Deutschland/Nederland Ems-Dollard (1995) Deutschland/Nederland: Euregio (1995) Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) m 22,5 22,0 6,4 11,5 62,7 53,6 12,8 23,2 Forplfatelser ^xtptl^iHt Qttalftqpir fieta&nger % • 1997 1994*1997 IB? 0,0 -2,2 0,0 0,0 22,5 19,8 6,4 11,5 WW 100% 90% 100%, 100%, 1997 0,0 0,0 0,0 0,3 1994-1997 : » 6,7 6,6 1,9 3,7 30% 30%, 30%, 33%, ÔSTERREICH ÔSTERREICH mmmmm m § ? % mmmmm m § ? % iifciEoj^^ mm:yyyyyyWl ft Z * ¥ Z m^mmm ** * ¥ * ;i ^ i i ; l 2 j £ j i 3 ^^ w^&ga^^ii^mmMmmM m^mM^^^mmmmyyyWm0 :::::: ^myy^yWmWmmmMmmm^ SPD Burgenland 1995) SPD Burgenland 1995) mmm&sMtmMmmmmmmm i H H ^ ^ i ^ ^ ^ ^ M ^ ^ ^ ^ i S M t ii SPD Niederosterre ch 1995-1999 (1995) SPD Niederosterre ch 1995-1999 (1995) 822,5 822,5 i i i i W il i i i i W il 199,2 199,2 165,6 165,6 i i i i i i li mmmm 22,4 22,4 SPD OberSsterreich 1995-1999 (1995) SPD OberSsterreich 1995-1999 (1995) SPD Steiermark 1995-1999 (1995) SPD Steiermark 1995-1999 (1995) SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) 1 alt 1 alt Ma|*ss;^^ Maf&i-iftS'SSi*;^ SPD Osterreich (1995) SPD Osterreich (1995) 0$m:m:mmmmmmmmmmymmmmmmmmm |Wi»»:*7;ft7:ii7i;:i';7i;^ SPD Osterreich (1995) SPD Osterreich (1995) JiMiMi:&ii4iim JiMiM:$ii4iim Overslag Osterreich F. 2328/91 (1996) Overslag Osterreich F. 2328/91 (1996) SPD Osterreich F 866 og 867/90 (1995) SPD Osterreich F 866 og 867/90 (1995) 1 alt f alt SPD Osterreich (1995) SPD Osterreich (1995) wmmmmymmmmmmmmmmmmm wmmmmmmmmmmm^mmmmmmi SPD Karnten (1995) SPD Karnten (1995) SPD Oberosterreich (1995) SPD Oberosterreich (1995) SPD Salzburg (1995) SPD Salzburg (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Tirol (1995) SPD Tirol (1995) SPD Vorarlberg (1995) SPD Vorarlberg (1995) I alt I alt I A LT I A LT * M >W & & mm $ mmmmm& * M >W ** & mm w mmmmmm * mmM*t&*m ftft:'ft':. ft:ftftiftft'xfti-iftft'i:ft ft' ft ftWS:ft35'ft"?ftft^ftftft:ft:ft ft ft ft yyy\ ft:ft ft:ft Sftftftftft 'ft"- :yyyy-:. yyy»yyyyyyyyyyy\ ft' ft ftWS:ft35'ft"?ftft^ftftftft::ft ft ft ft yyy\ yyy\ ftfti Sftftftftft ft"- yyy[ yy< ft:ftftftftft ::: i f i ^ a f c & i i i i i i i f t i i t ii S ft y. ;:::;:::::;:::::;:;:;:::;:;::;:::::::::::::::::::::t: ftXftftftSftvft^ftftftftftWft ::: i f i ^ a f c & ' i ^ j & i i i ' ii ft ft ft Sft ftft: ft:ftftftftft : mmMttiMm 7. 617,2 7. 617,2 Osterreich (1995) Osterreich ( 1 9 9 5) mmmmmm:myymmmmmmmmmmmmm mmmmmm:mmmmmmmmmmmmmm Osterreich (1995) Osterreich (1995) mmmzmmmmmmmmmmmm® mmmzmmmmmmmmmmmm® Karnten (1996) Karnten (1996) ' ' 67. 0 67,0 46776 467^6 86,6 86,6 10,8 10,8 58,0 58,0 "il",6 "il",6 0,0 0,0 9,9 9,9 101,0 101,0 mmmm mmmm 341,3 341,3 «7:li:l:« mmmm 62,3 62,3 11,6 11,6 wmmmm. wmmmm. 135,6 135,6 ?|iii?|iii!iiisli|i;iii;iiiS|i|isii|: ?|iii?|i:i:ii;i:i:i|i:iiiS|i|i:7i|: 20,9 20,9 mmmm mmmm 797,2 797,2 '•'. 'mm. : '•:mm. 175,0 175,0 1. 264,9 1. 264,9 941,7 941,7 2. 206,6 2. 206,6 334,6 334,6 64,3 64,3 398,9 398,9 15,6 15,6 ::. :m\: :. mm:. :. 762,7 762,7 404,8 404,8 2,0 2,0 mmmm i i i i i i l i ii 111,6 111,6 58,0 58,0 98,5 98,5 16,0 16,0 85,3 85,3 34,4 34,4 7,2 7,2 539,3 539,3 104,2 104,2 629,2 629,2 181,3 181,3 56,3 56,3 2. 679,9 2. 679,9 411,0 411,0 1. 482,1 1. 482,1 49,7 49,7 337,9 337,9 ft:ft;ft:::::ft::::::::::::::-::::: ft:ft;ft:::::ft::::::;:::::::-::::: :i i-ivft ift/ftftftftfttf :: :. ivft ::x:ft:ft:::ft^:ft: iiiftisft'ftliii iftiiiiiiiiiiftgiiiftiiii 25,8 25,8 :-' ;• ::' ;• 49,4 49,4 l i i i ' l l ii l i i i ' l l ii 8,4 8,4 11,6 11,6 mmmmm mmmmm :::::::;:'. :::'. :'. :::'. :::::'. :::,. -'::'. :::::: :::::::;:'. :::'. :'. :::'. :::::'. :::,. -'::'. :::::: 0,0 0,0 lilii»^^^^^ mmmm 0,0 0,0 ?iifi:iSSi:lsftlsî iiiifiSaiiiiiiisiiSiiftiftiii? 0,0 0,0 23,0 23,0 iliiiiiiiiijiiiiiftii: iiiiSftwiiliiiiiiiJiiiiiftiii 2,9 2,9 5. 61 5. 61 4,9 4,9 0. 3 0. 3 14,0 14,0 19,0 19,0 0,5 0,5 2,8 2,8 14,9 14,9 5,3 5,3 1,0 1,0 0,8 0,8 4,3 4,3 1,7 1,7 0,4 0,4 2,6 2,6 64,7 64,7 5,4 5,4 70,1 70,1 0,0 0,0 9,1 9,1 10,0 10,0 11,3 11,3 3,2 3,2 10,1 10,1 5,4 5,4 0,6 0,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0,2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Niederosterreich(1996) Niederosterreich(1996) Oberosterreich (1996) Ober6sterreich(1996) Net (1996) Net (1996) Salzburg (1996) Salzburg (1996) Steiermark (1996) Steiermark (1996) Tirol (1996) Tirol (1996) Vorarlberg (1996) Vorarlberg (1996) Burgenland (1995) Burgenland (1995) I alt I alt ::::;::i:^:i:i;^^:;i:i;^:::^ mmmmm. 265,3 265,3 •;. ;. : • : • • ; :. • :. 32,6 32,6 171. 0 171. 0 36,6 36,6 207,6 207,5 ;77iii7:i7;::i|ii7i|ii7i7lii ;i:i:i:i:i:i7:i:iift:iiii7i|ii7i|:|i|ii 2,0 2,0 mmmmm mmmmm 43,0 43,0 3,2 3,2 7,0 7,0 3,6 3,6 24,2 24,2 95. 4 95. 4 68. 8 68. 8 12,4 12,4 81,2 81,2 0. 0 0. 0 83,8 83,8 51%, 51%, 55,7 55,7 34% 34% mmmm ': ': mmmm 10,3 10,3 100%, 100%, ':' i i - i i i. ' - i ' - i i i i. 17,9 17,9 22,4 22,4 10,8 10,8 34,1 34,1 9,9 9,9 77,2 77,2 100<X, 100% 59%, 59%, 100%, 100%, 76% 76% mm mm 78% 78% i:i;ii:i;iiisiSiiS|iii mmm: 52% 52% 80%, 80%, 80"/. , 80"/. , 39%, 39%, 80%, 80%, 8,6 8,6 22,8 22,8 7. 9 7. 9 67,2 67,2 wmwim wmwim 199,2 199,2 67% 67% mm mmw; 58%, 58%, :;iii;i:::i;iii'ii'ftift:iii. iiii:i: :;iii;i:::i;iiiii'fti:ii:iii. iiii:: 10,5 10,5 19,9 19,9 32% 32%. :•••. :. :•••. : 5 1% 5 1% 57% 57% 62% 62% MP MP 100% 100% iftii;ii'ftft:::;;ift: Sftftftft'ftft? 157,4 157,4 31,7 31,7 189,1 189,1 ii:i|iii:7::i?:::::i:. ;i::7i: ii:7i:7::ift':::i:. ;::7i: 1. 0 1. 0 32. 3 32. 3 41,4 41,4 8,0 8,0 36,3 36,3 16,1 16,1 2,6 2,6 179,6 179,6 848,1 848,1 39% 39% 56% 56% 42% 42% 50% 50% 43%, 43% 47% 47% 36% 36% , , 44% 44% 57% 57% 16,0 16,0 97 97 16. 7 16. 7 2,8 2,8 10,1 10,1 2. 7 2. 7 0. 6 0. 6 58. 7I 58. 7I 298,7 298,7 35. 0 35. 0 19,3 19,3 34,4 34,4 5,6 5,6 31,0 31,0 10,0 10,0 2. 0 2. 0 137. 2 137. 2 47% 47% 49% 49% 47% 47% iiftiftKiiii'fti: iSxSftft'fti: 50% 50% mmm mmm 3 1% 3 1% 33% 33% 35% 35% 35% 35% 36% 36% 29% 29% 28% 28% 33% 33% 44% 44% mmm- mmm- •y. :y:y. yyy. •y. :y:y. yyy. ;:;i;il>|s:;i7iil7 •'iiift^^ijfiiis; •yyWmyyymm •iymymmmm 11,6 11,6 23. 6 23. 6 100%, 100%, mm « ii 100",, 100",, iftlllillllii iftllilillllii &yyyyWyyyyyyy myWrnmyy 0,0 0,0 fti::i::ftift':i:::-::':::::::ft ¥i::i::ftift':;::'::i'::i:':::::: 77ii77l7?ii 77iiw777:7:ii 5. 8 5. 8 ft:':::':"::''':':-;"' is::::'::'::'':':-'"' 19. 4 IM : ". ' : ". ' 50% 50% i. i:i:ii'i. iii. f: i-iftiiiiiii; 80% 80% :' " " " " 6,9 6,9 :' :. ':": '::•::': 0,6 0,6 ": •: :. • • : ; ; : : ' 85",, 85",, 80% 80% i I 91 %, 91 %, 100% 100% 100% 100"o 100°* 100°* 80% 80% 100% 100% 78% 78% 0. 6 0. 6 0. 4 0. 4 0. 0 0. 0 0. 1 0. 1 0,4 0,4 0. 0 0. 0 0,1 0,1 0,2 0,2 2,5 2,5 4. 5 4. 5 4,5 4,5 0,3 0,3 0,8 0,8 4,3 4,3 1. 4 1,4 0,4 0,4 2,0 2,0 88% 88% ;:,:v"::"':'. ,:'"> " v " : : " ' : '. ' : "" 100". 100". mmm mmm 100%, 100%, ;:; i::;:r ••:;:•• • • : : •• :• • : ; : : 100". , 100". , 2,4 2,4 :":!:•. ""•". •"Vftft :?;!;". "":. ;""? 0,0 0,0 0,4 0,4 :•!::;'••!::•• •:;•?"•" m-mm 0,3 0,3 W , T ,r, , r m , r ,r. T rr l,T,T,r„r~. r,r. Trr 1. 4 1. 4 1,9 1,9 •""'"49% " " " 4 9% 35% 35% 1,8 1,8 6,1, 6,1, K K °-i °-i '. 6 '. 6 0. 4 0. 4 0,2 0,2 0. 8 0. 8 8,6 8,6 36% 36% 40% 40% 37% 37% 3 "% 3 "% 24% 24% 48% 48% 3 1% 3 1% 36% 36% 30%, 30%, 777: :'7 7:7;. ;: 777ii'7 ii7 :,:. •; 0,9 0,9 yiyyyyy'yy : v';::':ftft''ft':: '50% '50% ,. ::;:;:::::::: ,. ::;:;:::::::: 47% 47% ^ ^ 100%, 100%, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 97% 97% o. n O. fl ' 1 ' • ' l |9 • , :* •72%. •72%. : ;. :. • : ;. :. • :. - :. -. i i i:i - 'i. i i i:i - 'i 0,2 0,2 0,0 0,0 0,2 0,2 10,7 10,7 1,1 1,1 4,9 4. 9 6,6 6,6 46,6 46,6 30%, 30%, 50% 50% "46% ~46% 62% 62%. :'•. v •y. yy. 'y. y. •. :. : '. :. : 13,1 13,1 110%, 110%, 6,5 6,5 6. 5 6. 5 55%, 55%, Osterreich (1996) Osterreich (1996) mmmmmmMmmmmmmm i m m B ^ ^ m ^ ^ ^ ^ m ^ ^^ Steiermark, Oberosterreich (1996) Steiermark, Oberosterreich (1996) mmtmmmmmmmmmmmmmmw mmtmmmmmmmmmmmmmmw Stoinrrnaik, NiedtHosturreich, Oberosterreich (1996) Ktoinrm. iik, NiedtHosturreich, Oberosterreich (1996) B«+ev, | ,Vl!'!''''u'''!''':'!l!'!'!'M!'!l!'!'!'r!,IV,. !:V"'T',:,rrlrV, m'r"'', x" ' * * ! * *. i i i i i-ivi * * ! * *. i i; i i-ivi • Niedotosterroii. ti, Steiermaik og Vorarlberg (1996) Niedotosterroich, Steiermaik og Vorarlberg (1996) URBAN •:• URBAN •:• (11. 1/(1996) (11. 1/(1996) • • • • i':• :7''':,,:'':':':''';''':'''''•'"''••" i':• :7''':,,:'':':':''';''':''•''•''"•''••" Winn (1995) Winn (1995) fait fait I A LT I A LT mmMomm^sw mmMomm^sw Ilalia0sleireic:h(1997) Italia Oslarreioh (1997) 67 67 72,7 72,7 wmmmm marnai 34,8 34,8 yyyyyx-yy. w-yy: yyyyyx-yy. w-yy: 7,0 7,0 P-'^^^" mmmm: 30,4 30,4 •••mmmm !:7':'l;!7'. '77 16,2 16,2. i':. i777:7li'i:":'i'i. i':. 7i77:7li'i:":'i'i 23,4 23,4 ' 3 1 ,9 ' 3 1 ,9 23,4 23,4 llsiiiiiiiii ll|:iiiiW7i: 9. 0 9. 0 iiiiiiliii^: mmmmm 1,8 1,8 wzwm wmmm: 5,2 5,2 0,4 0,4 :ft":::ft:,:ft:::"!:ft"ft:":ft :ftft:ftft:;:ft:ft:;ftft:ft:ftft-W ftftftWftftftftftftftWftW 0,0 0,0 20,6 20,6 Wy>mmmw Wymmmm 9,0 9,0 'yMMyWi':':ii;. m ftlftyyiftivftSftift«. :;:;::^ 0,7 0,7 71'lliiliiÉii l i l ' l i i i l i i ii 0,8 0,8 WTTTTm"r"'nTT',rrrr W T T TTm"r" 'n T T'T?T rr. ,;. ,. ,,. 0,0 0,0 'i'7i77'i7'::7iW:'!:: 'i':i7i:i7'i77i"::':7'7 0,7 07 0,0 0,0 0,7 0,7 2,6 2,6 3,6 3,6 9,8 9,8 ; : : :; ::i::ii::i::v:iiifti::iiivS::i:::i;i:i::;i riftftftvftiftiftiv^SftftXft: 1. 8 1. 8 7i7;7i:7:. :ii:::i: 7i7:7!!li'ii7i:::i: 5,2 5,2 *7r. ,. v-r»r,r'T,7,,!,!,M" ^ " ' " • r w " " " ! " ' "" ; " • ; ; : : ::' ;' v ; : ; : ; :- •yy•:;. :•':\;- ;w::•:;. ;•'••:!. ••: 2,6 2,6 i ii 77. '::::::•: :': 7:7:7' 77. :;:::•: 3,6 3,6 " 9,8 " 9,8 13,4 13,4 87,1, 87,1, mW. y''myy'. ''ft' Wft'!: ••;':'••"'!::!!! " 65,3 """"" 65,3 1M 1M 291,5 291,5 :vi. ii:i:':ï::;i:ii:S: S:. ::: i :':ï::;i::i:S: 27,4 27,4 90,0 90,0 mmm mmm 11. 8 11. 8 2,6 2,6 7i7iiiii:!i'777'i':'i''7' 77;iii::!'77':':':ii''7' 13,1 13,1 OsltiiiHidiDeulschland/Ellada/ltalia Central, Adiiatic:, OsltiiiHidiDeulschland/Ellada/ltalia Central, Adiiatic. Danubian and South-Eastern European Space (1997) Danubi. in and South-Eastern European Space (1997) Dei itschland/Osterreich (1996) Dei itschland/Osterreich (1996) 36,8 36,8 56,3 56,3 20,9 20,9 24,6 24,6 20,9 20,9 0,6 0,6 20,9 20,9 24,6 24,6 1007,, 1007,, 100%, 100%, 10,5 10,5 3,5 3,5 10,5 10,5 10,9 10,9 50% 50% 44%, 44%, 205 205 foiitaav foiitaav {0ttdk»nidWttMir): Osterreich/Hongrie (1995) Osterreich/Hongrie (1995) dsterreich/Tjekkiet (1995) dsterreich/Tjekkiet (1995) Osterreich/Slovakiet (1995) Osterreich/Slovakiet (1995) Ssterreich/Slovenien (1995) Ssterreich/Slovenien (1995) For^lfgt*la*r Fo^lfgt*la*r ^rpifgtelser pdfplfgt^ser 8*taHi*8#r 8*taHi*8#r m m 11,0 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 28,2 28,2 12,1 12,1 16,0 16,0 22,6 22,6 1997 1397 1994*1997 ' 1984*1*9? ' ^ m 11,0 ^ m 11,0 4,5 4,5 5,5 5,5 9,0 9,0 2,2 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 mm, mm, 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 1*67 1*67 iaa^iS87 iaa^iS87 m 3,3 m 3,3 „\MM, 30% 30% 1,4 1,4 17 17 2,7 2,7 30% 30% 30% 30% 30% 30% 0,7 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 PORTUGAL pragpuanw 9«mtft<t« «F*tatte ForpKgtefcer. Forpltytelser % 1**? m '• m fcetaJSn^tsr : WW • Be&tj&tger W94*199? M*11 Regionale OP'er OP Zone Alqueva (1997) OP Acores (1994) OP Alentejo (1994) OPAIgarve(1994) OP Centra (1994) OP Lisboa e Vale do Tejo (1994) OP Madeira (1994) OP Norte (1994) Tvaerregioanle OP'er GT Statte til lokale investeringer (1995) OP Teknisk bistand (1994) OP Viden og innovation (1994) OP Udvikling at lokalt polentiale (1994) OP Milje/byf ornyelse (1994) OP Uddannelse og beskaeftigelse (1994) OP Infrastrukturer (1994) OP Modernisering af erhvervslivet (1994) OP PRJNESf"(1")"(T9947~ OP Sundhed og social integration (1994) Teknisk bistand I A LT 376,7 872,9 250,6 101,9 490,5 517,2 677,8 729,5 33,3 135,6 203,1 647,0 182,0 76,0 362,0 382,0 374,3 541,1 25,0 101,7 2. 276,2 1 689. 4 941. 6 " 952,3 1. 912,8 3. 979,6 401,9 559,0 1. 407,8 1. 997,9 10. 492,7 '"""" 4. 420,5 40,0 942,3 1. 2 26. 724,8 ' ' » 4 « '; 30,0 705,0 1,1 14. 106,8. ro. 39,0 155,4 36,5 14,9 78,1 88,8 55,0 105,8 0,0 0,0 166. 5 ~ 99,4 246,4 105,0 352. 2 628,0 0,0 l8l",~9 0,3 39,0 528,6 145,0 59,4 275,5 288,8 328,3 423,3 19% 82% 80% 78% 76% 76% 88% 78% 25,0 44,0 1 062,0 100°,. 43% 63",. 181,5 45". 475,8 " "85% 872,3 1 630,5 " " " "2 957,4 30,0 502,9 " 1,1 62% 82% 67",. 100% ' 71"". , 97% 70% 2. 363,2 9. 870,6 F v r p l r g t * l ? tr 1997 forpftfttator <994>1997 (2) (3) 19,5 437,0 120,7 53,2 222,2 229,3 288,0 349,7 7,5 31. 0 865. 3 135. 9 ~" 318,2 10% 68% 66% 70% 6 1% 60% 77% 65% 30% 30% 5 1% 34%, 57% 685. 6 " 49% 19,5 118,4 47,9 15,1 51,0 77,8 79,1 103,5 ""0. 0 0,6 198. 5 73. 9 115. 7 132. 3 628. 9 "1 489,4 482,5 7. 6 102,2 0,0 2 287,3 28. 5 383. 1 0. 8 2. 263,8 7. 962,6 1997 19**4*» m. : 76% 52% 95% 54% 67% 6C% \ * I | I ) | I I | A&APT Portugal (1995) Portugal (1994) tmm Portugal (1995) Portugal (1994) SMV Portugal (1995) Portugal (1995) mm Portugal (1995) wwm Portugal (1995) RES10ER Portugal (1994) mtm Portugal (1993) WBAN L i s l vu on Porto (1995) I A LT INTERREQ/REGEN Portugal: Bekaampelse af torke (1997) Espafla/Portugal (1995) Esparto/Portugal (REGEN naturgas) (T995) ~ SUOMI/FINLAND SUOMI/FINLAND Pj-t>arart»rn«t (06dk*nti*t*w*r) (06dk*nti*t*w*r) Mai 2 Mai 2 SPD Suomi Finland 1997-1999 (1997) SPD Suomi Finland 1997-1999 (1997) SPD Suomi Finland 1995-1996 (1995) SPD Suomi Finland 1995-1996 (1995) fait fait (1) Slatistisk infrastruktur (1) Slatistisk infrastruktur 29,8 21,4 61,8 45. 5 174,5 * 53,2 130,9 29. 3 238,6 125,4 3,0 2. 3 °:< 11,6 39,9 0. 0 1. 4 21. 4J 100% 21,2| 47% 4. 4 7* 1 07 50% 12. 9 28% 50. 6J 39% 20. 5 28. 9 22% 29. 3| 100% 14,4] 12". [ 2,2] 99% 2,2 0. 0 0. 4 8,8 30% ,r 1. 1 50% 161,5 126,5 25,1 105. 5J 83% I I 13,8 86. 7 69% 16,2 14,9 I. f. ,9 9. 7 478,2 204,9 69,6 1. 303,4 50,0 769,2 8,4 755,3 548*2 6,2 552. 0 " 220,0 6, 2,2 0,0 11,8 100,2 6,2 0,0 23,0. * F 4 * t i* Pofj»(iflW<»r Pofj»(iflW<»r 1*W WW 14,0| 100% 9,11 100% I I. 1* 80% 7,3 80% 194,8 95% | 10,0 100,4 49% 21. 1 483,6 42". 64% 6. 2 100% 240,2 216,4 44% 98% 11. 8 80,0 2. 5 50,5 17,8 16. 4 :w% 291,7 38% 2. 5 154. 4 180,3 40% 28% 82% FotiolKjt^aor wttww mum m m »%t*ttttfi«r »%t*ttttfi«r 1994*1997 1994<1t97 1997 1*97 55,2 55,2 17 17 56,9 56,9 55,2 55,2 54,1 54,1 109,3 109,3 4 1% 4 1% 100% 100% 68% 68% 27,6 27,6 15,9 15,9 43,6 43,6 27,6 27,6 45,7 45,7 20% 20% 84% 84% 73,3 73,3 "~39% "~39% (1) (1) 135,3 135,3 54,1 54,1 189,4 189,4 743,6 743,6 346. 4 346. 4 1. 090,0 1. 090,0 206 206 Programme? Pr Gramme? (©adkenctftJsesar) Saroted* Saroted* omkost. omkost. 1997 1997 Forplffltelser Forplfatefser 1994*1997 1994*1997 8*tsfittger 8*tsfittger 1997 1997 $6fe8ft0ftf $6fe8ft0ftf 1994x1997 1994»1997 m m IMrmM<3$ IMrmM<3$ MB MB l l l l. l l l f f l. Mill l l l l. l l l f f l. Mill mm mm mi* mi* SPD Suomi Finland (1995) SPD Suomi Finland (1995) Mai 4 Mal 4 SPD Suomi Finland (1995) SPD Suomi Finland (1995) MftttJa-Jand^rug MftttJa-Jand^rug Overslag Suomi Finland F. 2328/91 (1996) Overslag Suomi Finland F. 2328/91 (1996) SPD Suomi Finland F. 866 og 867/90 (1995) SPD Suomi Finland F. 866 og 867/90 (1995) lalt I alt -jmM&^^wmmm^mmmmm. -jmM&^^wmmm^mmmmm. SPD Suomi Finland (1995) SPD Suomi Finland (1995) WMliSbiiliii^ WMliSbiiliii^ SPD Aland (1995) SPD Aland (1995) SPD Manner-Suomi (1995) SPD Manner-Suomi (1995) 1 alt l a lt M i & i f c i iS M a l S i &S SPD Suomi Finland (1995) SPD Suomi Finland (1995) I A LT I ALT i7i;::i|::3i|||ll:|l|ll^ i;7£i!f!!^ i l i i i l l l W ^ i i l s i i l i l ;;sS i l i i i l l l W ^ i i l s i i l i l ;;sS Suomi Finland (1995) Suomi Finland (1995) eww£mmmmmmmmmmmmmmmmmm:m: eww£mmmmmmmmmmmmmmmmmm:m: Suomi Finland (1995) Suomi Finland (1995) mmmmm::;mmmmmmmmmmmyymmmm mmmmm::;mmmmmmmmmmmyymmmm Teknisk bistand nationalt net (1997) Teknisk bistand nationalt net (1997) Su~om7Rnl"and ("maT^)????""(1996) Su~om7Rnl"and (ma75b)r???"(1996) Suomi Finland (mal 6)???7 (1996) Suomi Finland (mal 6)???7 (1996) l a lt t alt S i i s ^ i ;^ S i i s ^ i ;^ Suomi Finland (1996) Suomi Finland (1996) S B M ^^ S B M ^^ Suomi Finland (1996) Suomi Finland (1996) j^ANiiiiilii^ j^ANiiiiilii^ Helsinki/Vantaa (1997) Helsinki/Vantaa (1997) Joensuu (1996) Joensuu (1996) l a lt I alt I A LT I A LT I ^ E R R I g G f !^ miwiti^^ Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersaen Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersaen (1997) (1997) Suomi Finland/de Raltiske lande: sydfinsk kystomrade Suomi Finland/de Raltiske lande: sydfinsk kystomrade (1996) (1996) Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) Suomi Finland/Rusland. Sydestfiniand (1996) Suomi Finland/Rusland: Sydestfiniand (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia (1996) (1996) Suomi Finland/Sverige: 0 er (1996) Suomi Finland/Sverige: 0 er (1996) Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet (1996) (1996) S iP K!:!':;7";7^ Si&^^^ SPD Angerlandskusten 1995-1999 (1995) SPD Angerlandskusten 1995-1999 (1995) SPDB^rgslagen799"5'7"999Yi995J SPD BVgslagen 19957 999Yll>95) """ """ SPD Blekinge 11995-1999 (1995) SPD Blekinge 11995-1999 (1995) SPD Fyrstad 1995-1999 (1995) SPD Fyrstad 1995-1999 (1995) SPD Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) SPD Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) 1 alt l a lt t^:m-mmmmmm-:mm::mm:mmmmmy'mm t^:m-mmmmmm:mm::mm:mmmmmy'mm SPD Sverige (1995) SPD Sverige (1995) :-:'i--;. 7l'':7'l:7:7:i777^77-7:7'7^^'^-'^-S77 ;'^ :-:'i--;. 7l'':7'l:7:7:i777^77-7:7'7^^'^-'^-S77 ;'^ Mal 4 M « I 4 ' ^ 7' SPD Sverige (1996) SPD Sverige (1996) mi6ww&tmmmmm. mm:mmmmmmm. mi6ww&tmmmmm. mm:mmmmmmm. Overslag Sverige F. 2328/91 (1996) Overslag Sverige F. 2328/91 (1996) SPD Sven'ge F 866 og 867/90 (1996) SPD Sven'ge F 866 og 867/90 (1996) lalt lalt Mal ;g»*rfck»r(i:i;i:::::i;i:i::i m. •: :l • i ^Lto^wimmm-: SPD Sverige (1995) SPD Sverige (1995) " " :mmmm:mm mmmmmmm 167,2 167,2 65% 65% 53,0 53,0 104,3 104,3 40% 40% : : 45,5 45,5 52%, 52%, 15,1 15,1 28,0 28,0 32% 32% 162,8 162,8 19,0 19,0 181,9 181,9 557o 557o 44%, 44%, 64% 64% 99,0 99,0 10,3 10,3 109,3 109,3 150,8 150,8 15,8 15,8 166,7 166,7 : : 51 % 51 % 37% 37% 49% 49% SSSSSiftft: SSSSSiftft: 23,0 23,0 100% 100% 11,5 11,5 18,4 18,4 80% 80% 71,9 71,9 21,9 21,9 55,0 55,0 12,1 12,1 67,1 67,1 0,0 0,0 0,0 0,0 36,9 36,9 36,9 36,9 931,3 931,3 258,4 258,4 318,5 318,5 87,6 87,6 1. 153,9 1. 153,9 359,2 359,2 1. 613,1 1. 613,1 294,2 294,2 43,1 43,1 337,3 337,3 78,5 78,5 23,0 23,0 10,3 10,3 613,8 613,8 624,0 624,0 1. 316,9 1. 316,9 6. 872,2 6. 872,2 SamM* SamM* ililiiiiil ililiiiiil 2,6 2,6 191,4 191,4 194,0 194,0 459,9 459,9 1. 549,6 1. 549,6 ?l;?ft>ftft^l^iiil ?l;?ft>ft?w|^iiil iifiii iifiii 2,6 2,6 100%, 100%, 83,3 83,3 85,9 85,9 44%, 44%, 44% 44% 0,6 0,6 30,2 30,2 30,7 30,7 114,1 114,1 368,8 368,8 272,3 272,3 885,1 885,1 $yWll $yWll mimiim^m:: mimiim^m:: llB'-l-P fflifipllll'ii,!,'!; 59%, 59%, 81,1 81,1 57% 57% 344,3 344,3 9*ta)ln$«r 9*ta)ln$«r i p 7 t * 7' • mjtiff • 51,2 51,2 23,6 23,6 73,7 73,7 33,2 33,2 0,5 0,5 44~3 44^3 " " 3 2 ,1 " " 3 2 ,1 77,0 77,0 0,2 0,2 16\2 16\2 11,9 11,9 2873 2873 8,8 8,8 3,4 3,4 27,9 27,9 10,2 10,2 5,3 5,3 15,5 15,5 11,1 11,1 3,9 3,9 4,0 4,0 7,9 7,9 254,0 254,0 107,5 107,5 3,9 3,9 4,0 4,0 0,0 0,0 0,0 0,0 """"" """"" " " " " " " 6,0 " " 6,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,7 3,7 2,5 2,5 0,8 0,8 3,4 3,4 14,9 14,9 23,6 23,6 100",, 100",, 33,2 33,2 100% 100% 0,0 0,0 16|2 16|2 11,9 11,9 28,1 28,1 0% 0% 100",, 100",, 100",, 100",, 99% 99% 3,4 3,4 100% 100% 11. 1 11. 1 100%, 100%, 2,5 2,5 4,0 4,0 6,5 6,5 106,8 106,8 65%, 65%, 100%, 100%, 82% 82% 98% 98% 0. 0 0. 0 3. 9 3. 9 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1. 1 1. 1 1,3 1,3 0,4 0,4 1,7 1,7 6,7 6,7 ft;|||::;|::fti ft;|||::;|::fti 52%, 52%, 28%, 28%, 1. 4 1. 4 53,0 53,0 54,3 54,3 28% 28% ftfftWttftVftv' ftfftWttftVftv' 163,7 163,7 608,6 608,6 Sctattngar Sctattngar 1994-1997 1994-1997. •I,/,-,*?!,,-. ,,. •I,/,-,*?!,,-. ,, 36%, 36%, 39% 39% % % mi 9,9 9,9 42% 42% 18,5 18,5 56% 56% '['•':'•:'. y'V. ":'•':'•:'. '••'. 'V. 0. 0 0. 0 4,6 4,6 3. 6 3. 6 8,4 8,4 0%. 0%. 30%. 30%. 30%. 30%. 30% 30% 1-1 1-1 33"o 33"o :ii' : ••': i'iii :ii' : ••': 3,3 3,3 1. 3 1. 3 2. 0 2. 0 3,3 3,3 44,6 44,6. , ® >. , ® >. 32% 32% 50% 50% 4 1% 4 1% 4 1% 4 1% 47,5 47,5 25,0 25,0 25,0 25,0 25,0 25,0 100",, 100",, 12,5 12,5 12,5 12,5 50%, 50%, 22. 7 22. 7 "31,8 "31,8 40,7 40,7 29,2 29,2 14,6 14,6 9,5 9,5 6. 1 6. 1 13,9 13,9 9,6 9,6 12,2 12,2 6,6 6,6 4,0 4,0 23,4 23,4 10,5 10,5 2,0 2,0 3,4 3,4 " 1,9 " 1,9 3,4 3,4 1,6 1,6 0,4 0,4 3,8 3,8 6,1 6,1 13,9 13,9 9,6 9,6 12,2 12. 2 100%, 100%, 100",. 100",. 100%, 100%, 100",. 100",. 6,6 6,6 4. 0 4. 0 100",. 100",. 100%, 100%, 10,5 10,5 100% 100% 0,6 0,6 1,0 1,0 0,6 0,6 3. 3 3. 3 1. 8 1. 8 0. 2 0. 2 3. 1 3. 1 1. 8 1. 8 4,2 4,2 2,9 2,9 3. 7 3. 7. \0. \0 1. 2 1. 2 30%. 3(i%, ;«)"„ ;«>"„ ;»%. :»%, ,»0"„ ,»0"„ CV%, 30% 30% ^v ^0% 18,0 18,0 1278 1278 15,0 15,0 24,0 24,0 36,0 36,0 100% 100% 19% 19% 100%, 100%, ' ' 100%, 100%, 100% 100% 106,8 106,8 66% 66%. ;,',;>),,. '•,',;'„<»,, 7,1 7,1 2,7 2,7 "6,2 "6,2 3,8 3,8 5,7 5,7 26,6 26,6 13,3 13,3 " "" 9,1 9,1 " 77,2 " 77,2 12,0 12,0 18,0 18,0 63,6 63,6 74% 74% "14% " l 4% 75%> 75%> 50% 50% 50% 50% 40% 40% 165,6 165,6 48"/i, 48% 68,5 68,5 105,0 105,0 30%, 30%, :i:i;':i;':. ':::: ft'iiftTi. 'ii: 37,5 37,5 22% 22% 0,0 0,0 18,8 18,8 117o 117o 42,2 42,2 11,8 11,8 64,0 64,0 53%, 53%, 50%, 50%, 62% 62% 10,0 10,0 4,0 4,0 14,0 14,0 39,3 39,3 9,4 9,4 48,7 48,7 49%, 49%, 407. , 407. , 47% 47% 40,2 40,2 97%, 97%, 20,0 20,0 32,0 32,0 77%, 77%, 89,5 89,5 321,4 321,4 85,8 85,8 145,5 145,5 161,2 161,2 8 0 3 ,ï 8 0 3 ,ï "". "". 18,0 18,0 67,0 67,0 15,0 15,0 24. 6' 24. 6' 36,0 36,0 160,0 160,0 771,0 771,0 347,0 347,0 612,6 612,6 1 73,0 1 73,0 304,6 304,6 187,8 187,8 492,4 492,4 79,7 79,7 23,5 23,5 103,2 103,2 120,4 120,4 41,4 41,4 "" "" 0,0 0,0 ^ ^ 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 92. 6 92. 6 0,0 0,0 13,0 13,0 0,8 0,8 13,8 13,8 0,2 0,2 207 207 SVERIGE SVERIGE mm<wiyyymyiy^i^^^^^^^^^^^^^^^^i^^^ mm<wiyyymyiy^i^^^^^^^^^^^^^^^^i^^^ 7iif7;7iii7i7:ft|iii|7i|i|i;|:|iiiii^^ i i j f l iH ifiamMe i f i a m Me 7<>m*oJrt. 76iwfM»Jrt. 9F,8tttte 9F,8tttte llffill! llffili! jippijilpp:; i i p p i g p i li |i||l|l|l|| |i||l|l|l|| ::i]r%i[g||0t*iiiia7:! :ii]r%i[g|&t*iiiia;ri:! llill: ilill BataJto0«r Bamirmt il||:l'lM|7|: il||:l'lM|7|: >9«t*««flar >9«t*««flar 1994-1997 1994-1997 lilifS! WBtSS P»<^ittw»r {JEpdkindstaesftr) $»mf*le amkott mm*-: mm*-: F<?rpttetel$*r F<?rpttetel$*r 1997 1997 Forpimtelser Forpimtelser 1994*1997 1994*1997 m m * I 8*tk»t*g*r 1997 1997 mm mm 1994x1997 1994x1997 m m % % **M9» **M9» SPD Gotland (1996) SPD Gotland (1996) SPD Skargarden (1996) SPD Skargarden (1996) SPD Sydostra Sverige (1996) SPD Sydostra Sverige (1996) SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) SPD Vastra Sverige (1996) SPD Vastra Sverige (1996) 1 alt 1 alt itf«9 itf«9 SPD Sverige (1995) SPD Sverige (1995) I A LT I ALT inlHatfr inlHatfr MOAft MOAft Sverige (1995) Sverige (1995) ©WPLO* ©WPLO* Sverige (1995) Sverige (1995) tEAGER LEADER Nationalt net (1997) Nationalt net (1997) Sverige (Mai 5b) (1996) Sverige (Mai 5b) (1996) Sverige (Mai 6) (1996) Sverige (Mai 6) (1996) 1 alt 1 alt PESCA *»ESCA Sverige (1996) Sverige (1996) *MV *MV Sverige (1996) Sverige (1996) KONVIEH KONVIER Karlskoga, Karlsborg (1996) Karlskoga, Karlsborg (1996) wmn wmn Malm6(1996) Malm6(1996) I A LT I A LT IWTERREO^EGEN fMTERREfSttEGEN Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Osterseen Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Osterseen (1997) (1997) United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ Deutschland: Nordsoen (1997) Deutschland: Nordsoen (1997) Danmark/Sverige (1996) Danmark/Sverige (1996) Suomi Finland/Sverige/Norve: Nordkalotten (1996) Suomi Finland/Sverige/Norve: Nordkalotten (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia (1996) (1996) Suomi Finland/Sverige: 0 er (1996) Suomi Finland/Sverige: 0 er (1996) Sverige/Norge: Nordens gnanne baelte (1996) Sverige/Norge: Nordens gr0nne baelte (1996) Sverige/Norge: Q6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) Sverige/Norge: Q5teborg/Bohus/Alvsborg (1996) Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet (1996) (1996) UNITED K I N G D OM UNITED K I N G D OM mmmmmymW0^yW^m:mm mmmmmymW0^yW^m:mm %m^m^^^H^K^^^^^^l^^ %m^m^^^H^K^^^^^^l^^ SPD Highlands and Islands (1994) SPD Highlands and Islands (1994) SPD Northern Ireland (1994) SPD Northern Ireland (1994) SPD Merseyside (1994) SPD Merseyside (1994) Teknisk bistand Teknisk bistand 1 alt 1 alt #fiii|;i8^ #fiii|;i8^ SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) SPD East Midlands 1997-1999 (1997) SPD East Midlands 1997-1999 (1997) SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997- SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997- 1999(1997) 1999(1997) SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) SPD North East England 1997-1999 (1997) SPD North East' England 1997-1999 (1997) SPD Plymouth 1997-1999 (1997) SPD Plymouth 1997-1999 (1997) SPD Thanog 1997-1999 (1997) SPD Thanog 1997-1999 (1997) SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) SPD Wesl Midlands 1997-1999 (1997) SPD Wesl Midlands 1997-1999 (1997) SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) SPD Yoikshire and Humberside 1997-1999 (1997) SPD Yoikshire and Humberside 1997-1999 (1997) 50,1 50,1 30,3 30,3 327,0 327,0 199,7 199,7 120,1 120,1 727,1 727,1 635,0 635,0 4. 162,0 4. 162,0 ftaflKfeâ« ftaflKfeâ« 11,2 11,2 7,2 7,2 49,0 49,0 42,9 42,9 30,7 30,7 141,0 141,0 252,0 252,0 1. 217,6 1. 217,6 $F*f»ttft $F*f»ttft m m 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 4,6 0,0 0,0 0,0 0,0 4,6 4,6 23,7 23,7 134,9 134,9 4Ô9? 11,2 11,2 7,2 7,2 12,5 12,5 8,0 8,0 30,7 30,7 69,5 69,5 80,1 80,1 552,7 552,7 forpttytitair forpttytttair 18*4*1*87 J$l J$l • • 100% 100% 100% 100% 25% 25% 19%, 19%, 100% 100% 49% 49% 32% 32% 45% 45% % % 2,3 2,3 0,0 0,0 5,0 5,0 0,9 0,9 9,1 9,1 17,4 17,4 28,6 28,6 174,0 174,0 BrtaJfogtr 199? 199? 5,7 5,7 2,1 2,1 9,0 9,0 4,9 4,9 18,3 18,3 40,0 40,0 60,0 60,0 368,1 368,1 1994*1997 1994*1997 50% 50% 30% 30% 18% 18% 1 1% 1 1% 60%, 60%, 28% 28% • • 24%, 24%, 30% 30% % _; % _; 28,3 28,3 13. 1 13. 1 50,7 50,7 24,0 24,0 0,5 0,5 71,8 71,8 14,1 14,1 86,4 86,4 0,2 0,2 12,1 12,1 4,0 4,0 16,4 16,4 10,5 10,5 4,0 4,0 48,8 48,8 17,2 17,2 11,4 11,4 3,3 3,3 11,9 11,9 248,1 248,1 5,0 5,0 82,9 82,9 47,5 47,5 25,0 25,0 30,3 30,3 28,0 28,0 29,2 29,2 14,6 14,6 9,5 9,5 13,0 13,0 13,0 13,0 10,8 10,8 14,5 14,5 13,0 13,0 12,2 12,2 6,6 6,6 4,0 4,0 5,5 5,5 5,5 5,5 4,5 4,5 23,4 23,4 10,5 10,5 1. 8 1. 8 3,3 3,3 0,2 0,2 2,1 2,1 0,7 0,7 3,0 3,0 0,0 0,0 4. 2 4. 2 0. 7 0. 7 1,8 1,8 14,9 14,9 25,0 25,0 14,5 14,5 2,4 2,4 3,4 3,4 1,6 1,6 0,4 0,4 2,4 2,4 1,0 1,0 1. 4 1. 4 3,8 3,8 13,1 13,1 100%3 100%3 24,0 24,0 100% 100% 0,2 0,2 12,1 12,1 4,0 4,0 16,4 16,4 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100% 4,0 4,0 100% 100% 17. 2 17. 2 100". , 100". , 100% 100% 5. 0 5. 0 82,9 82,9 100% 100% 100% 100% 0,9 0,9 17 17 0,1 0,1 0,6 0,6 0,2 0,2 0,9 0,9 0. 0 0. 0 1,3 1,3 0,4 0,4 0,5 0,5 6,7 6,7 6,5 6,5 • • 50% 50% 12,0 12,0 50% 50% 0,1 0,1 3,6 3,6 1. 2 1. 2 4,» 4,» 40% 40% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 1. 2 1. 2 30% 30% 5. 2 5. 2 30% 30% '•» '•» 34% 34% 1. 5 1. 5 32,6 32,6 30% 30% 39% 39% 25. 0 25. 0 100% 100% 12. 5 12. 5 12. 5 12. 5 50% 50% 14,5 14,5 13,0 13,0 12,2 12,2 6,6 6,6 4,0 4,0 5,5 5,5 5,5 5,5 4,5 4,5 1007o 1007o 1007o 1007o 100%, 100%, 100% 100% 100%, 100%, 100% 100% 100% 100% 100". , 100". , 10,5 10,5 100",, 100",, 0,0 0,0 0. 7 0. 7 3. 3 3. 3 1,6 1,6 0. 2 0. 2 0,7 0,7 0. 3 0. 3 0,4 0,4 3,1 3,1 0,0 0,0 3. 9 3. 9 37 37 2. 0 2. 0 1. 2 1. 2 17 17 17 17 1. 4 1. 4 0% 0% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30%, 30%, 3. 1 3. 1 30%, 30%, $»«ntedr $»«ntedr 9P*Wtr 9 P * W t* T*lff**l. : T*lff**l. : i i i i i! i i i i i! F<?rptltat»t«r F<?rptltat»t«r I l l l l W l l il I l l l l W l l il Forpttflt«l««r Forpttflt«l««r 1994-1997 1994-1997 i!!!i. ii:ii!i:pi:!i:ii7:i;7i i!!!i. ii:ii!i:pi:!i:ii7:i;7i • • ; ;. ; ; ,% ,% : : totaling** totaling** 1997 1997 7:7#jfc: l$$h mMyy mMyy 1994. 1997 1994. 1997 :::li::7i>!77i;i :::!il>77i 1014,2 1014,2 2. 267,4 2. 267,4 2 114,7 2 114,7 0,2 0,2 6. 396,6 6. 396,6 250,0 250,0 284,5 284,5 326,5 326,5 13,8 13,8 1. 031,3 1. 031,3 629,3 629,3 973,6 973,6 87,5 87,5 81,8 81,8 78,6 78,6 1 045,2 1 045,2 804,8 804,8 1012,1 1012,1 311,0 311,0 1 242. 2 1 242. 2 832. 8 832. 8 0,2 0,2 43,5 43,5 257,0 257,0 152,0 152,0 0,1 0,1 168,3 168,3 883,9 883,9 438,4 438,4 54% 54% 71%, 71%, 53%, 53%, 0,2 0,2 100% 100% 37,8 37,8 137,7 137,7 125,9 125,9 0. 0 0. 0 132. 4 132. 4 627,4 627,4 :<57,4 :<57,4 0. 1 0. 1 1. 117,2 1. 117,2 43% 43% 5 1% 5 1% 43% 43% 22% 22% 47% 47% !:!iii:fti: !:!iii:fti: 1 1% 1 1% jftiiijiiiiigiiiiiftiSi: jftiiijiiiiigiiiiiftiSi: 301,4 301,4 Mmmm Mmmm 10,8 10,8 2. 386,3 2. 386,3 452,6 452,6 siiiiiliiliilS siiiiiliiliilS 21,6 21,6 1. 490,8 1. 490,8 |i;i|i|ii;i:iiii:iiii |i;i|i|ii;i:iiii:iiii 21,6 21,6 36,7 36,7 47,5 47,5 6,1 6,1 57,7 57,7 ""'" " "57,3 ""'" " "57,3 66,4 66,4 38,6 38,6 22,4 22,4 32,4 32,4 93,1 93,1 74,0 74,0 36,7 36,7 47,5 47,5 6,1 6,1 57,7 57,7 57,3 57,3 66,4 66,4 38,6 38,6 22,4 22,4 "32,4 "32,4 93, { 93, { 74,0 74,0 129,4 129,4 62% 62% 21%, 21%, 32%, 32%, 34%, 34%, 100%, 100%, 14%, 14%, 23% 23% 18% 18% 100%, 100%, 100% 100% 100% 100% 21%, 21%, 227. , 227. , 129,4 129,4 """ 32%, """ 32%, 18,4 18,4 23,8 23,8 3,0 3,0 28,9 28,9 28,7 28,7. i3,2. i3,2 19,3 19,3 11. 2 11. 2 16,2 16,2 26,5 26,5 37,0 37,0 64,7 64,7 10,8 10,8 18,4 18,4 23,8 23,8 3,0 3,0 28,9 28,9 28,7 28,7 a3,2 a3,2 10,3 10,3 11. 2 11. 2 1C. 2 1C. 2 26,5 26,5 37. 0 37. 0 64,7 64,7 16% 16% 17% 17% 50% 50% 7%, 7%, 1 1% 1 1% 9%, 9%, un, un, 50%, 50%, 50%, 50%, 6%, 6%, 11%, 11%, 16%. 16%. 101,7 101,7 113,7 113,7 139,9 139,9 6,1 6,1 404,9 404,9 254,4 254,4 378,4 378,4 38,6 38,6 22,4 22,4 32,4 32,4 448,2 448,2 334^ 5 334^ 5 400,7 400,7 208 208 :;ift:$ii:j:j::^ SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) SPD East Midlands 1994-1996 (1994) SPD East Midlands 1994-1996 (1994) SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994- SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994- 1996(1994) 1996(1994) SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) SPD North East England 1994-1996 (1994) SPD North East England 1994-1996 (1994) SPD Plymouth 1994-1996 (1994) SPD Plymouth 1994-1996 (1994) SPDThanog 1994-1996 (1994) SPDThanog 1994-1996 (1994) SPD West Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) SPD West Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) SPD West Midlands 1994-1996 (1994) SPD West Midlands 1994-1996 (1994) SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) SPD Yorkshire and Humbeiside 1994 1996 (1994) SPD Yorkshire and Humbeiside 1994 1996 (1994) I alt I alt m^mMmmmmmmiymmmmmmymymmmm MiifciSSiiiviiiiiiiiSi:^ SPD United Kingdom (1996) SPD United Kingdom (1996) SPD United Kingdom (1994) SPD United Kingdom (1994) I alt I alt Mai 5a»lan<ft>rug Mai 5a»lan<ft>rug Overslag United Kingdom F. 2328/91 (1995) Overslag United Kingdom F. 2328/91 (1995) SPD United Kingdom F 866 og 867/90 (1994) SPD United Kingdom F 866 og 867/90 (1994) I alt I alt MatiSi&fiSfceft^ MatiSi&fiSfceft^ SPD United Kingdom (1994) SPD United Kingdom (1994) Mat 6b Mat 6b SPD Borders Region (1995) SPD Borders Region (1995) SPD Central Scotland / Tayside (1995) SPD Central Scotland / Tayside (1995) SPD Dumfries and Galloway (1995) SPD Dumfries and Galloway (1995) SPD Grampian (1995) SPD Grampian (1995) SPD Lincolnshire (1995) SPD Lincolnshire (1995) SPD Wales (1995) SPD Wales (1995) SPD East Anglia (1994) SPD East Anglia (1994) SPD English Northern Uplands (1994) SPD English Northern Uplands (1994) SPD South West England (1994) SPD South West England (1994) SPD English Midland Uplands (1995) SPD English Midland Uplands (1995) SPD The Marches (1995) SPD The Marches (1995) 1 alt 1 alt 1 alt 1 alt l l l i i f l ii l l l i i f l ii i l i i ' !® i i i i i ' !® ^#F$i|i:ii7:7iiiiilii!lii:ii:ii ^#F$i|i:ii7:7iiiiilii!lii:ii:ii Northern Ireland (1995) Northern Ireland (1995) United Kingdom (1995) United Kingdom (1995) 1 alt 1 alt >^w^;:m:mm s w i ^ l S^ Northern Ireland (1994) Northern Ireland (1994) United Kingdom (1994) United Kingdom (1994) 1 alt 1 alt LEADER LEADER England (1995) England (1995) Highlands and Islands (1995) Highlands and Islands (1995) Northern Ireland (1995) Northern Ireland (1995) Scotland (1995) Scotland (1995) Wales (1995) Wales (1995) 1 alt 1 alt PBSCA PBSCA United Kingdom (1995) United Kingdom (1995) PMV PMV Frujl. tiiilmal 5t> itigionHr (1997) Frujl. tiiilmal 5t> itigionHr (1997) England mal 2 ionium>r (199 7) England mal 2 ionium>r (199 7) Merseysido (199 7) Merseysido (199 7) Highlands (1995) Highlands (1995) Northern Ireland (1995) Northern Ireland (1995) Scotland (1995) Scotland (1995) Wales (1995) Wales (1995) I alt I alt MCHAK MCHAK East Midlands (1995) East Midlands (1995) Eastern Scotland (1995) Eastern Scotland (1995) North East England (1995) " North East England (1995) ~ North West" England (1995) North West" England (1995) 9*i*tf«te 9*i*tf«te lyyW^y%'l lyyW^y%'l SF^Mtt* SF^Mtt* l l l l l l ll l l l l l l ll wotptiQbum wotptiQbum | | | | | | | | : | || | | | | | | | | : | || F^rpllfltelidr F^rpllfltelidr l | | | | l | | || l | | | | l | | || B. taUnger l l l l l l li l l l l l l li iiiii iiiii liiili liiili 100%, 100%, i99li|ii997ii l i i i li l i i i li 57,6 57,6 liiili iiiii lilii 79% lilii 79% 738,0 738,0 177881,7 177881,7 3. 662,0 3. 662,0 4. 012,4 4. 012,4 7. 674,4 7. 674,4 1. 655. 4 1. 655. 4 1 522,1 1 522,1 3. 177,5 3. 177,5 187,6 187,6 195,2 195,2 287,0 287,0 13,5 13,5 818,8 818,8 400,9 400,9 729,0 729,0 61,6 61,6 25,2 25,2 62,2 62,2 983,8 983,8 759,8 759,8 600,7 600,7 204,7 204,7 806,4 806,4 240,8 240,8 l:l:is:ll;lil l i i i s l i i i il 76,6 76,6 64,0 64,0 125. 3 125. 3 96,2 96,2 133,6 133,6 488,2 488,2 132,4 132,4 262,3 262,3 514,3 514,3 33,3 33,3 90,8 90,8 2. 017,0 2. 017,0 28. 015,8 28. 015,8 -, Samlede -, Samlede !::|iW^iirtii' i:::|iW^iirtii' 5,5 5,5 676,4 676,4 681,9 681,9 19,5 19,5 466,8 466,8 486,3 486,3 57,8 57,8 27,9 27,9 31,5 31,5 24,4 24,4 18,8 18,8 160,4 160,4 84,7 84,7 24,6 24,6 74, t 74, t 9,8 9,8 7,0 7,0 12,5 12,5 19,7 19,7 5,2 5,2 73,2 73,2 66,2 66,2 117,9 117,9 5,1 5,1 332,2 332,2 151,1 151,1 291,9 291,9 27,1 27,1 8,9 8,9 24. 2 24. 2 372,8 372,8 '"" 262,7 '"" 262,7 284,8 284,8 4. 693,2 4. 693,2 137,7 137,7 51,2 51,2 188,9 188,9 88,7 88,7 30,4 30,4 25,4 25,4 47,7 47,7 39,5 39,5 53,7 53,7 184,0 184,0 60,0 60,0 108,0 108,0 219,0 219,0 12,2 12,2 40,6 40,6 820,6 820,6 11. 356,0 11. 356,0 3,5 3,5 313,3 313,3 316,8 316,8 12,8 12,8 181,0 181,0 193,8 193,8 25,8 25,8 12,0 12,0 11,4 11,4 8,4 8,4 8,6 8,6 66,2 66,2 11,3 11,3 32,4 32,4 4,9 4,9 3,0 3,0 6,2 6,2 8,5 8,5 2,3 2,3 0,0 0,0 -3,9 -3,9 -1,4 -1,4 0,0 0,0 -1,5 -1,5 0,5 0,5 -6,2 -6,2 0,0 0,0 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -2,2 -2,2 " -2,4 " -2,4 -21^4 -21^4 643,8 643,8 551,3 551,3 -0,1 -0,1 661,2 661,2 26,2 26,2 0,0 0,0 26,2 26,2 0,0 0,0 9,2 9,2 4,1 4,1 16,3 16,3 12,2 12,2 5,6 5,6 54,1 54,1 7,7 7,7 11,7 11,7 26,1 26,1 3,1 3,1 4,4 4,4 164,3 164,3 0,4 0,4 0,0 0,0 0,4 0,4 0. 9 0. 9 41,1 41,1 42,0 42,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 9,3 9,3 27,3 27,3 4,2 4,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 40,9 40,9 " " 73,2 73,2 66,2 66,2 117,9 117,9 5,1 5,1 332,2 332,2 151,1 151,1 291,9 291,9 28,6 28,6 11,3 11,3 24,2 24,2 372,8 372,8 "" 262,1 "" 262,1 284,8 284,8 1007o 1007o 100%, 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100%, 100%, 100%, 100%, 105%, 105%, 126%, 126%, 100%, 100%, 100%, 100%, 7o6%, 7o6%, 100"/,, 100"/,, 2. 704,4 2. 704,4 68% 68% 1. 081,0 1. 081,0 65%, 65%, 1. 522. 0 1. 522. 0 100% 100% 2. 603,0 2. 603,0 82% 82% 22,3 22,3 14,6 14,6 2,1 2,1 0,2 0,2 151,9 151,9 54,1 54,1 72,7 72,7 -0,4 -0,4 -2,5 -2,5 1,8 1,8 152,6 152,6 "" 4,8" "" 4,8" 111,5 111,5 907,3 907,3 288,6 288,6 0,0 0,0 288,6 288,6 88. 0 88. 0 38,6 38,6 64% 64% 75%, 75%, 21,4 21,4 ^~ 6,6 ^~ 6,6 21,4 21,4 126,6 126,6 67% 67% 44. 3 44. 3 50% 50% 20,4 20,4 40,5 40,5 18,0 18,0 8,8 8,8 30,5 30,5 23. 4 23. 4 14,6 14,6 104,1 104,1 16. 31 16. 31 39. 4 39. 4 81,9 81,9 5. 1 5. 1 15,9 15,9 368,0 368,0 59% 59% 35% 35% 64%, 64%, 59",, 59",, 27% 27% 57% 57% 27%^ 27%^ 36% 36% 37% 37% 42% 42% 39%. 39%. 44% 44% 5,0 5,0 3,4 3,4 10,5 10,5 7,3 7,3 5. 9 5. 9 2 17 2 17 5,8 5,8 1 67 1 67 26,1 26,1 I I 1. 71 1. 71 5. 9 5. 9 110,0 110,0 100%, 100%, 22% 22% 23% 23% I I 12,8 12,8 79,0 79,0 91,8 91,8 100% 100% 44% 44% 47% 47% 25,8 25,8 12,0 12,0 11,4 11,4 8,4 8,4 8,6 8,6 66,2 66,2 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100%, 100%, 100% 100% 113'!,, 113'!,, M4%. M4%. 80%, 80%, 100% 100% 100% 100% "106% " ioo% 100%, 100%, 89% 89% 84%, 84%, 957,, 957,, 99%, 99%, 9,3 9,3 27,3 27,3 4,2 4,2 3,0 3,0 6,2 6,2 8,5 8,5 2,3 2,3 61,0 61,0 39,1 39,1 10,9 10,9 25. 6 25. 6 7,9 7,9 0. 8 0. 8 0,0 0,0 0,8 0,8 4. 0 4. 0 32. 5 32. 5 36,4 36,4 " " 0. 0 0. 0 3. 3 3. 3 0,0 0,0 2. 8 2. 8 3,7 3,7 9,8 9,8 6. 8 6. 8 4. 7 4. 7 13,/ 13,/ 2,1 2,1 0,0 0,0 1,9 1,9 0,0 0,0 0,0 0,0 22,3 22,3 18. 2 18. 2 'l7 'l7 1. 1 1. 1 98%, 98%, " " " " ' "' 0,8 " " " " ' "• 0"a 55,4 55,4 99,5 99,5 4,2 4,2 276,7 276,7 130,8 130,8 246,1 246,1 22,8 22,8 5,1 5,1 19,8 19,8 309,9 309,9 216,2 216,2 232,0 232,0 1. 997,7 1. 997,7 288,6 288,6 1 400,3 1 400,3 1. 688,8 1. 688,8 66,3 66,3 30,9 30,9 97,2 97,2 84%, 84%, 84% 84% 84% 84% 83% 83% 87% 87% 84% 84% 84% 84% 57% 57% 82%, 82%, 83%, 83%, 82%, 82%, (}1%. (}1%. 43% 43% ,:i. 'iii:iii'ii ,:i. 'iii:iii'ii 1 7% 1 7% 92%, 92%, 63% 63%. 46% 46% 60% 60% 6 1% 6 1% -;:;;iiii -;:;;iiii 46% 46% ftft;:';:. :;:'ftift: ftft;:';:. :;:'ftift: 40%, 40%, 12. 2 12. 2 7. 3 7. 3 20,0 20,0 15,8 15,8 11. 1 11. 1 56. 2 56. 2 10,4 10,4 33. 6 33. 6 68,5 68,5 3. 6 3. 6 12. 9 12. 9 M O* M O* 6. 192,3 6. 192,3 29% 29% 42% 42% 40% 40% 21%, 21%, 31 %. 31 %. 17% 17% 3 1% 3 1% 3 1% 3 1% 25% 25% 3*% 3*% 3 1* 3 1* 49% 49% % % WTO WTO 50% 50% 8% 8% 1. 8 1. 8 26,6 26,6 28,4 28,4 9. 7 9. 7 9% 9% i ' i ii i i ii 76% 76% 64,0 64,0 737 737 35%, 35%, 39% 39% 7. 5 7. 5 6. 9 6. 9 3,1 3,1 5. 4 5. 4 6,5 6,5 29,4 29,4 2S% 2S% 5"% 5"% 28% 28% 64% 64% 76% 76% 44% 44% 11. 2 11. 2 30%, 30%, 4,7 4,7 13,/ 13,/ 2. 1 2. 1 1,0 1,0 5,0 5,0 2,7 2,7 0. 7 0. 7 29,8 29,8 20,8 20,8 6,1 6,1 12. 8 12. 8 4,3 4,3 41%, 41%, 42%, 42%, 43% 43% 31 %, 31 %, 80%, 80%, 32% 32% 30% 30% 43% 43% 44 % 44 % 52% 52% 497,, 497,, 53%, 53%, 1. 828,1 1. 828,1 Forpltøa1*«r Forpltøa1*«r illllliiilll illllliiilll iiiiiii iiiiiii 66% 66% mm mm ifrm ifrm 1. 649,1 1. 649,1 ft*taHn«»r ft*taHn«»r lliiliiil lliiliiil 1 9 9 * 1 9 97 1 9 9 * 1 9 97 7. 327,1 7. 327,1 }^irj>IK|it»i!»»r }^irj>IK|it»i!»»r illliiiiil illliiiiil mMyimmm mMyimmm iSs:ii|^Bp|ft?ftli: i^iifti^iiiliiii ' ' 3. 5 ' ' 3. 5 69,1 69,1 72,6 72,6 37,4 37,4 " " • • 6|1 6|1 37,4 37,4 100%, 100%, 163,0 163,0 68,7 68,7 110,1 110,1 ""25~3 ""25~3 56,8 56,8 "'" "'" " " 18,0 18,0 46,8 46,8 11,6 11,6 26,0 26,0 8,1 8,1 33,9 33,9 6,9 6,9 2,2 2,2 i',0 " " 1,0 209 209 '^^^^iw^mmmsj^^s^^^^^^Mim^M^mMmM '^^^^iw^mmmsj^^s^^^^^^Mim^M^mMmM Wales (1995) Wales (1995) West Midlands (1995) West Midlands (1995) Western Scotland (1995) Western Scotland (1995) Yorkshire (1995) Yorkshire (1995) 1 alt 1 alt |*0NWS|i |*0NWS|i United Kingdom & Gibraltar (1995) United Kingdom & Gibraltar (1995) *&*!£>«* *&*!£>«* England (1996) England (1996) Wales (1995) Wales (1995) Western Scotland (1995) Western Scotland (1995) ! ? lt l a lt «"«et &**W Northern Ireland (1995) Northern Ireland (1995) United Kingdom (1995) United Kingdom (1995) l a li 1 alt v*$m &***H Brighton (1997) Brighton (1997) Bristol (1997) Bristol (1997) Coventry (1997) Coventry (1997) Leeds (1997) Leeds (1997) East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) East Midlands (Nottingham)"(1996) East Midlands (Nottingham)"(1996) GMLC (Moss"side~and Hulme) (MancTie"sle"r) (1996) GMLC (Moss'sTdVand Hulme) (MancTie"sle"r) (1996) London (Park Royal") (1996)"" London (Park Royal") (1996)"" Merseyside (North Huyton, Liverpool, Nogherton) (1996) Merseyside (North Huyton, Liverpool, Nogherton) (1996) Wales (Swansea) (1996) Wales (Swansea) (1996) West Midlands (Birmingham) (1996) West Midlands (Birmingham) (1996) Western Scotland (Glasgow) (1996) Western Scotland (Glasgow) (1996) Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) Northern Ireland (1995) Northern Ireland (1995) 1 alt 1 alt I A LT I A LT f K A CS ?!3AC& Ireland/Northern Ireland (1995) Ireland/Northern Ireland (1995) £9&&R&M$ftN £9&&R&M$ftN United KingdoTi/Danmark/Sverige/Nederland/ United KingdoTi/Danmark/Sverige/Nederland/ Deutschland: Nordseen (1997) Deutschland: Nordseen (1997) France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og East Sussex (1996) East Sussex (1996) France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) Ireland/United Kingdom. Wales (1995) Ireland/United Kingdom. Wales (1995) United Kingdom/Maroc: Gibraltar (1995) United Kingdom/Maroc: Gibraltar (1995) EUROPA EUROPA F^llat*)aer F^llat*)aar llllllplll llllllplll l i l l l l l tl l i l l l l l tl 24,3 24,3 fiotafingsr fiotafingsr !|ii%77 !|ii%77 8«t»UnQ*r 8«t»UnQ*r |||!i$|||i |||!i$|||i I!!!! I!!!! Wm Wm 96%, 96%, 1994-1997 1994-1997 l l i i i l l! lllftiill! 10,2 10,2 ft>wTv""vTv7vftv |i$§|$l$l |i$§|$l$l i i i i i l ll i i i i i l ll 57,3 57,3 30,9 30,9 7,5 7,5 106,4 106,4 412,4 412,4 25,2 25,2 14,1 14,1 3,5 3,5 49,5 49,5 184,7 184,7 307,7 307,7 136,9 136,9 54,3 54,3 35,0 35,0 27,9 27,9 117,2 117,2 10,1 10,1 79,0 79,0 89,1 89,1 9,4 9,4 11,5 11,5 9,5 9,5 9,6 9,6 17,3 17,3 - - - -- - - - -- 16,3 16,3 40,1 40,1 11,7 11,7 20,6 20,6 32,7 32,7 14,8 14,8 27,9 27,9 24,7 24,7 15,7 15,7 1 17 1 17 62,2 62,2 5,1 5,1 36,7 36,7 41,8 41,8 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 8,0 8,0 6,8 6,8 8,0 8,0 7,7 7,7 19,5 19,5 5,6 5,6 8,0 8,0 13,6 13,6 6,8 6,8 19,4 19,4 " " 254,0 254,0 2. 746,7 2. 746,7 121,4 121,4 1. 219,9 1. 219,9 3,8 3,8 1,1 1,1 0,5 0,5 35,5 35,5 79,0 79,0 81,1 81,1 5,4 5,4 2,2 2,2 1,3 1,3 8,9 8,9 1,3 1,3 3,1 3,1 4,6 4,6 3,4 3,4 3,5 3,5 3,1 3,1 3. 4 3. 4 1. 6 1. 6 f,2 f,2 ~ao ~o. b 1,5 1,5 2,2 2,2 0,0 0,0 1. 6 1. 6 3,7 3,7 0,0 0,0 2,4 2,4 27,5 27,5 290,4 290,4 - - 13,8 13,8 3,5 3,5 40,9 40,9 166,1 166,1 98%, 98%, 100%, 100%, 83%, 83%, 90% 90% 93,6 93,6 68%, 68%, 24,4 24,4 15,2 15,2 11,5 11,5 51,0 51,0 5,1 5,1 35,5 35,5 40,6 40,6 3,4 3,4 3,5 3,5 3. 1 3. 1 3,4 3,4 8,0 8,0 6,8 6,8 8,0 8,0 77 77 99%, 99%, 97%, 97%, 98%, 98%, 98% 98% 100%, 100%, 97%, 97%, 97% 97% 75%, 75%, 77% 77% 69% 69% 75%. 75%. 100". 100". 100% 100% 100% 100% 100",. 100",. 19,5 19,5 100% 100% 0,0 0,0 0,6 0,6 0,4 0,4 3,7 3,7 25,9 25,9 8,0 8,0 27 27 0,0 0,0 0,6 0,6 3,3 3,3 2,1 2,1 1,6 1,6 3,6 3,6 17 17 17 17 1,6 1,6 17 17 0. 8 0. 8 0. 6 0. 6 0. 0 0. 0 0,8 0. 8 1,1 1,1 5,6 5,6 8,0 8,0 13,6 13,6 6. 8 6. 8 19,4 19,4 116,7 116,7 797,1 797,1 100% 100% h 6,0 h 6,0 100%, 100%, 100%, 100%, 100". , 100". , 100% 100% 96% 96% 65% 65% 0,8 0,8 1. 8 1. 8 0,0 0,0 0,7 0,7 13,3 13,3 130,3 130,3 412,4 412,4 301,7 301,7 53,3 53,3 176,3 176,3 58% 58% 81. 2 81. 2 136. 6 136. 6 30,3 30,3 14,5 14,5 80,8 80,8 95,3 95,3 265,7 265,7 146,9 146,9 1. 7 1. 7 34,1 34,1 45,1 45,1 160,2 160,2 84,6 84,6 14,5 14,5 0,0 0,0 0,6 0,6 35. 9 35. 9 13. 6 13. 6 0,0 0,0 14,5 14,5 100%, 100%, 34,1 34,1 7,6 7,6 64,0 64,0 25,4 25,4 100% 100% 17% 17% 40% 40% 30",, 30",, 07 07 100% 100% 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 3 0. 3 0,5 0,5 14. 2 14. 2 do do 0. 0 0. 0 " " 10. 2 10. 2 3. 8 3. 8 14,6 14,6 20,1 20,1 0,2 0,2 4 1% 4 1% 49% 49% 55%, 55%, 13% 13% 38% 38% 6,9 6,9 1,9 1,9 6,5 6,5 69,6 69,6 14,2 14,2 10%, 10%, 12,2 12,2 6,5 6,5 5,7 5,7 24,4 24,4 3,9 3,9 17,8 17,8 21,7 21,7 1 7 1 7 1. 7 1. 7 1,6 1,6 1,7 1,7 4,0 4,0 3. 4 3. 4 4. 0 4. 0 3,8 3,8 97 97 2. 8 2. 8 4,0 4,0 0. 8 0. 8 3. 4 3. 4 7. 6 7. 6 56,3 56,3 368,5 368,5 49% 49% 4 1% 4 1% 49% 49% 47% 47% : : 77% 77% 48%, 48%, 62% 62% 38% 38% 38% 38% 34% 34% 38% 38% 50% 50% 60% 50% 60% 60% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 60% 60% 50% 50% 50% 50% 39% 39% 46% 46% 29% 29% ; ; 45% 45% 0% 0% 30% 30% 8% 8% 9% 9% 24% 24% 30% 30% *. :i *. :i w# w# *«»««* *«»««* (gioc'fcffmtetMs&f} (3^(c«n<*itMsar} daix?lt<l« daix?lt<l« -onwtwtv -ØHJJKM& Staftite Staftite ForpHgtotow ForpHgtotow 1997 1997 Forpttgtelstr Forpttgtelstr 1994-1887 1994x1997 % % • • t e i f a g tr • • t e i f a g tr 1997 1997 tttsttoger tttsttoger 1994*4997 1994**997 ,„,„„„$. , ,„,„„„$. , „Mtt „Mtt » • • • •• » • • • •• * # « Pw * # « Pw Net (1994) Net (1994) flBSCA flBSCA Tvaernationalt projekt Amble Dabs Prqect (UK/E/P) (1997) Tvaernationalt projekt Amble Dabs Prqect (UK/E/P) (1997) Tvrsrnationalt projekt: Development of software to Tvrsrnationalt projekt: Development of software to exchange auction information (B/NL) (1997) exchange auction information (B/NL) (1997) Tvaernationalt projekt: Diversification by developing new Tvasrnationalt projekt: Diversification by developing new markogs by new technology (D/DK) (1997) markogs by new technology (D/DK) (1997) Tvaernationalt projekt: Electronic chart display and Tvaernationalt projekt: Electronic chart display and information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) TvcBrnationalt projekt. Information exchange bogween TvcBrnationalt projekt. Information exchange bogween auction and remote markogs (B/F/E) (1997) auction and remote markogs (B/F/E) (1997) Tvi»rnationalt projekt L'iititurismo come strumento di Tvi»rnationalt projekt L'iititurismo come strumento di sviluppo nulla (l/GR) (1997) sviluppo nulla (l/GR) (1997) Tveernationall projekt: RECIPE (E/P) (1997) Tveernationall projekt: RECIPE (E/P) (1997) Tvaernationalt projekt: Reseau Langoustines (F/UK) (1997) Tvaernationalt projekt: Reseau Langoustines (F/UK) (1997) Tvaernationalt projekt: Technical support development in Tvaernationalt projekt: Technical support development in waterfood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) waterfood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) TycBrnationalt projekt: Aqualine (1996) TycBrnationalt projekt: Aqualine (1996) Tvaernationalt projekt: Maisons de la Mer (1996) Tvaernationalt projekt: Maisons de la Mer (1996) Tvawnationalt projekt. Maredunog (1996) Tvawnationalt projekt. Maredunog (1996) Tvaernationalt projekt: Peche-Fish Co (1996) Tvaernationalt projekt: Peche-Fish Co (1996) Tvaernationalt projekt Rogifour (1996) Tvaernationalt projekt Rogifour (1996) 1 alt 1 alt rø rø """" """" 16,0 16,0 16,0 16,0 '""" " '""" " 2,9 2,9 ' ' 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 01 01 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 0,4 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 00 0,1 0,1 0,1 0,1 0. 1 0. 1 01 01 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0. 3 0. 3 0,1 0,1 00 00 0,3 0,3 1,6 1,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,7 0,7 210 210 10,7 10,7 67% 67% 2. 9 2. 9 ' ' ' ' -. 6 -. 6 48% 48% 0,0 0,0 100% 100% 0,0 0,0 100%, 100%, 0,0 0,0 100°. , 100°. , 0,1 0,1 100% 100% 0,1 0,1 100% 100% 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,7 0,7 100"/,, 100"/,, 100% 100% 100%, 100%, 100% 100% 100"/,, 100"/,, 100"/,, 100"/,, 100%, 100%, 100%, 100%, 100% 100% 100% 100% 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1. • • ' •. ' •. ' ' ; ;. ;. ; 'ft': 'ft': 0. 0 0. 0 0% 0% 0,0 0,0 0%, 0%, 0. 0 0. 0 0% 0% 00 00 0% 0% 0. 0 0. 0 0%, 0%, 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0"„ 0"„ 0% 0% 0% 0*% ox, ox, 70%, 70%, 40%, 40%, 40% 40% 0% 0% 40%, 40%, 17% 17% PBACfi Ireland/Northern Ireland (1995) fl^ÉRftEQfiRÉSewi^ Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ Samlede XX&tiik0Mx SF-statte Forpligtelser | i | i i | | | i i| lllilil Forpligtelser :||ill Betalinger | | | | S | | : | :| ••llfflPIII Betalinger 1994-1887 llill: RIPS! 412,4 301,7 53,3 176,3 58% 81,2 136,6 45%. 15,5 1 1% 0,0 0,0 0%. 25,0 100% 12,5 12,5 50% Nederland: Rhin-Meuse (1997) 426,7 137,1 Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: 0stersoen (1997) Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia (1997) Italia/Osterreich (1997) Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) Italia: Bekasmpelse af torke (1997) Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, Danubian and South-Eastern European Space (1997) Portugal: Bekasmpelse af torke (1997) United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ Deutschland: Nordsoen (1997) Belgique/France/Luxemburg: Wallonie-Lorraine- Luxemburg (1996) Belgique/France: Ardennes (1996) Danmark/Sverige (1996) Deutschland/Osterreich (1996) Espana/Maroc (1996) France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/Vlaanderen (1996) France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de- Calais/Picardie (1996) France/Espana (1996) France/Italia: Corse/Sardegna (1996) France/Italia: Corse/Toscana(1996) France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og East Sussex (1996) France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) Italia/Albanie: Puglia (1996) Italia/France (1996) italia/Suisse(1996) Suomi Finland/de Baltiske lande: sydfinsk kystomrade (1996) Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) Suomi Finland/Russie: Sydostfinland (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia (1996) Suomi Finland/Sverige: 0 er (1996) Sverige/Norge: Nordens gronne baelte (1996) Sverige/Norge: Goteborg/Bohus/Alvsborg (1996) Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet (1996) Belgique/Belgie/Nederland: Euregio Scheldemond (1995) Belgique/Beigie/Nederland: Middengebied (1995) Danmark/Deutschland. FynsAmt/K. E. F. N. (1995) Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Pianungsraum V (1995) Danmark/Deutschland: Storstrom/Ostholstein/Lubeck (1S95) Danmark: 0stersoen (1995) Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine (1995) Deutschland/Luxemburg: Euregio (1995) Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse- Rhin(1995) Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) DeLJtschland/Nederland: Euregio (1995) Deutschland/Nederland. Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) Deutschland/Polen/Tjekkiet: Sachsen (1995) Deutschland/Polen: Brandenburg (1995) Deutschland/Poiogne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) Ellada/Albanien/Bulgarien (1995) 47,5 25,0 304,9 169,2 27,4 31,4 30,5 36,8 8,4 11,8 15,6 15,2 20,9 6,2 30,3 14,5 62,2 27,8 28,0 56,3 30,2 12,5 13,0 24,6 185,3 101,4 38,3 18,0 148,4 142,6 71,8 58,2 80,8 95,3 178,2 159,1 52,7 22,7 31,8 40,7 29,2 ' 14,6 9,5 13,0 13,0 10,8 23,4 22,8 66,3 3,6 71,5 62,4 33,7 18,6 34,1 45,1 81,5 57,0 20,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 11,1 32,4 1,8 22,2 11,1 10,4 4,6 51,4 46,5 30,9 71,9 62,7 53,6 12,8 23,2 220,0 110,7 84,1 42,2 13,8 5,2 2,0 25,2 23,3 8,0 35,7 22,5 22,0 6,4 11,5 149,4 73,5 63,1 16,8 6,9 494,9 314,0 211 15,5 25,0 39,9 13,1 11,7 15,2 20,9 6,2 14,5 0,0 0,0 2,4 0,0 23,0 1,1 00 10,3 0,6 0,0 0,0 0,6 0,0 0,0 4,4 2,0 3,4 1,9 3,4 1,6 0,4 2,4 1,0 1,4 3,8 00 0,0 0,0 0,0 0,0 00 -0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 -2,2 0,0 00 32,4 0,4 00 0,0 0,0 41,6 19,9 6,5 5,8 7,6 10,5 2,5 0,0 1,4 00 07 3,5 22,6 0,5 1,5 7,2 02 0,0 00 0,3 0,0 0,0 2,2 0,6 1,0 06 3,3 1,8 0,2 07 03 0,4 3,1 0,0 0,0 0,0 00 0,0 0,0 0,4 00 0,0 00 0,0 00 00 03 39,9 13,1 11,7 15,2 24% 110% 75% 100% 20,9 6,2 100% 100% 14,5 100%o 26,2 12,5 13,0 24,6 37,1 87% 100%, 100%! 100%, 37% 18,0 100%, 10,0 19,1 33,1 18,2 34,1 7,6 15,5 15,1 20,0 6,1 13,9 9,6 12,2 6,6 4,0 5,5 5,5 4,5 10,5 11,1 32,4 1,8 14% 3 1% 98% 98% 100% 17% 19% 26% 100%. 100% 100%, 100% 100%! 100% 100% 100%i 100%, 100%, 100% 100%, 100% 100%, 11,1 100%) 5,2 2,0 100%) 100%. 22,9 9 1% 23,3 100%, 8,0 100%. 33,5 22,5 19,8 6,4 11,5 52,1 10,5 8,8 94% 100% 90%o 100%. 100%. 35%. 14% 14% 16,8 100% 6,9 107,9 100%> 34%) 19,9 6,5 5,8 7,6 10,5 2,5 12%. 55% 37%. 50% 50% 40% 0,0 0% 13,5 3,7 3,9 10,9 29,7 45%. 30% 30%> 44%> 29% 9,0 50%. 6,5 11,7 10,1 5,5 10,2 3,8 7,8 7,5 10,0 1,8 4,2 2,9 3,7 2,0 1,2 1,7 1,7 1,4 3,1 3,3 9,7 0,5 9%o 19% 30% 29%> 30% 8% 10% 13% 50% 30% 30%. 30%, 30% 30% 30% 30% 30% 30%, 30%. 30%. 30%, 30%. 3,3 30%> 1,6 0,6 7,4 7,2 2,4 10,0 6,7 6,6 1,9 3,7 30%) 30%) 29%> 3 1% 30%. 28% 30% 30% 30% 33% 23% 8% 7% 50% 49% 3 1% 24,5 34,3 08 00 3,0 0,4 5,8 4,4 8,4 3,4 47,4 96,4 Initiativ (jgodkendstsesar) Samlede omkost. SF-statt© Forpligtelser 1997 Forpligtelser 1994*1997 : % : Betalinger 1997 Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) Ellada: Faerdiggorelse af energinet (REQEN) (1995) Espafia/Portugal (1995) Espafia/Portugal (REQEN naturgas) (1995) France/Deutschland: PAMINA(1995) France/Suisse: Franche-Comte (1995) France/Suisse: Rhone-Alpes (1995) Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) Ireland/United Kingdom: Wales (1995) Ssterreich/Ungarn (1995) 6sterreich/Tjekkiet (1995) Ssterreich/Slovakiet (1995) Ssterreich/Slovenien (1995) United Kingdom/Marokko: Gibraltar (1995) lalt IALT. 189,4 459,2 755,3 548,2 22,1 14,2 11,6 265,7 146,9 28,2 12,1 16,0 22,6 1,7 6. 479,5 6. 909,4. (1). 75,8 183,7 552,0 220,0 11,1 7,1 5,4 160,2 84,6 11,0 4,5 5,5 9,0 07 3. 289,9 3. 608,3 0,0 80,5 00 23,0 1,0 0,0 0,0 35,9 13,6 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 453,8 510,4 (2) 22,0 183,7 240,2 216,4 11,1 7,1 4,3 64,0 25,4 11,0 4,5 5,5 9,0 0,7 1. 763,8 1. 951,5 mm) 29% 100%, 44%. 98%) 100%) 100%. 80%. 40%. 30%. 100%. 100% 100%, 100%, 100%, 54% 54% 0,0 79,4 50,5 17,8 0,3 0,0 0,0 0,5 14,2 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 357,6 441,7 Betalinger 1994-1997 m. 11,0 161,9 154,4 180,3 3,3 2,2 1,3 14,6 20,1 3,3 1,4 1,7 2,7 02 1. 008,8 1. 153,0 15% 88%. 28%. 82%. 30%. 31%. 24% 9%, 24%. 30%. 30%) 30%> 30%, 30%> 31% 32% 212 FORKORTELSER FORKORTELSER dA'h dA'h Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 215 ADAPT CEEP ECOS-OUVERTURE EF-BIC EFRU EFS EFTA EIB EIF EKSF EMPLOI ESDP ESF EUGFL EUROPARTENARIAT EUSR F &U FIUF FORCEM FTU FUP GT HORIZON INTERREG ISDN KONVER LAG LEADER NOW OD OP PACTE PEACE PESCA PHARE RECIIAU RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX RIS R1SI SMV SMV'er for til de industrielle tilpasning af arbejdsstyrken EU-initiativ forandringer Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa Det Europæiske Fællesskabs Erhvervsfremme- og Innovationscentre Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation Den Europæiske Frihandelssammenslutning Den Europæiske Investeringsbank Den Europæiske Investeringsfond Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab EU-initiativ for udvikling af menneskelige ressourcer "European Spatial Development Projekt - Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der modtager strukturfondsstøtte, og virksomheder i hele EU i øvrigt og i tredjelande EU-støtteramme Forskning og udvikling Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet. Fond for efteruddannelse (Spanien) Forskning og teknologisk udvikling Flerårigt udviklingsprogram for fiskerisektoren Globaltilskud EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af handicappede og visse dårligt stillede befolkningsgrupper EU-initiativ til fremme af det grænseoverskridende og tværregionale samarbejde Tjenesteintegreret digitalnet EU-initiativ forsvarsindustrien Lokalaktionsgruppe EU-initiativ til støtte for projekter vedrørende udvikling al landdistriktet EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af kvinder Oversøisk departement (Frankrig) Operationelt program Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myndigheder i Europa EU-initiativ til fremme af fred og forsoning i Nordirland og i de tilgrænsende irske amter EU-initiativ for fiskerisektoren Program for støtte til økonomisk omstilling i landene i Central- og Østeuropa EU-inilialiv til fremme af omstillingen i kulmineområder Program for etablering af nol mellem Europas regioner og byer EU-initiativ vedrørende gasledningsnel EU-initiativ til fordel for regioner med perifer beliggenhed EU-initiativ til fremme af omstillingen i jern- og slålområder EU-initiativ til fremme al diversificering af aktiviteterne i områder, der er stærkt afhængige al tekstil- og beklædningsindustrien "Regional Innovation Strategy" - Strategi for regional innovation "Regional Information Society vedrørende informationssamfundet EU-initiativ for tilpasning af SMV'er til det indre marked Små og mellemstore virksomheder i områder, der er afhængige af for omstilling - Regionalt Initiative" initiativ 216 SP SPD STRIDE TEN UNICE URBAN YOUTHSTART Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) Større projekt Samlet prorgrammeringsdokument EU-initiativet "Forskning og teknologi til fremme af den regionale innovation og udvikling i Europa" Transeuropæiske net Sammenslutning af Europæiske Fællesskab EU-initiativ vedrørende kriseramte byområder EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af unge industri- og arbejdsgiverorganisationer i Det ISSN 0254-1459 KOM(98) 562 endelig udg. DOKUMENTER DA 13 03 04 10 Katalognummer : CB-CO-98-567-DA-C ISBN 92-78-39637-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg