title: Erityiskertomus Nro 19/98 yhteisön rahoituksesta toimille, joita on toteutettu BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi, sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
animal disease
cattle
infectious disease
report

formats: html pdf print

text: 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS NRO 19/98 yhteisön rahoituksesta toimille, joita on toteutettu BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi, sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 383/01) SISÄLLYSLUETTELO Kohdat Sivu TIIVISTELMÄ. JOHDANTO. Tausta. 1 — 15 1 — 11 Euroopan parlamentin mietintö. 12 — 15 MARKKINOIDEN TÄRKEIMMÄT PIIRTEET. 16 — 21 HÄVITTÄMISTOIMENPITEET. 22 — 55 Johdanto. 22 — 23 Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastus- järjestely (OTMS). 24 — 32 Ennen 20. 3. 1996 ulkomaille viedyt brittiläiset vasikat. 33 — 35 Entisen interventionaudanlihan takaisinosto. 36 — 37 Teurastusjärjestelyt. Karjan teurastukset. Saksa. Valikoivat teurastukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 38 — 52 38 — 40 41 — 44 45 — 52 BSE-tautitapauksista maksettavat korvaukset. 53 — 55 MARKKINATOIMENPITEET. 56 — 88 Johdanto. 56 Tuottajatuki. Tukimäärien väliset erot. Valvonta. Maksujen takaisin periminen. Suora tuki. Tehokkuus. 57 — 71 58 — 61 62 — 64 65 — 67 68 — 70 71 3 5 5 6 7 7 7 8 9 9 10 10 10 11 11 12 12 12 12 13 13 14 14 C 383/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Kohdat Sivu Tuotannon valvonta. Johdanto. Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmä. Aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio. Vasikoita koskevien järjestelmien tehokkuus. 72 — 88 72 — 74 75 — 78 79 — 83 84 — 88 PÄÄTELMÄT. 89 — 96 TAULUKOT. Komission vastaukset. 14 14 15 15 15 16 18 26 SANASTO BMPS BSE BSP (Yhdistynyt kuningaskunta) Naudanlihan markkinoinnin korvausjärjestelmä: yhteisön rahoittamaa tukea maksettiin niille tuottajille, jotka myivät karjaa elintarviketuotan- toon 20. maaliskuuta ja 30. kesäkuuta 1996 välisenä aikana Spongiforminen enkefalopatia, BSE-tauti Naudanlihan erityispalkkio: yhteisön kokonaan rahoittama eläinten lukumäärään perustuva palkkio Onnettomuuteen joutunut eläin Tilalla olon, kuljetuksen, markkinoiden tms. aikana vahingoittunut eläin Kohortit Samaa (mahdollisesti saastunutta) rehua nuorina saaneiden eläinten ryhmät CPAS EMP MBM OTMS SBM SCP SCS SEAC Tali TSE Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmä: eläinten lukumäärään perustuva palkkio, jonka yhteisö rahoittaa kokonaan Aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio: eläinten lukumäärään perustuva palkkio, jonka yhteisö rahoittaa kokonaan Lihaluujauho — eläinten ruhojen renderoinnin tuloksena syntyvä kuiva-aine (Yhdistynyt kuningaskunta) Yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koskeva järjestely: yhteisön osarahoittama Erikseen määritellyt naudan kudososat. Yleensä yli kuuden kuukauden ikäisten eläinten pää (mukaan lukien aivot, mutta ei kieltä), selkäydin, nielurisat ja perna sekä kaikenikäisten eläinten kateenkorva ja sisälmykset Emolehmäpalkkio: yhteisön kokonaan rahoittama eläinten lukumäärään perustuva palkkio (Yhdistynyt kuningaskunta) Valikoiva teurastusjärjestelmä: osittain yhteisön rahoit- tama Spongiformisia enkefalopatioita käsittelevä neuvoa-antava komitea, joka neuvoo Yhdistyneen kuningaskunnan maatalousministeriötä ja terveysministeriötä kaikissa spongiformisiin enkefalopatioihin liittyvissä kysymyksissä Eläinten ruhojen renderoinnin tuloksena syntyvä öljy Tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat (transmissible spongiform encephalopathies) 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/3 TIIVISTELMÄ BSE-KRIISIN SEURAUKSENA TOTEUTETTUJA YHTEISÖN RAHOITTAMIA TOIMENPITEITÄ KOSKEVASTA ERITYISKERTOMUKSESTA Johdanto Neuvosto hyväksyi asetuksia rahoittaakseen EMOTR:n ulkopuolella vuonna 1996 puhjennutta BSE-kriisiä koskevia erityistoimenpiteitä. Asetuksissa säädetään vuosien 1996 ja 1997 EU:n talousarvion määrärahojen nopeasta siirtämisestä jäsenvaltioille, joille annettiin runsaasti valin- nanmahdollisuuksia toimenpiteiden toteuttamisessa. Määrärahojen kokonaismäärästä (2 149 miljoonaa ecua) noin 25 prosenttia (550 miljoonaa ecua) siirrettiin Yhdistyneen kuningaskun- nan käyttöön OTMS-järjestelyn ja valikoivan teurastusjärjestelmän (SCS) toteuttamista varten; loput määrärahat jaettiin kaikille jäsenvaltioille niiden karkeasti arvioidun nautakarjamäärän perusteella. Neuvoston ilmaisema tavoite oli toimia nopeasti ihmisten ja eläinten terveyden suojelemiseksi ja naudanlihantuottajien tukemiseksi. Tuolloin tuottajat joutuivat jo kohtaamaan epätasapainoiset markkinat tuotantojakson lähestyessä huippuaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastelee tässä kertomuksessa toimenpiteitä, joita toteutettiin sellai- sen karjan/sellaisten nautaeläinten hävittämiseksi, joiden katsottiin aiheuttavan vaaraa kansan- terveydelle, tuottajiin kohdistettuja tukitoimenpiteitä ja tuotannon rajoittamistoimenpiteitä kiinnittäen erityistä huomiota yhteisön menoihin. Hävittämistoimenpiteet Nämä toimenpiteet ovat suurimmaksi osaksi luonteeltaan eläinlääketieteellisiä (niiden yhteisra- hoitusosuus on yleensä 50 prosenttia), mutta yhteisö on kuitenkin yhteisrahoittanut näitä toimenpiteitä 70-prosenttisesti ja niille on osoitettu markkinatukea Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR:sta) (katso kohta 23). Taudin hävittämiseen tähtäävien järjestelmien toteutuksessa havaittiin seuraavia merkittäviä puutteita: a) OTMS-järjestely aiheutti Yhdistyneelle kuningaskunnalle vakavia toimintajärjestelmiin liitty- viä ongelmia (katso kohta 27); ristiintarkastuksia ei tehty kaksinkertaisten tukihakemusten havaitsemiseksi (katso kohta 29); koska täydellistä kirjausketjua ei pystytty varmistamaan (katso kohta 31), ei ollut takeita siitä, että kaikki tuen piiriin ilmoitetut eläimet oli hävitetty säädetyllä tavalla; b) Belgian viranomaisten päätös olla teurastamatta ja hävittämättä Yhdistyneestä kuningaskun- nasta tuotuja eläimiä vähensi toimenpiteen tehokkuutta sen osalta, että kuluttajien luotta- mus naudanlihaan palautuisi (katso kohta 35). Vaikka kaikki tällaiset eläimet teurastettin Ranskassa ja Alankomaissa, ei ole todisteita siitä, että ruhot hävitettiin asianmukaisesti (katso kohta 34); c) komission asettama määräaika entisen interventionaudanlihan takaisin ostamiseksi Yhdisty- neessä kuningaskunnassa ei ollut yhdenmukainen sen tavoitteen kanssa, joka koskee teurastushetkellä yli 30 kuukauden ikäisistä naudoista mahdollisesti peräisin olevan lihan takaisin ostamista (katso kohta 37); d) joidenkin tieteellisten tutkimusten perusteella näyttää siltä, että Yhdistyneen kuningaskun- nan valikoivalla teurastusjärjestelmällä on ainoastaan vähäinen vaikutus BSE-taudin hävittä- miseen (katso kohta 48); ei ole myöskään ollut mahdollista jäljittää kyseisistä eläimistä 65 000:ta, jotka kaikki ovat syntyneet ennen vuoden 1993 heinäkuuta (katso kohta 50). Markkinatoimenpiteet Niissä ehdotuksissa, jotka komissio esitti ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1357/96 hyväksymistä, määrätään yksinomaan tuottajille naudanlihan erityispalkkioon ja emolehmäpalk- C 383/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 kioon oikeutetuille tuottajille maksettavien korvausten lisämaksuista. Neuvosto päätti myöntää jäsenvaltioille myös kertakorvauksen, minkä ansiosta ne saattoivat ulottaa tuen muihinkin tuottajaryhmiin (katso kohta 59). Neuvoston asetus N:o (EY) 2443/96 menee vielä pidemmälle tämän asian osalta, sillä sen nojalla jäsenvaltioille myönnettiin 500 miljoonaa ecua ottaen huomioon niiden kansallisen nautakarjan määrän; tämän asetuksen nojalla jäsenvaltiot voivat myös maksaa korvauksia tuottajille eläimistä, jotka eivät muutoin ole oikeutettuja palkkioihin ja joiden osalta ei ole olemassa luotettavia tietokantoja. Myös niille tuottajille, jotka saavat pääasiallisen toimeentulonsa muusta kuin naudanlihantuotannosta, erityisesti maidon- ja vasi- kanlihantuotannosta, myönnettiin yhteisön tukea (katso kohta 69). Jäsenvaltioille myönnetty joustonvara ilmenee siten, että samaan luokkaan kuuluvista eläimistä maksettavien korvausten taso vaihtelee huomattavasti (katso kohta 71). Siinä määrin kuin summia ei saada takaisinperityksi tarpeeksi, ei ole ehkä mahdollista maksaa täysiä korvauksia kaikille tuottajille, joiden oikeus palkkioihin kalenterivuoden 1996 osalta koskee useampia eläimiä kuin vuoden 1995 osalta (ks. kohta 66). Tuotannon valvontaa koskevien toimenpiteiden osalta todettakoon, että vasikoiden prosessointi- järjestelmää voidaan perustella taloudellisilla syillä (katso kohta 85), kun taas noin 40 prosenttia aikaistettua markkinoille saattamista koskevan palkkiojärjestelmän puitteissa toteutu- neista menoista muodostuu aiheettomista korvauksista tuottajille. Vasikoiden prosessointipalk- kio-järjestelmän vaikutuksia ei voida vielä havaita, mutta aikaistetusta markkinoille saattami- sesta maksettavan palkkion vaikutus naudanlihantuotantoon on vähäinen ja sen saavuttamisesta on maksettu kallis hinta (katso kohta 88). Päätelmät Olisi syytä harkita edelleen, missä määrin tällaisten kriisien kustannukset olisi maksettava yhteisön varoista, kun otetaan huomioon monien sellaisissa olosuhteissa toteutettujen toimenpi- teiden näennäisesti eläinlääketieteellinen luonne. Epäonnistuminen rehukiellon riittävässä valvonnassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa merkitsi, että suuri määrä eläimiä, jotka saivat BSE-taudin (36 000), syntyivät kiellon käyttöönoton jälkeen. Sovellettiin erilaisia lähestymistapoja niiden karjojen teurastukseen, joissa esiintyi BSE-tautia, ja ennen vientikieltoa maasta vietyihin brittiläisiin vasikoihin. Komission EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yksikön suorittamat tarkastukset keskittyivät pääasiassa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1357/96 mukaisesti suoritettuihin maksuihin. Lisäksi komission eläinlääkintävirkamiehet tekivät useita käyntejä jäsenvaltioihin. Toimenpiteiden toteutus jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä ei ollut kuitenkaan tarpeeksi kurinalaista ja johdonmukaista sellaisissa asioissa kuin ennen vientikieltoa maasta vietyjen brittiläisten vasikoiden teurastus, entisen interventionaudanlihan takaisinosto, teurastusjärjestelmät, karjankasvattajille asetuksen (EY) N:o 2443/96 mukaisesti maksettavat korvaukset ja vasikoita koskevat järjestelyt. Lähestymistavan epäjohdonmukaisuudet heikensivät toimenpiteitä, jotka toteutettiin oikeuden- mukaisten korvausten maksamiseksi karjankasvattajille. Tämä johtui pääasiassa siitä, että kahden tärkeimmän toimenpiteen (neuvoston asetukset (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96) mukaan jäsenvaltiot saattoivat suorittaa maksuja, jotka eivät liittyneet totuttuihin naudanlihan erityispalkkio- ja emolehmäpalkkiojärjestelmiin ja olivat siis yhdennetyn hallinto- ja valvontajär- jestelmän tarkastusten ulkopuolella. BSE-taudin esiintyminen ja sen jälkivaikutukset osoittavat, miten tärkeää on, että EU suunnitte- kee ja omaksuu strategian (esimerkiksi toimintasuunnitelman) voidakseen käsitellä tämänkaltai- sia kriisejä yhteensovitetusti, tehokkaasti ja oikein ajoitetusti. 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/5 JOHDANTO Tausta 1. BSE-taudin havaitsivat vuonna 1986 ensimmäisen kerran Weybridgessä, Englannissa sijaitsevan eläinlääke- tieteellisen keskuslaboratorion patologit. BSE on yksi lukuisista tarttuvista spongiformisista enkefalopatioista (TSE), jolle on tunnusomaista prioni-nimisen proteiinin epänormaali ilmentymä. TSE:t eivät ole tavanomaisessa mielessä tarttuvia, ja tämänhetkisen tieteellisen todistusai- neiston perusteella voidaan olettaa, että karja saa taudin syötyään taudinaiheuttajaa sisältävää rehua. 2. Vuoden 1987 joulukuussa märehtijöistä peräisin ole- van lihaluujauhon (MBM) katsottiin olevan BSE-taudin todennäköisin aiheuttaja (1). Yhdistyneessä kuningaskun- nassa riehuneen epidemian syynä pidetään kahta tekijää: scrapie-taudin saastuttaman lampaanlihan käyttöä re- huissa sekä sellaisen teurasjätteiden käsittelyprosessin käyttöä, joka ei hävittänyt taudin aiheuttajaa. Tämän vuoksi vuonna 1988 Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiellettiin märehtijäperäisen proteiinin syöttäminen kar- jalle (2). Kielto ulotettiin koskemaan kaikkea eläinperäistä rehua vuoden 1990 syyskuussa, ja sellaiselle rehulle ase- tettiin vientikielto. Komission päätöksellä 94/381/EY kiel- lettiin kesäkuussa 1994 nisäkäsperäisten proteiinien syöt- täminen märehtijöille kaikkialla EU:ssa. Komission 27 päivänä kesäkuuta 1994 tekemällä päätöksellä 94/382/EY eläinjätteen käsittelyssä otettiin käyttöön vaihtoehtoiset lämpökäsittelyjärjestelmät sen varmistamiseksi, että erit- täin riskialttiita aineita käsittelevät laitokset tekisivät scrapie- ja BSE-taudin aiheuttajat tehottomiksi. 3. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät nyt, että rehun ristikontaminaation vuoksi vientikielto tuli täydellisesti voimaan vasta 1. elokuuta 1996 (2), josta alkaen lihaluujauhon säilyttäminen samoissa tiloissa kar- jan rehujen kanssa kiellettiin (3); kyseiseen ajankohtaan mennessä vuonna 1988 voimaan tulleen vientikiellon jäl- keen syntyneillä eläimillä oli todettu 35 000 BSE-tautita- pausta. 4. Taudin ilmoittamiseen velvoittava lainsäädäntö Yh- distyneessä kuningaskunnassa tuli voimaan kesäkuussa 1988, ja taudin ilmoittaminen tuli pakolliseksi yhteisön (1) BSE in Great Britain: A Progress Report (June 1997) Minis- try of Agriculture Fisheries & Food. (2) The BSE order 1988 (Statutory Instrument 1988 No 1039) -nimisessä asiakirjassa kielletään märehtijöiden rehujen joi- denkin ainesosien myynti, hankinta ja käyttö aluksi tiettynä ajanjaksona, jatkettiin määräämättömäksi ajaksi joulukuussa 1989. jota kuitenkin (3) The BSE Order 1996 (SI 1996/2007). tasolla huhtikuussa 1990 (4). Niiden eläinten ruhot ja teurasjätteet, joilla on todettu BSE-tauti, on pitänyt hävit- tää vuoden 1990 huhtikuusta lähtien (5). EU:n alueella todettujen BSE-tautitapausten määrä esitetään taulukossa 1. On selvää, että tautitapauksia esiintyy huomattavasti enemmän Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuin muualla, mutta niiden määrä on vähentynyt nopeasti vuodesta 1992. 5. Ei tiedetä, kuinka paljon taudinaiheuttajia sisältävää ravintoa on nautittava ennen kuin tauti tarttuu. Perinnöl- lisillä taipumuksilla voi myös olla merkitystä. Tautia on siirtynyt jonkin verran emästä jälkeläiseen (alle 10 pro- senttia tapauksista), mutta taudin esiintyminen ei jatkuisi pelkästään tällä tavoin (6). On epävarmaa, voiko BSE- tauti kehittyä itsestään eli voiko se tarttua muutenkin kuin saastuneen ravinnon välityksellä tai periytymällä (vertikaalinen siirtyminen). 6. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti 20. maaliskuuta 1996, että BSE-tauti ja ihmisellä kuolemaan johtava Creutzfeldt-Jacobin taudin uusi muunnos saatta- vat olla yhteydessä toisiinsa (7). Taudin itämisaikaa ihmi- sellä ei tiedetä, mutta kuten muilla ihmisen TSE-taudeilla se saattaa olla jopa 30 vuotta. Yhdistyneessä kuningas- kunnassa oli 1. heinäkuuta 1998 27 varmaa tai todennä- köistä Creutzfeldt-Jakobin taudin tapausta ja yksi Rans- kassa. Ei ole olemassa luotettavia ennusteita niiden ihmis- ten määrästä, joille tauti saattaa vielä kehittyä, koska he ovat syöneet saastuneita naudanlihavalmisteita monta vuotta sitten. Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksella oli laajakantoisia taloudellisia vaikutuksia EU:n naudan- liha-alalla. 7. Komissio teki 27. maaliskuuta 1996 virallisen päätök- sen (komission päätös 96/239/EY), jolla se kielsi kaiken Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin EU-maihin ja kolmansiin maihin suuntautuvan naudanlihatuotteiden viennin. Firenzessä kokoontunut Euroopan unionin neu- vosto sopi 21. kesäkuuta 1996 kiellon poistamisen puit- teista (8). Neuvosto teki 17. maaliskuuta 1998 päätöksen, jolla kielto kumottiin osittain Pohjois-Irlannin osalta. (4) Komission päätös 90/134/ETY (EYVL L 76, 22. 3. 1990, s. 23). (5) Komission päätös 90/200/ETY, tehty 9 päivänä huhtikuuta 1990, (EYVL L 105, 25. 4. 1990, s. 24). (6) Spongiform Encephalopathy Advisory Committee (SEAC) — Statement on maternal transmission (17 April 1997). (7) 18. syyskuuta 1997 komission vaarallisia taudinaiheuttajia käsittelevä neuvoa-antava komitea (ACDP) tuli siihen tulok- seen, että BSE-taudinaiheuttaja olisi luokiteltava ihmisen tau- dinaiheuttajaksi. (8) Viisi ehtoa ovat: 1. valikoivan teurastusohjelman toteuttami- nen, 2. tehokkaan eläinten tunnistus- ja niiden liikkumisen rekisteröintijärjestelmän käyttöönotto; 3. lainsäädäntö nisä- käsperäisen lihaluujauhon poistamiseksi rehutehtailta ja maa- tiloilta; 4. OTM-säännön tehokas täytäntöönpano ja 5. paremmat menetelmät erikseen määriteltyjen naudan kudos- osien poistamiseksi ruhoista. C 383/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 8. Naudanlihan hinnat laskivat kaikkialla EU:ssa, kun kuluttajat lakkasivat ostamasta sitä. Ensimmäiset kiireelli- set toimenpiteet tilanteen rauhoittamiseksi toteutettiin yhteisön tasolla huhtikuussa 1996. Toimenpiteet jakautu- vat suurin piirtein kahteen ryhmään: yhtäältä toimiin jostain syystä ”epäilyttävinä” pidettyjen eläinten tai ”epäilyksenalaisen” toisaalta markkinoilla toteutettuihin toimenpiteisiin tuottajatukien muodossa (ylimääräiset eläinten lukumäärään perustuvat korvaukset ja teurastusperusteiset korvaukset tulonmene- tyksistä) sekä tuotannon valvonnan muodossa nuorten vasikoiden teurastusta ja aikaistettua markkinoille saatta- mista koskevan palkkion avulla. lihan hävittämiseksi ja ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 9. Tilintarkastustuomioistuin on aikaisemmin raportoi- nut (9) aikaisempien järjestelmien näkökohdista ja on jatkanut tutkimuksiaan Alankomaissa, Belgiassa, Irlan- nissa, Italiassa, Luxemburgissa, Portugalissa, Ranskassa, Saksassa joiden yhteinen osuus yhteisön BSE-toimenpiteisiin liittyvistä menoista on 90 prosenttia. Kaikkia BSE-tautiin liittyviä toimenpiteitä, joiden kulut katettiin yhteisön talousarvi- osta vuosina 1996 ja 1997, tarkastellaan sekä lain- ja säännönmukaisuuden että kannattavuuden kannalta; tar- kastelun ulkopuolelle jäävät julkiset varastointikustan- nukset ja vientituet (10). 10. BSE-tautiin liittyvät yhteisön menot olivat vuosina 1996 ja 1997 yhteensä 2 149 miljoonaa ecua; taulukossa 2 esitetään menojen jakautuminen maittain. Näinä kah- tena vuotena menot ovat kasvaneet 32 prosenttia verrat- tuna tavanomaisiin palkkiojärjestelmämenoihin (eli silloin kun julkisen varastoinnin tuki ja vientituki jätetään otta- matta huomioon). 11. Summien suuruus herätti melkoista huomiota jäsen- valtioissa ja yhteisön tasolla. Vuoden 1996 toukokuun ja vuoden 1998 heinäkuun välisenä aikana komission EMOTR:n tilien tarkastamista ja hyväksymistä käsitte- levä yksikkö teki yhden käynnin kuuteen jäsenvaltioon, kaksi Ranskaan ja kolme Saksaan tarkastamaan erilaisia BSE:hen liittyviä toimenpiteitä. Huomiota kiinnitettiin pääasiassa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1357/96 nojalla suoritettuihin maksuihin ja vähemmässä määrin neuvos- ton asetuksen (EY) N:o 2443/96 nojalla toteutettuihin toimenpiteisiin. Edellämainittu yksikkö on lisäksi tehnyt useita käyntejä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tarkas- tamaan OTMS-, SCS- ja äskettäin CPAS-järjestelmää. Komissio ei ole tarkastanut suurinta osaa menoista, jotka johtuvat EMP-järjestelmästä, karjojen teurastusjärjestel- mistä, maasta vietyjen brittiläisten vasikoiden hävittämi- sestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2443/96 sovelta- misesta. Vaikka komission eläinlääkintävirkamiehet ovat tehneet useita käyntejä jäsenvaltioihin, viimeaikaiset tar- kastukset osoittavat, että eläinten rehun ja lihaluujauhon käsittelyn osalta asetuksia ei noudateta. Jäsenyysvelvoit- teiden noudattamatta jättämisestä johtuvat menettelyt ovat edelleen käynnissä 13 jäsenvaltiota vastaan (11). Euroopan parlamentin mietintö 18. tutkintavaliokunnan 12. Euroopan parlamentti perusti BSE:tä käsittelevän heinäkuuta väliaikaisen 1996 (12). Valiokunta kuuli todistajatahoja, kuten komission jäseniä ja virkamiehiä, tieteellisiä asian- tuntijoita sekä kansallisen tason edustajia. Valiokunta antoi mietintönsä helmikuussa 1997 (13). Siinä keskity- tään kriisin puhkeamiseen asti maaliskuussa 1996 ulottu- vaan ajanjaksoon ja korostetaan BSE-taudin kansanter- veydellisiä vaikutuksia. lukuisia 13. Mietinnössä arvostellaan tiukasti sekä EU:n toimieli- miä että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia. Kan- santerveyttä koskevien huomioiden lisäksi siinä todetaan, että komission organisaation rakenne ja päätöksenteko- järjestelmä toimivat tehottomasti BSE-tautiin liittyviä kysymyksiä käsiteltäessä. Lihaluujauhon tuotantoon ja käyttöön liittyvä komission valvonta todettiin tehotto- maksi ja komissiota arvosteltiin siitä, ettei se ollut suorit- tanut BSE-tautiin liittyviä tarkastuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoden 1990 kesäkuun ja vuoden 1994 toukokuun välisenä aikana. Neuvostoa puolestaan moitittiin siitä, ettei se erityisesti käsitellyt BSE-kriisiä vuoden 1990 kesäkuun ja vuoden 1994 heinäkuun väli- senä aikana eikä toiminut Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan vientikiellon voimaansaattamiseksi. tehottomaksi, 14. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta mietinnössä todetaan BSE-taudin juontuvan siitä, että maassa oli otettu käyttöön uudenlainen lihaluujauhon valmistusme- netelmä, joka ei hävittänyt taudinaiheuttajaa. Märehtijöi- den ruokkimista lihaluujauholla koskeva kielto todettiin myös ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa arvosteltiin siitä, ettei se onnistunut estämään lihaluujau- hon valmistajia viemästä tuotettaan edelleen muihin mai- hin sen jälkeen, kun maa itse oli jo kieltänyt sen käytön märehtijöiden ruokintaan. Mietinnössä todetaan niin ikään, etteivät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olleet noudattaneet eläinten tunnistamisasiakirjoja eivätkä lihaluujauhon käyttöä ja naudanlihan vientikieltoa koske- via kansallisen tason ja EU:n tason lainsäädäntöä ja sopimuksia. 15. Mietinnössä esitetään lukuisia suosituksia. Erityisesti kansanterveyttä koskevien kysymysten lisäksi suosituk- sissa käsitellään sellaisia aloja kuin komission päätöksen- tekoprosessia, parannuksia eläinten ravintoa koskevaan sääntelyyn, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten (9) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 1996, kohdat 4. 61 — 4. 75. (10) Vientikiellon noudattamisen valvontaa ei ole tarkasteltu. (11) KOM(98) 282. (12) EYVL C 261, 9. 9. 1996. (13) A4-0020/97. 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/7 velvoittamista maksamaan kriisistä ja sen varmistamista, että kaikki BSE-tautitapaukset julkistetaan EU:ssa. Vuo- den 1997 huhtikuussa perustettiin BSE-tautia koskevien suositusten seurannasta vastaava väliaikainen valio- kunta (14) valvomaan komission edistymistä näiden suosi- tusten täytäntöönpanossa. Seurantavaliokunta tarkasteli useita komission työnsä edistymisestä laatimia kertomuk- sia ja julkaisi kertomuksensa asiasta vuoden 1997 mar- raskuussa (15). Valiokunta toteaa komission toimineen useimpien suositusten mukaisesti. MARKKINOIDEN TÄRKEIMMÄT PIIRTEET 16. Naudanlihan tavanomainen tuotantoketju on viiden- kuuden vuoden mittainen. Ennätysmäisen korkea tuotan- totaso saavutettiin vuonna 1991, ja tämä huipputaso olisi saavutettu jälleen vuonna 1996, jollei tuolloin olisi ollut BSE-kriisin vaikutuksien lieventämiseksi toteutettujen toi- menpiteiden seurauksia. Kokonaistuotanto on pysynyt hiukan alle 8 miljoonan tonnin rajan sellaisten toimenpi- teiden kuin vasikoiden prosessointijärjestelmän ja aikais- tettua markkinoille saattamista koskevan palkkion sekä Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koskevan järjestelyn (OTMS) vuoksi (katso tau- lukko 3), mutta näiden toimenpiteiden täysi vaikutus tuntuu vasta tuotantojakson loppuvaiheessa. 17. Vuonna 1995 naudanlihan kulutus oli 7,5 miljoonaa tonnia. Se laski yli 500 000 tonnilla vuonna 1996 suu- relta osin BSE-kriisin vuoksi, mutta palautui vuonna 1997 noin 95 prosenttiin vuoden 1995 tasosta. Lihan kulutus henkeä kohti palautui vuonna 1997 19,1 kilo- grammaan vuonna 1996 tapahtuneesta laskusta 18,6 kilogrammaan, mutta nousu ei riittänyt vastaamaan tuo- tantoa eikä kulutuksen odoteta nousevan vuoden 1995 tasolle lähitulevaisuudessa. 18. Naudanlihan kysynnän lasku johti myös hintojen laskuun. Vuoden 1996 tammi — kesäkuun välisenä aikana R3-laatuluokan nuorten mullien hinta oli laskenut EU:ssa keskimäärin 10 prosenttia. Hinnat nousivat vuo- den 1997 syyskuuhun mennessä niin, että ne olivat keskimäärin 7 prosenttia alhaisempia kuin mitä ne olivat vuoden 1996 alussa. 19. EU:n naudanlihan vienti (eläviä eläimiä lukuun otta- matta) on laskenut tasaisesti viime vuosina: vuonna 1991 naudanlihaa vietiin 1,24 miljoonaa tonnia, mutta vuonna 1996 ainoastaan 0,96 miljoonaa tonnia. Vuoden 1997 viennin arvioidaan olevan 0,94 miljoonaa tonnia. Tuonti- taso on vaihdellut enemmän, ja vuonna 1996 se laski vuoden 1991 tasosta eli 0,45 miljoonasta tonnista 0,36 miljoonaan tonniin. Vientituen maksamista rajoitetaan GATT-sopimuksella, ja suosituimmuuskohtelu on myön- nettävä Eurooppa-sopimusten perusteella assosioituneista maista peräisin olevalle tuonnille. (14) EYVL C 150, 19. 5. 1997. (15) A4-0362/97. 20. Alkuaan vuosille 1996 ja 1997 asetettu interventio- katto nousi BSE-kriisin seurauksena 150 000 tonnia vuo- dessa. Varastot olivat mitättömän pienet vuonna 1995, mutta vuoden 1996 loppuun mennessä ne olivat saavutta- neet 434 000 tonnin tason, ja vuoden 1997 joulukuussa varastossa oli 629 000 tonnia (katso taulukko 3). 21. BSE-taudilla on vakavia vaikutuksia yhteisön sisäi- seen kauppaan ja kolmansiin maihin suuntautuvaan vien- tiin. Tämä koskee erityisesti Yhdistynyttä kuningaskun- taa, joka on ollut täydellisessä vientikiellossa, mutta myös tärkeitä asiakkaitaan menettäneitä yksittäisiä jäsenvalti- oita. HÄVITTÄMISTOIMENPITEET Johdanto 22. Yhteisö on rahoittanut seuraavia toimenpiteitä sel- laisten eläinten tai sellaisen lihan poistamiseksi ravinto- ketjusta, joiden katsotaan aiheuttavan vaaraa kansanter- veydelle: a) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus otti käyttöön järjestelyn kaikista yli 30 kuukauden ikäisistä nau- doista (OTMS) peräisin olevan lihan poistamiseksi ravintoketjusta; näiden eläinten katsotaan kuuluvan ryhmään, jossa taudin esiintymistodennäköisyys on suurin [komission asetus (EY) N:o 716/96, annettu 19 päivänä huhtikuuta 1996] b) Yhdistyneestä kuningaskunnasta Ranskaan, Belgiaan ja Alankomaihin naudanlihantuotantoon ennen kiel- toa vietyjen vasikoiden ostaminen ja hävittäminen [komission asetus (EY) N:o 717/96, annettu 19 päi- vänä huhtikuuta 1996] c) Yhdistyneessä kuningaskunnassa otettiin käyttöön toimenpide aikaisemman interventionaudanlihan ta- kaisin ostamiseksi ja sellaisen interventiolihan hävittä- miseksi, joka on ostettu ennen 27. maaliskuuta 1996 [komission asetus (EY) N:o 1757/96, annettu 10 päivänä syyskuuta 1996] d) teurastettavia eläimiä koskevat järjestelmät Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta (vuoden 1996 heinäkuu), Ranskan ja Saksan osalta (vuoden 1997 alkupuolisko) ja Irlannin osalta (vuoden 1997 kesä- kuu). 23. Näiden toimenpiteiden kokonaiskustannukset olivat vuosien 1996 ja 1997 EMOTR:n talousarviossa 620 miljoonaa ecua, josta 85 prosenttia liittyy OTMS-järjeste- lyyn (katso taulukko 2). Toisin kuin palkkiojärjestel- missä, jotka muodostavat perinteisen markkinatuen perustan, nämä järjestelmät ovat luonteeltaan lähes eläin- ja ne rahoitetaan ainoastaan osittain lääkinnällisiä yhteisön talousarviosta (70 prosenttia). Vertailun vuoksi voidaan todeta, että klassisen sikaruton yhteydessä eläin- lääkinnällisistä syistä tehtävissä teurastuksissa yhteisra- hoituksen osuus on 50 prosenttia. Valikoivan teurastuk- C 383/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 sen osalta olisi järkevämpää pitää menoja (26 miljoonaa ecua) pikemminkin eläinlääkinnällisenä tukena kuin markkinatukena. Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastusjärjestely (OTMS) 24. Yhdistyneen kuningaskunnan spongiformisia enkefa- lopatioita käsittelevä neuvoa-antava komitea (SEAC) suo- sitti maaliskuussa 1996, että yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä olisi poistettava luut valtuutetuissa laitok- sissa virallisen valvojan läsnäollessa, mutta se ei ehdotta- nut, että liha olisi katsottava ihmisravinnoksi sopimatto- maksi. Maan hallitus päätti (16) kuitenkin poistaa ihmis- ten ja eläinten ravintoketjusta kaiken lihan, joka on peräisin yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä, jotta kuluttajien ja markkinoiden luottamus palautuisi. 25. BSE-tautia sairastava karja teurastetaan ennen oirei- den ilmenemistä, minkä vuoksi todettujen tapausten määrä on vähentynyt huomattavasti. Teurastusta on kui- tenkin pidetty maatalousmarkkinoita vakaannuttavana interventiotoimenpiteenä. Komissio suostui yhteisrahoit- tamaan tämän toimenpiteen korvausosuutta 29. huhti- kuuta 1996 alkaen ja on käyttänyt toimenpiteeseen 513 miljoonaa ecua vuoden 1997 loppuun mennessä. Yhteisön kannalta tämä on merkittävä ja jatkuva rasite talousarviolle. Yhdistynyt kuningaskunta myöntää epäon- nistuneensa vuonna 1988 käyttöönotetun märehtijöiden rehua koskevan kiellon (17) noudattamisen valvonnassa ennen elokuuta 1996. Tämä on pidentänyt aikaa, jolloin BSE-tautia sairastavia eläimiä (joilla ei ole vielä ilmennyt oireita) on saattanut olla karjassa. Yhdistyneen kuningas- kunnan viranomaisten arvion mukaan on noin 5,5 mil- joonaa ennen 1. elokuuta 1996 syntynyttä lehmää, jotka ovat vasta tulossa järjestelmän piiriin. Jos kaikkia näitä eläimiä käsiteltäisiin tämän järjestelmän mukaisesti, se merkitsisi EU:n talousarvioon 1,6 miljardin lisäkustan- nuksia nykyisen rahoitustason mukaan. 26. Komission 19 päivänä huhtikuuta 1996 antaman asetuksen (EY) N:o 716/96 mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan nimetyt viranomaiset voivat ostaa yli 30 kuukauden ikäiset nautaeläimet, joita on pidetty maati- lalla vähintään kolme kuukautta (tämä aika pidennettiin kuudeksi kuukaudeksi 25. marraskuuta 1996 lähtien 8. marraskuuta 1996 annetulla asetuksella (EY) N:o 2149/ 96) ja joissa ei ilmene BSE-taudin oireita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten on maksettava tuottajalle eläimen painoon perustuva hinta, kun taas yhteisö mak- (16) The Beef (Emergency Control) Order 1996. (17) BSE in Great Britain: a progress report, December 1997. saa Yhdistyneelle kuningaskunnalle kiinteän summan kustakin hävitetystä eläimestä, kun hävittäminen on todistettu. Korvaus laskettiin aluksi sen pohjalta, että oletetusti 560 kiloa painavan lehmän osalta ”lehmänru- hon hinta Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla oli viimeksi” yksi ecu/kilo. Yhteisön rahoitusosuudeksi vah- vistettiin 70 prosenttia tästä hinnasta eli 392 ecua; osuutta on laskettu kahdesti markkinahintojen kehityksen huomioon ottamiseksi. Sonnien, nuorten härkien ja hie- hojen osalta kertoimet elopainon muuttamiseksi kuol- leeksi painoksi muutettiin 2:1:stä 1,7:ksi vuoden 1996 elokuussa. Porrastetut tukimäärät otettiin käyttöön vuotta myöhemmin. 27. OTMS-järjestelyn toteutus on ollut vaikeaa järjeste- lyn piiriin kuuluvien eläinten suuren määrän ja Yhdisty- neen kuningaskunnan viranomaisten soveltamien mutkik- kaiden menettelyjen vuoksi. Eläimiä voidaan kierrättää lähes 200 karjamarkkinoilla tai niitä voidaan toimittaa noin 60 teurastamoon. Tuottajien ei ole pakko toimittaa vanhoja lehmiään teuraaksi, mutta he eivät voi myöskään myydä niitä. Suurin osa järjestelyyn mukaan otetuista eläimistä on ollut teuraslehmiä. Alussa oli 150 000 eläi- men ruuhka (ajankohdan 20. 3. 1996 ja järjestelyn käyt- töönoton välisenä aikana sellaista karjaa ei käsitelty), ja ruuhka saatiin purettua vasta joulukuussa 1996. Rende- rointilaitokset eivät pystyneet vastaamaan teurastamojen tuotantovauhtiin, joten 177 000 ruhoa toimitettiin kyl- mävarastoihin. Ruhot siirrettiin niistä pois myöhemmin ja renderoitiin vuoden 1997 loppuun mennessä. Suuria määriä lihaluujauhoa ja talia on jouduttu varastoimaan rajoitetun polttokapasiteetin vuoksi (28 000 ja 70 000 tonnia kesäkuussa 1998), ja niiden hävittäminen kestää monta vuotta, jollei polttokapasiteettia voida lisätä tai jollei ainesta haudata maahan ja/tai toimiteta vientiin (mikä ei ole tällä hetkellä sallittua). 28. Tilintarkastustuomioistuin ja komissio totesivat val- vonnan olleen tehotonta järjestelyn ensimmäisten kuu- kausien aikana. Eri vaiheissa oli vaikea saada teurastamo- jen tai kylmävarastojen, renderointilaitosten ja tämän jälkeen renderoidun aineksen varastojen tuotantoa (pai- nona) täsmäämään. Viimeksi mainittujen turvallisuudesta oli huolehdittu erityisen vähän. Tilintarkastustuomiois- tuin katsoo olevan hyvin vähän takeita siitä, että kaikki OTMS-järjestelyn piiriin otetut eläimet on poltettu tai varastoitu lihaluujauhon ja talin muodossa. 29. Valvontamenettelyjä on tämän jälkeen parannettu paljon, mutta joitakin tärkeitä ristiintarkastuksia on vielä tekemättä. OTMS-järjestelyyn kuuluvien eläinten korva- merkkejä ja näiden eläinten painoa koskevat tiedot ovat olleet ATK-tietokannassa vasta 4. elokuuta 1997 alkaen, johon mennessä oli teurastettu 1,6 miljoonaa eläintä. Näitä tietoja siirretään nyt tietokoneelle, mutta niiden 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/9 syöttäminen oli vielä kesken vuoden 1998 huhtikuussa. OTMS-järjestelyn ja naudanlihan markkinoinnin kor- vausjärjestelyn (BMPS) korvamerkkitiedot on ristiintar- kastettu osittain. Tarkastuksessa paljastui, että noin 5 000 tapauksessa sama korvamerkki oli ilmoitettu kum- paankin järjestelyyn tai se esiintyi kaksi kertaa samassa järjestelyssä. Ristiintarkastuksia on suoritettava enem- män, jäljittää sekä OTMS-järjestelyn sisällä että sen ja muiden järjestelyjen, esimerkiksi valikoi- van teurastusjärjestelmän, piirissä mahdollisesti maksetut kaksinkertaiset korvaukset ja löytää perusteet yhteisön rahoitusta koskeville hakemuksille. jotta voitaisiin 30. Komission asetuksen (EY) N:o 716/96 nojalla Yhdistynyt kuningaskunta voi hakea yhteisön tukea aino- astaan hävitettyjen (poltettujen) eläinten osalta. Muutettu asetus tuli voimaan 26 päivänä syyskuuta 1996 (18), ja siinä sallitaan 80 prosentin suuruinen ennakko, joka perustuu renderoitujen ruhojen määrään. Koska ensisijai- sen tärkeää tietoa ei saatu tallennettua alusta lähtien ATK:lle, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämät vaatimukset olivat epätarkkoja sekä renderoitu- jen että hävitettyjen ruhojen määrän osalta (suoraan polttolaitoksiin toimitetut tapaturmaisesti kuolleet eläi- met). järjestelmä, 31. On otettu käyttöön jonka mukaan kaikki 2 miljoonaa ennen 4. tammikuuta 1998 teurastet- tua eläintä luokitellaan erän 1 eläimiksi, ja sen jälkeen erien tarkastuksia suoritetaan viikoittain. Erän 1 osalta varastoidun lihaluujauhon määrä jaetaan teurastettujen eläinten kokonaismäärällä ja saadun määrän avulla arvi- oidaan hävitettyjen eläinten määrä, kun lihaluujauho on poltettu. Tämä arvio on perustana korvausvaatimukselle 20 prosentin lopullisesta maksusta, joka on noin 100 miljoonaa ecua vuoden 1997 lopussa. Tämä arvio on myös epätarkka siltä osin, että lihaluujauhoon kuuluu järjestelyn ulkopuolelle jäävää ainesta, kuten lampaasta peräisin olevaa erityistä riskiainesta, teurastusjärjestelyssä syntyneitä ruhoja ja hylättyä OTMS-järjestelyn karjaa. Ensimmäisestä eläinerästä suoritettuja maksuja ei voida sen vuoksi tarkistaa kokonaan. 32. Koska alussa ei otettu käyttöön asianmukaisia järjes- telmiä riittävän kirjausketjun varmistamiseksi, komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle, että sen ensim- mäisiä 250 000:ta OTMS-järjestelyn mukaisesti teurastet- tua eläintä koskevaan rahoitukseen sisältyy varaus. Tämä (18) Komission asetus 26. 9. 1996, s. 9). (EY) N:o 1846/96 (EYVL L 245, varaus vastaa noin 80 miljoonaa ecua, joka on jo mak- settu ennakkona Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Ennen 20. 3. 1996 ulkomaille viedyt brittiläiset vasikat 33. Komission 19 päivänä huhtikuuta 1996 antamassa asetuksessa (ETY) N:o 717/96 säädetään Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotujen ja Ranskassa, Alankomaissa ja Belgiassa sijaitsevilla tiloilla olevien vasikoiden ostami- sesta ja hävittämisestä. Ostohinta perustui vasikoiden vallitsevaan markkinahintaan, ja yhteisö osallistui kulujen kattamiseen 70 prosentin osuudella. Tämä toimenpide toteutettiin, koska kuluttajat olivat menettäneet luotta- muksensa alaan pelätessään ennen vientikiellon voimaan- tuloa 21. 3. 1996 maahantuotujen vasikoiden saattavan joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun. Tämä toi- menpide oli kyseisille jäsenvaltioille vapaaehtoinen. Ranska hävitti 79 500 vasikkaa ja Alankomaat 59 500. 34. Tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei ruhojen kulje- tusta renderointilaitoksiin valvottu Ranskassa asianmu- kaisesti (kuljetusvaunuja ei sinetöity) ja että niiden järjes- telmällisessä merkitsemisessä epäonnistuttiin. Polttami- sesta on lisäksi käytettävissä ainoastaan yleiset todisteet — ruhot olivat vain osa kaikesta hävitetystä aineksesta. Alankomaissa viranomaiset eivät kyenneet selittämään 872 vasikan eroa eläinlääkinnällisissä rekistereissä ja tun- nistustietokannassa. 35. Belgia päätti olla toteuttamatta tätä toimenpidettä, ja siellä teurastettiin ja myytiin kulutukseen 20 000 täl- laista vasikkaa tavanomaisten myyntikanavien välityk- sellä. Tämä heikensi toimenpiteen tehokkuutta, kun mitään vientirajoituksia ei ollut voimassa. Entisen interventionaudanlihan takaisinosto 36. Komission 10 päivänä syyskuuta 1996 antamassa asetuksessa (EY) N:o 1757/96 säädetään ennen 27 päivää maaliskuuta 1996 interventiosta myydyn naudanlihan takaisinostosta ja hävittämisestä sekä interventiossa vielä olevan luuttoman naudanlihan vanhojen varastojen hävit- tämisestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vanhat varas- tot olisi pitänyt hävittää 31 päivään maaliskuuta 1997 mennessä, mutta polttokapasiteetin puutteen vuoksi mää- räaikaa pidennettiin 31 päivään lokakuuta 1997. Jäljellä olevista interventiovarastoista hävitettiin 5 328 tonnia, ja tappioiksi kirjattiin 4,1 miljoonaa UKL (5,4 miljoonaa ecua). Takaisinostoa koskevat hakemukset oli jätettävä 18 päivään syyskuuta 1996 mennessä; takaisinosto oli vapaaehtoista. Lihaa ostettiin takaisin yhteensä 650 ton- nia 2,4 miljoonan UKL:n arvosta (3,2 miljoonaa ecua, josta 2,4 miljoonaa ecua maksettiin yhteisön varoista). C 383/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 37. Komission asettamat määräajat olivat tiukat; takai- sin ostettujen tuotteiden maksut oli suoritettava 15 päi- vään lokakuuta 1996 mennessä. Tämä pakote ei ollut sen tavoitteen mukainen, jossa tarkoituksena oli ostaa takai- sin sellainen liha, joka saattaa olla peräisin teurastushet- kellä yli 30 kuukauden ikäisistä eläimistä, jotta tällainen liha saataisiin poistetuksi markkinoilta (19). Komission mukaan tähän määräaikaan vaikutti halu välttää mahdol- linen vilppi. Teurastusjärjestelyt Karjan teurastukset 38. Portugali, Ranska ja Irlanti (20) ovat toteuttaneet kokonaisia karjoja koskevat teurastusjärjestelyt, joita komissio rahoittaa. Näissä maissa teurastus- ja hävittä- mispolitiikka koskee kaikkia sellaiseen karjaan kuuluvia eläimiä, jossa on ilmennyt BSE-tautitapauksia. 39. Kokonaisen karjan teurastaminen on tieteellisesti perusteltua, jos kaikille siihen kuuluville eläimille on saatettu syöttää samaa rehua kuin BSE-taudin saaneelle eläimelle. Tälle menettelytavalle on myös muita syitä, jotka eivät liity taudin hävittämiseen. Esimerkiksi BSE- taudin valvontaa ja hävittämistä koskevassa Irlannin suunnitelmassa eräänä tavoitteena on kolmansien maiden markkinoiden vaatimusten täyttäminen ja kuluttajien luottamuksen palauttaminen teurastamalla sellaiset kar- jat, jossa BSE:tä esiintyy, ja hävittämällä Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuodut eläimet, koska tämä on nopein tapa saavuttaa BSE-taudista vapaan maan asema. Vaikka BSE-tartunnan saanut lehmä olisi ollut tilalla vain muuta- man viikon eikä olisi mitenkään voinut saada tartuntaa siellä, koko karja teurastetaan. Esimerkkinä mainittakoon 738-päisen karjan teurastaminen, mistä karjanomistajalle maksettiin 570 000 ecua. 40. Asetuksissa Portugalille ja Ranskalle (mutta ei Irlan- nille) annetaan mahdollisuus maksaa lisäkorvauksia. Por- tugalissa tukea maksetaan ”tuotantoarvon menetyk- sestä”, ja se on paljon suurempi kuin suorina korvauk- sina maksetut summat, kun taas Ranskassa tilanne on päinvastainen. Tuottajille maksettujen, yhteisön talousar- (19) Hakemusten jättämisen määräajan päättymisen jälkeen kolme lihanvälittäjää otti yhteyttä Yhdistyneen kuningaskun- nan interventiovirastoon ja pyysi sitä ostamaan lihaa takaisin (26 tonnia). Lisäksi tiedettiin, että 450 tonnia lihaa liikkui vapailla markkinoilla, mutta sitä ei ostettu takaisin tämän asetuksen nojalla. (20) Komission asetus (EY) N:o 1508/96 (EYVL L 189, 30. 7. 96, s. 86); komission asetus (EY) N:o 164/97 (EYVL L 29, 31. 1. 1997, s. 1) sekä komission asetus (EY) N:o 1112/97 (EYVL L 162, 19. 6. 1997, s. 17), tässä järjestyksessä. viosta katettavien korvausten yhteismäärän osuus vaihte- lee siten melkoisesti — 27 prosentin osuudesta Portugalin osalta 70 prosentin osuuteen Irlannin osalta (katso tau- lukko 4). Saksa 41. Saksassa vuoden 1997 tammikuuhun mennessä todetuissa viidessä BSE-tautitapauksessa teurastettiin koko karja, ja tuottajille maksettiin korvaus kansallisista ilmenivät varoista. Kaikki nämä BSE-tautitapaukset Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olleilla eläimillä. Tammikuun tapauksen jälkeen kaikki Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Sveitsistä tuotu karja päätettiin teu- rastaa sen riskin eliminoimiseksi, että tautia ilmenisi näissä eläimissä. 42. Komission asetuksen (EY) N:o 299/97 (21) nojalla yhteisö yhteisrahoittaa 70 prosenttia maksetuista kor- vauksista, mutta yhteisön rahoituksen määrä on enintään 735 ecua eläintä kohti. Asetus koskee Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Sveitsissä syntyneitä eläimiä tai näiden eläinten suoria jälkeläisiä eli enintään 19 200:aa eläintä. Vuoden 1997 maaliskuusta näiden eläinten jälke- läisiä on ainoastaan tarkkailtu ja tämän myötä teuras- eläinten määrä väheni 5 633:een. Tuottajat ovat esittä- neet yli 1 000:tta eläintä koskevia oikeudellisia vetoo- muksia teurastusilmoituksia vastaan. Näitä vetoomuksia perustellaan sillä, ettei BSE-taudin tarttuvuudesta ole todisteita. 43. Komissio perusteli asetusta viittaamalla komission asetuksen (ETY) N:o 805/68 23 artiklaan, jonka mukaan sellaisten vapaan liikkuvuuden rajoitusten huomioon ottamiseksi, jotka voivat johtua eläintautien leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, voidaan toteuttaa poikkeuksellisia markkinoiden tukitoimenpiteitä. Tässä yhteydessä on huomattava, että: a) ”vapaan liikkuvuuden rajoitukset” kohdistettiin maa- liskuussa 1996 Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuo- tuun karjaan (22) kauan kyseisen karjan — jota nämä rajoitukset eivät siis aiemmin koskeneet — maahan- tuonnin jälkeen; b) EU:ssa ei ole kohdistettu tällaisia ”vapaan liikkuvuu- den rajoituksia” Sveitsistä peräisin olevaan karjaan. 44. Sellaisten eläinten teurastamisesta maksettuja kor- vauksia, joihin yhteisö ei sovella minkäänlaisia vapaan liikkuvuuden rajoituksia, ei voida pitää markkinatukena tässä yhteydessä. Komission asetuksen (EY) N:o 299/97 (21) Komission asetus (EY) N:o 299/97, annettu 19 päivänä helmikuuta 1997, naudanliha-alan poikkeuksellisista markki- natukitoimenpiteistä Saksassa (EYVL L 50, 20. 2. 1997, s. 16). (22) Katso ensimmäinen perusteluosan kappale komission asetuk- sessa (EY) N:o 299/97. 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/11 nojalla toteutuneilla menoilla (3,2 miljoonaa ecua) ei siis ole pätevää oikeusperustaa. Valikoivat teurastukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa 45. Yhdistyneen kuningaskunnan BSE:tä koskeva hävi- tyssuunnitelma hyväksyttiin 24 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/385/EY, ja 26 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1484/96 Yhdistynyt kuningaskunta valtuutettiin maksamaan asianmukaiset korvaukset edellä mainitussa suunnitelmassa esitetyn valikoivan teurastusjärjestelmän mukaisesti teurastetuista eläimistä. Alkuperäisessä suun- nitelmassa määriteltiin sellaisten eläinten ja/tai karjan valikoiva pakkoteurastus, jotka on tunnistettu todennä- köisesti saastunutta lihaluujauhoa, kun käytetään valin- nan perusteena eläinten vuosina 1990/1991, 1991/1992 ja 1992/1993 syntyneitä syntymäkohortteja; suunnitel- maa muutettiin siten, että siihen voidaan sisällyttää vuo- sina 1989/1990 syntyneet eläimet vapaaehtoisen valinnan perusteella. Yli 60 prosenttia 324 000:sta maaliskuussa 1998 yksilöidystä eläimestä on syntynyt järjestelmään vapaaehtoisesti ilmoitettavana vuonna. Jotta eläimet on voitu ottaa mukaan järjestelmään, niiden on täytynyt olla tilalla 1. elokuuta 1996. 46. Maanviljelijöille maksetut korvaukset perustuvat ja kunkin eläimen objektiiviseen markkina-arvoon, yhteisön osuus korvausten rahoituksesta on 70 prosent- tia. Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin myös lupa maksaa lisäkorvauksia kansallisista varoista. 47. Päätöksen 96/385/EY 2 artiklassa Yhdistynyt kunin- gaskunta velvoitetaan saattamaan voimaan tämän suunni- telman toteutuksen edellyttämät lait, asetukset ja hallin- nolliset määräykset. Valikoivaa teurastusta koskevat ehdotukset esitettiin ensi kerran toukokuussa 1996, ja ne perustuivat yksinomaan oletukseen, että BSE-tauti tarttui rehun välityksellä. Teurastusten odotettiin alkavan vuo- den 1996 syyskuussa tai lokakuussa, mutta SEAC kehotti hallitusta 1. elokuuta 1996 harkitsemaan niiden tutki- mustulosten merkitystä, jotka koskivat BSE-taudin siirty- mistä emästä jälkeläiseen. Tämän vuoksi teurastuksia lykättiin. 48. Yksityiskohtaiset tutkimustulokset julkistettiin 29. elokuuta 1996 (23). Tutkimuksen mukaan epidemia talt- tuisi oletettavasti vuoden 2001 tienoilla lisätoimenpiteistä riippumatta. Yhdistynyt kuningaskunta oli kuitenkin vel- vollinen toteuttamaan valikoivat teurastukset vientikiel- lon poistamisen ennakkoedellytyksenä Eurooppa-neuvos- ton 21. kesäkuuta 1996 hyväksymän toimintakehyksen mukaisesti (8); teurastukset aloitettiin kuitenkin vasta vuoden 1997 alkupuolella. (23) Transmission dynamics and epidemiology of BSE in British 49. Kohortteja koskevia määritelmiä muutettiin kesä- kuussa 1997. Uuden määritelmän mukaan järjestelmä ei koskisi enää joitakin jo teurastettuja eläimiä. Uusia sään- töjä ei ole sovellettu taannehtivasti, mutta ne viljelijät, joille oli tuolloin annettu väliaikainen ilmoitus, saattoivat pyytää uudelleenarviointia — noin 200 viljelijää käytti tätä mahdollisuutta. Myös kohorttien jäljittämisessä käy- tettyjä parametreja muutettiin, ja hävityssuunnitelman muutos hyväksyttiin joulukuussa 1997 (24). Nämä muu- tokset ovat edelleen viivyttäneet teurastusten loppuun suorittamista. 50. Yhdistyneessä kuningaskunnassa (25) oli vuoden 1998 kesäkuuhun mennessä teurastettu 229 000 eläintä, joista 71 000 eläintä valikoivan teurastusjärjestelmän puitteissa ja 158 000 eläintä ennen tämän järjestelmän käyttöönottoa. Lisäksi 65 000 eläintä ei pystytty jäljittä- mään kattavan jäljittämisjärjestelmän puuttumisen ja tila- kohtaisten rekisterien puutteellisuuden vuoksi (26). 51. Valikoivan teurastusjärjestelmän tarkoituksena on OTMS-järjestelyn tavoin ehkäistä BSE-tautitapaukset, mutta ensinmainittu järjestelmä on kuitenkin valikoi- vampi. Nämä kaksi järjestelyä ovat päällekkäisiä siltä osin, että monet mahdolliset teuraseläimet on jo hävitetty OTMS-järjestelyn puitteissa (21 500 eläintä vuoden 1998 huhtikuuhun mennessä). Kun otetaan huomioon, että valikoivan teurastusjärjestelmän yhteydessä tuottajalle maksettava korvaus on keskimäärin kolme kertaa korke- ampi kuin OTMS-järjestelmässä ja yhteisön osuus yli kaksi kertaa korkeampi [790 ecua verrattuna 370 ecuun (katso taulukko 4)], yhteisön varoja on säästynyt arviolta 9 miljoonaa ecua. Toisaalta ne tuottajat, jotka arvelevat eläimensä kuuluvan valikoivan teurastusjärjestelmän pii- riin, eivät todennäköisesti ehdota tukikelpoisten eläimien ottamista OTMS-järjestelyyn. 52. Käytännössä kaikenikäisistä lehmistä maksettavat korvaukset perustuvat nuorten lehmien korvausarvoon. Valikoivassa teurastusjärjestelmässä teurastettavat lehmät ovat yleensä vanhoja ja niiden keskimääräinen markkina- arvo on yleensä vain 50 prosenttia kyseisestä arvosta. Korvaukset ovat olleet suhteellisen suuria (katso taulukko 4), keskimäärin 2 000 ecua päätä kohti (ja kantakirjason- nien osalta jopa 250 000 ecua). Valikoivan teurastusjär- jestelmän tehokkuutta heikentää se, että järjestelmän ulottaminen 1989 ja 1990 syntyneiden eläinten kohorttei- hin on vapaaehtoista, sekä se, että asianmukaiset rekiste- rit puuttuvat. BSE-tautitapauksista maksettavat korvaukset 53. Yhteisön lainsäädännössä edellytetään (5) BSE-tau- tiin sairastuneiden eläinten ruhojen hävittämistä, mutta näin ei kuitenkaan ole aina tapahtunut. Ensimmäisten (24) Komission päätös 97/870/EY. (25) Pohjois-Irlannissa jäljitettiin järjestelmän avulla kaikki vielä elossa olevat 1 461 eläintä, minkä jälkeen ne teurastettiin. tietokoneistetun cattle by Anderson et al, Nature, 29 August 1996. (26) BSE in GB, June 1998, Progress report. C 383/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Belgiassa ja Luxemburgissa BSE-tautiin kuolleiden eläin- ten ruhoista valmistettiin lihaluujauhoa (vuoden 1997 syys- ja lokakuussa), jota myytiin useisiin jäsenvaltioihin ja vietiin kolmansiin maihin. Kummassakin tapauksessa tautiepäilyn kohteena olleet eläimet testattiin aluksi raivo- taudin osalta, mutta tutkimustulokset osoittautuivat negatiivisiksi. Kyseisten eläinten päät testattiin tämän jälkeen BSE:n osalta. Tämän testin tulokset olivat positii- viset, mutta ne tulivat saataville vasta useita viikkoja ruhojen renderoinnin jälkeen. Muut tartunnan saaneeseen karjaan kuuluneet eläimet hävitettiin. 54. Kaikilla jäsenvaltioilla on BSE-tautiepäilyn vuoksi hävitettyä karjaa koskeva korvausjärjestelmä. Korvaukset ovat yleensä pienempiä vahvistettujen tapausten osalta, ja niiden suuruudessa on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä (katso taulukko 5). Keskimääräinen Ranskassa maksettu korvaus on puolet Irlannissa maksetusta kor- vauksesta. Italiassa ei makseta korvauksia eläimistä, jotka ovat saaneet BSE-tartunnan ennen maahantuontia. Yh- teisö ei myönnä tukea BSE-taudin saaneista eläimistä maksettavien korvausten aiheuttamiin kustannuksiin. 55. Korvausten puuttuminen tai niiden pienuus voi olla syynä siihen, miksi joissakin jäsenvaltioissa on ilmoitettu niin vähän tautitapauksia (katso taulukko 1). Irlannin viranomaisten mukaan BSE-tautia on havaittu paitsi Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuodussa karjassa myös kahdessa täysi-ikäisessä lehmässä muutaman kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun ne oli tuotu Alankomaista (joka oli ilmoittanut ainoastaan kahdesta tapauksesta 31. jou- lukuuta 1997 mennessä) sekä vastaavasti yhdessä Tans- kasta tuodussa täysi-ikäisessä lehmässä. Erään arvion mukaan (27) muiden ajanjaksona 1985—1989 Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuomien eläinten joukossa oli 1 600 mahdollista tautitapausta, vaikka vuoden 1997 loppuun mennessä oli ilmoitettu ainoastaan 400 tapauksesta. Tämä johtuu osittain stan- dardoidun valvontajärjestelmän puutteesta sekä siitä, että BSE-tautia koskevan tiedon taso vaihtelee, mikä saattaa johtaa taudin toteamatta jäämiseen ja vääriin taudinmää- rityksiin, kuten kohdassa 53 on kuvattu. Lisäksi monilla jäsenvaltioiden ilmoittamilla tapauksilla ei ole yhteyttä Yhdistyneessä kuningaskunnassa syntyneeseen karjaan. Useimmissa tapauksissa nämä eläimet ovat nähtävästi saaneet BSE-tartunnan syötyään saastunutta rehua. jäsenvaltioiden MARKKINATOIMENPITEET Johdanto 56. Neuvosto hyväksyi näiden hävittämistoimenpiteiden ohella kaksi asetusta yhteensä 1 350 miljoonan ecun myöntämiseksi markkinatukena. Lisäksi 16,7 miljoonaa ecua käytettiin vasikanlihan yksityiseen varastointiin. (27) ”Risk of BSE from the import of cattle from the UK into countries of the EU” by B. E. C. Schreuder et al, The Veteri- nary Record, 23 August 1997. Naudanlihan ennakoidun ylituotannon vähentämiseksi otettiin käyttöön vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio ja vasikoiden proses- sointipalkkio (200 miljoonaa ecua). Tuottajatuki 57. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1357/96 säädetään vuonna 1996 naudanlihan erityispalkkiojärjestelmän (BSP) ja emolehmäpalkkiojärjestelmän (SCP) yhteydessä toteutettavista lisätukitoimenpiteistä sekä tiettyjen sum- mien myöntämisestä jäsenvaltioille (261 miljoonaa ecua). Tuki on tarkoitettu niille naudan- ja vasikanliha-alan tuottajille, joutuneet ”markkinatilanteen vuoksi äkillisiin vaikeuksiin”. Jäsenvaltiot voivat joko jotka ovat a) ottaa käyttöön 23 ecun suuruisen, eläinten lukumää- rään perustuvan kiinteän lisämaksun [asetuksen 1 artikla ja 4 artiklan a kohta] nautaeläimistä saatujen erityispalkkioiden osalta sekä 27 ecun lisämaksun emolehmien osalta sekä niin ikään jakaa erityismäärä- rahat samanlaisin tai erilaisin perustein; b) asetuksen 5 artiklan nojalla myöntää tuen kokonais- määrän, joka olisi maksettu edellä mainittujen stan- dardien perusteella sekä erityismäärärahan, jotta mak- sut voitaisiin suorittaa objektiivisten perusteiden mukaisesti edellyttäen, että korvausten kokonais- summa ei ylitä kyseisten kasvattajien kärsimän tulon- menetyksen määrää ja ettei kilpailu sen seurauksena vääristy (5 artikla). Kaikki maksut oli suoritettava 15 päivään lokakuuta 1996 mennessä yhteisön rahoituk- sen saamiseksi. Tukimäärien väliset erot 58. taulukko 6 osoittaa, että jäsenvaltioiden välillä on valtavia eroja naudanlihapalkkioiden ja emolehmäpalkki- oiden lisäksi suoritettavien lisämaksujen osalta. Esimer- kiksi Italiassa lisämaksua ei suoriteta lainkaan, kun taas Ranskassa lisämaksu urospuolisen nautaeläimen osalta on 46 ecua päätä kohti; emolehmäpalkkiosta suoritettava lisämaksu on Saksassa 7,5 ecua ja Belgiassa 81,6 ecua. Jäsenvaltioilta saadut tiedot osoittavat, että tuotta- 59. jille on suoritettu joitakin maksuja sellaisista eläimistä, joista ei normaalisti maksettaisi tavallista naudanlihan osalta maksettavaa erityispalkkiota tai emolehmäpalkki- ota; maksujen myöntämisen perusteena on ollut se, ettei- vät tuottajien tulonmenetykset ole rajoittuneet yhteisön perinteisesti tukemille aloille. Joissakin tapauksissa tämä merkitsi sitä, että tuottajille suoritettiin lisämaksuja yli 90 eläimestä, mikä on naudanlihapalkkiojärjestelmässä so- vellettu enimmäisraja, tai silloinkin, kun eläintiheyttä koskevat perusteet eivät täyttyneet (11 miljoonaa ecua Ranskassa). Maksuja suoritettiin myös eri ryhmiin kuulu- vista eläimistä, esimerkiksi lypsylehmistä (11 miljoonaa ecua Belgiassa) ja teurasvasikoista (7 miljoonaa ecua 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/13 Alankomaissa); samoin suoritettiin lisämaksuja jo teuras- tetuista tai myydyistä eläimistä (16 miljoonaa ecua Irlan- nissa, 64 miljoonaa ecua Italiassa ja 34 miljoonaa ecua Yhdistyneessä kuningaskunnassa (28). 60. Tämän seurauksena näissä jäsenvaltioissa tukea maksettiin laajemmalle tuottajajoukolle. Jos korvauksia olisi maksettu esimerkiksi yksinomaan palkkio-oikeuden perusteella, Alankomaissa ainoastaan 30 prosenttia tuot- tajista olisi saanut korvausta tulonmenetyksistään. Jäsen- valtioille ei ilmoitettu tulonmenetyksen laskutapaa, ja tämän vuoksi niiden laskelmat perustuivat erilaisiin ole- tuksiin. Tästä syystä lukuja ei voida vertailla eikä niiden paikkansapitävyyttä voida myöskään tarkistaa minkään seikan osalta. Vaikka eräiden todisteiden perusteella voi- tiin olettaa, että tietyille aloille oli myönnetty liikaa tukea, monet jäsenvaltiot saattoivat arvionsa ajan tasalle ja esittivät aiemmasta huomattavan paljon poikkeavia lukuja osoittaakseen yleisten tulonmenetysten olleen myönnettyjä korvauksia suurempia. Tilannetta mutkisti se, että komission myöhemmin toteuttamat muut toimen- piteet vaikuttivat hintoihin tavalla, jota ei voitu ennustaa tulonmenetystä koskevia ennakkoarvioita laadittaessa. 61. Eräät jäsenvaltiot välttivät arvioitujen tulonmenetys- ten alakohtaisiin analyyseihin liittyvät vaikeudet maksa- malla kaikki alat kattavan kiinteän korvauksen. Esimer- kiksi Saksa maksoi 7 ecua jokaisesta eläinten sairausra- hastoon (”Tierseuchenkasse”) vuonna 1996 rekisteröi- dystä eläimestä. Valvonta 62. Tarkastaessaan asetuksia (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96 tilintarkastustuomioistuin ei ottanut huomi- oon järjestelmiä, joista suoritetaan kiinteät eläinten luku- määrään perustuvat maksut niiden palkkiojärjestelmien mukaisesti, joita tutkittiin ja käsiteltiin tilintarkastustuo- mioistuimen vuosikertomuksessa vuodelta 1996 (katso kohdat 4. 45 — 4. 60). 63. Monet jäsenvaltioiden käyttöönottamat järjestelyt jäävät yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän sovel- tamisalan ulkopuolelle; tämä järjestelmä liittyy palkki- ojärjestelyihin (naudanlihan erityispalkkio, emolehmä- palkkio, prosessointipalkkio ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio, kausiporrastus- ja laa- japeräistämispalkkio, joihin viitataan asetuksen (EY) N:o 805/68 4 artiklan a—k kohdassa). Jäsenvaltiot siis päät- tävät itse edunsaajia koskevien tarkastusten laajuudesta. (28) Katso tämän toteuttamista Yhdistyneessä kuningaskunnassa koskevia huomautuksia vuoden 1996 vuo- sikertomuksessa. toimenpiteen 64. Neuvoston 21 päivänä huhtikuuta 1997 antama asetus (EY) N:o 820/97 laadittiin, koska jäljitettävyyden parantaminen havaittiin tarpeelliseksi sen vuoksi, että eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/ 102/ETY täytäntöönpano ei ollut edennyt tyydyttävällä tavalla. Tällä asetuksella pyritään vakiinnuttamaan nau- danlihan ja naudanlihatuotteiden markkinat uudelleen BSE-kriisin aiheuttaman notkahduksen jälkeen, mutta tiettyjen keskeisten osa-alueiden käyttöönottamisen mää- räajat ovat kaukana tulevaisuudessa. Esimerkiksi ATK- tietokannan on oltava täysin käyttökunnossa 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen, ja korvamerkki on laitettava kumpaankin korvaan ainoastaan vuoden 1998 tammi- kuun jälkeen syntyneille eläimille. Näille eläimille on myös annettava ”passi”. Tämän vuoksi on liian varhaista arvioida uuden voimaantulleen järjestelmän hyötyjä, vaikka jotkut jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet ennakoi- tuja valvontatoimenpiteitä. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa karjapassit tulivat pakollisiksi 1 päi- västä heinäkuuta 1996 alkaen. Maksujen takaisin periminen 65. Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat suorittaneet mak- sut asetuksen (EY) N:o 1357/96 1 artiklan nojalla eli vuonna 1995 kasvatettujen eläinten osalta, on perittävä ylimenevät maksut niiltä tuottajilta, jotka eivät olleet hakeneet naudanlihan erityispalkkiota ja/tai emolehmä- palkkioita vuodelle 1996 tai joiden oikeus palkkioihin koskee pienempiä eläinmääriä kuin edellisvuonna. Saman asetuksen 3 artiklassa todetaan, että jäsenvaltioiden on suoritettava takaisinmaksetuilla rahoilla lisämaksut niille tuottajille, joiden oikeus palkkioihin vuoden 1996 osalta koskee useampia eläimiä kuin vuoden 1995 osalta. 66. Maksujen takaisinperintää koskeva vaatimus on osoittautunut hallinnolliseksi taakaksi; esimerkkinä tästä on palkkio-oikeuden soveltaminen tilojen uudelleenjärjes- telytapauksissa ja eläkkeelle siirtyneiden, kuolleiden ja vararikkoon joutuneiden tuottajien asioiden käsittely. Esi- merkiksi Ranskassa oli tarkastushetkellä (heinäkuu 1997) saatu perityksi ainoastaan 60 prosenttia laskutetuista määristä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on saatu peri- tyksi 96 prosenttia maksettavista määristä, ja siellä rahoja on jaettu uudelleen tukikelpoisille tuottajille. Enempää rahojen uudelleenjakamista ei ole odotettavissa. Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että jäsenvaltiot pystyvät perimään maksettavan summan kokonaisuudessaan. Jos maksujen takaisinperiminen epäonnistuu, täysimääräisiä palkkioita ei ehkä pystytä maksamaan kaikille tuottajille, joiden oikeus palkkioihin kalenterivuoden 1996 osalta koskee useampia eläimiä kuin kalenterivuoden 1995 osalta. 67. Ne jäsenvaltiot, jotka ovat soveltaneet edellä maini- tun asetuksen 5 artiklaa, katsovat, ettei niiden tarvitse periä maksuja takaisin, vaikka ne ovat maksaneet tukea vuotta 1995 koskevan palkkio-oikeuden perusteella. Esi- merkiksi Luxemburgissa tuottajille maksettiin 0,6 miljoo- naa ecua erityispalkkioita vuotta 1995 koskevan palkkio- oikeuden perusteella ja Belgiassa maksettiin 28,5 miljoo- naa ecua naudanlihan erityispalkkioita ja emolehmäpalk- C 383/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 kioita vuotta 1995 koskevan palkkio-oikeuden perus- teella. Tämä on lisäesimerkki tuottajien eriarvoisesta koh- telusta jäsenvaltioissa. saattoi jakaa tukea alueellisen tärkeysjärjestyksen mukai- sesti, joten lähellä toisiaan sijaitseville tiloille maksetaan erisuuruisia korvauksia. Suora tuki 68. Neuvoston 17 päivänä joulukuuta 1996 antamalla asetuksella (EY) N:o 2443/96 jäsenvaltioille myönnettiin kansallisen karjamäärän perusteella yhteensä 491,63 mil- joonaa ecua tuottajien tuloihin tai naudanliha-alaan koh- distuvan tuen maksamiseksi puolueettomien perusteiden mukaisesti, edellyttäen, etteivät nämä tuet vääristä kilpai- lua. Asetuksessa ei täsmennetä tukien maksutapaa, mutta siinä säädetään, että ne on suoritettava viimeistään 15 päivänä lokakuuta 1997. Asetuksesta (EY) N:o 1357/96 poiketen tässä asetuksessa ei ole tulonmenetyksen huomi- oon ottamista koskevia vaatimuksia. Jäsenvaltioilla oli enemmän aikaa valmistella tämän 69. asetuksen edellyttämiä toimenpiteitä kuin niillä oli ase- tuksen (EY) N:o 1357/96 osalta. Tämä heijastuu käyt- töönotettujen järjestelyjen entistä suurempana vaihtele- vuutena. Esimerkiksi Saksassa tukea ei pyritty kohdista- maan tietyille aloille, vaan sovellettiin samaa yleistä menettelytapaa kuin asetuksen (EY) N:o 1357/96 täytän- töönpanon yhteydessä, mutta tuen määrä oli pienempi (6 ecua). Eräät jäsenvaltiot päättivät käyttää osan määrära- laadunvalvontaa tai -parantamista koskevien hojaan aloitteiden toteuttamiseen, esimerkiksi Belgia käytti tähän tarkoitukseen 0,5 miljoonaa ecua ja Yhdistynyt kuningas- kunta 3,5 miljoonaa ecua. Taas kerran eläinten lukumää- rään perustuvat lisämaksut olivat yleisin tukimuoto. Esi- merkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli käytössä yksi eläinten lukumäärään perustuva maksu (40 ecua) kaikkien emolehmäpalkkioihin oikeutettujen osalta vuonna 1996, kun taas Irlannissa eläinten lukumäärään perustuvaa korvausta maksettiin 7,8 ecua naudanlihan erityispalkkion osalta ja 15,6 ecua emolehmäpalkkion osalta. Teurastuksiin perustuvia järjestelmiä käytettiin myös entistä enemmän. Eräät järjestelmät olivat luonteel- taan rakenteellisempia — Luxemburgissa tuen maksami- sen perusteena oli nautayksikkö, jota oli käytetty korvaa- van tuen laskemiseen, ja Belgiassa otettiin käyttöön lopet- tamispalkkio, jonka tarkoituksena oli rohkaista naudanli- hantuottajia vetäytymään eläkkeelle. Italiassa ja Alanko- maissa vasikanliha-alalle myönnettiin lisätukea. Tehokkuus 71. Jäsenvaltiot ovat soveltaneet hyvin eri tavalla neu- voston asetuksia (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96. Se, että on epäonnistuttu kytkemään asetuksen (EY) N:o 2443/96 nojalla myönnetty tuki tulonmenetyksiin, on todennäköisesti merkinnyt tuen epäoikeudenmukaista jakautumista ja liian suurten korvausten myöntämistä. Tässä mielessä Ranskan päätöstä tuen kytkemisestä tulonmenetyksiin on pidettävä tervetulleena. Toimenpitei- den lisääntyminen ja tukien suuruuden vaihtelu heijasta- vat osittain kuluttajien erilaisia reaktioita jäsenvaltioissa, mutta eivät ole niiden yksinomainen selitys. Tuotannon valvonta Johdanto 72. Neuvoston 18 päivänä marraskuuta 1996 antamassa asetuksessa (EY) N:o 2222/96 edellytetään, että jäsenval- tiot ottavat käyttöön vasikoiden prosessointipalkkio- järjestelmän ja/tai aikaistettua markkinoille saattamista koskevan järjestelmän viimeistään 1. joulukuuta 1996 alkaen 30. marraskuuta 1998 päättyväksi ajanjaksoksi. BSE-kriisin vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Portugali ovat jo soveltaneet vasikoiden prosessointipalkkiojärjes- telmää; järjestelmä tuli voimaan Yhdistyneessä kuningas- kunnassa vuoden 1996 huhtikuussa ja Portugalissa saman vuoden toukokuussa. Myös Ranska päätti soveltaa järjestelmää vuoden 1996 lokakuusta. Irlanti otti ainoana jäsenvaltiona käyttöön tämän järjestelmän suoranaisesti asetuksen vaatimusten vuoksi, mutta vasta kaksi kuu- kautta säädetyn määräajan jälkeen. Kummankin järjestel- män mukaisesti vuoden 1997 loppuun mennessä oli pro- sessoitu arviolta 1,5 miljoonaa vasikkaa (taulukot 7 ja 8). 73. Näiden kahden järjestelmän tarkoituksena oli vähen- tää naudanlihantuotantoon joutuvien vasikoiden määrää miljoonalla vasikalla vuodessa. Vasikoiden prosessointi- palkkiojärjestelmä oli näistä kahdesta järjestelmästä tehokkaampi, koska siinä määrättiin enintään 20 päivän ikäisten vasikoiden teurastamisesta ja hävittämisestä, kun taas aikaistettu markkinoille saattaminen rohkaisi tuotta- jia teurastamaan hieman nuorempia ja sen vuoksi myös hieman kevyempiä vasikoita, mikä puolestaan lisäsi tietyn vasikanlihamäärän tuottamiseen käytettyjen vasikoiden määrää. Käytetyt ”ylimääräiset” vasikat eivät joudu nau- danlihantuotantoon. 70. Ranskassa tuki jaettiin departementtikohtaisesti. De- partementtien oli otettava tukimäärien vahvistamisessa huomioon asetuksen (EY) N:o 1357/96 nojalla jo makse- tut tuet ja kohdennettava tämä tuki niihin viimeaikaisiin tulonmenetyksiin, joita ei ollut vielä korvattu. Tämän hajautetun lähestymistavan vuoksi kukin departementti 74. Yhdistyneen kuningaskunnan OTMS-järjestelyllä on merkittävä tuotannollinen vaikutus siinä mielessä, että ravintoketjusta poistetaan vuosittain noin 300 000 tonnia naudanlihaa. Karjan teurastusjärjestelmät ovat myöskin saattaneet vaikuttaa jonkin verran vuoden 1997 tuotan- toon (30 000 tonnia). 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/15 Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmä harvinaisia vasikanlihantuotannossa, otettiin käyttöön eriytetyt tukiasteikot (29). 75. Taulukko 7 osoittaa, että 70 prosenttia kaikista tämän järjestelmän piiriin kuuluvista vasikoista prosessoi- daan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tätä on voitu odottaakin, koska maasta ei ole voitu viedä vasikoita muihin jäsenvaltioihin, jotka ovat perinteisesti ostaneet niitä lihotukseen. Asetuksissa ei täsmennetä vasikoiden alkuperämaata, vaan niissä todetaan ainoastaan, että eläi- met ovat syntyneet EU:ssa. Tuen määrä oli 120 ecua lypsykarjarotua olevaa sonnivasikkaa kohti ja 150 ecua muiden rotujen osalta; tukea alennettiin 5 eculla touko- kuussa 1997 ja se yhdenmukaistettiin 115 ecuksi kaik- kien rotujen osalta joulukuussa 1997. 76. Tilintarkastustuomioistuin arvioi järjestelmän käyt- töönottoa Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskun- nassa vuoden 1996 vuosikertomuksessaan. Tilintarkastus- tuomioistuinta huolestutti eniten epävarmuus siitä, oli- vatko kaikki teurastetut vasikat tukikelpoisia ja oliko ne hävitetty asianmukaisesti. 77. Ranskassa arviolta 40 prosenttia teurastetuista vasi- koista on peräisin sellaisista jäsenvaltioista, joissa tätä järjestelmää ei sovelleta, esimerkiksi Italiasta, Alanko- maista ja Saksasta. 78. Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmää alettiin soveltaa Irlannissa helmikuussa 1997 eli melkein vuosi sen jälkeen, kun se oli otettu käyttöön Pohjois-Irlannissa. Koska vasikoiden hinta on Irlannissa suhteellisen korkea, järjestelmä on tuottajalle houkutteleva ainoastaan lypsy- karjarotuisten vasikoiden osalta, joiden kysyntä on vähäistä tai lähes olematonta. Lisäksi syntymäajan rekis- teröintijärjestelmää voidaan hyvin helposti käyttää vää- rin, ja viljelijät voivat syöttää järjestelmään heikkolaatui- sia vasikoita, vaikka ne olisivat yli-ikäisiä. Aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palk- kio (EMP) 79. Aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksetta- vaan palkkioon (EMP) oikeutettujen ruhojen enimmäis- painoja alennettiin jäsenvaltiokohtaisesti Eurostatin vuotta 1995 koskevien tilastojen (tai muiden komission hyväksymien tietojen) perusteella vähentämällä näistä tie- doista 15 prosenttia. Näin saatu painoasteikko on laaja, ja tärkeimpien vasikanlihantuottajavaltioiden välillä on merkittäviä eroja. Alankomaat edustaa 33 prosenttia, Ranska 21 prosenttia ja Italia 18 prosenttia hakemuksista (katso taulukko 8). Esimerkiksi Ranskassa painoraja on 108 kiloa, kun Alankomaissa se on 138 kiloa. 81. Vasikanlihantuotanto on hyvin keskittynyttä tär- keimmissä tuottajavaltioissa, joten suurin osa tuesta mak- setaan pienelle joukolle suurtuotantoon erikoistuneita tuottajia. 82. Järjestelmän hallinnointi on suhteellisen helppoa. Yksittäisten ruhojen punnitsemisessa on kohdattu suu- rimmat hankaluudet. Jäsenvaltiot voivat suhteellisen vapaasti päättää siihen liittyvistä yksityiskohdista, millai- sina ruhot on punnittava. Vain harvoissa teurastamoissa on elektroniset vaa’at, joista voidaan tulostaa eläimen tosiasiallinen paino; tämän vuoksi tuen piiriin ilmoitettu- jen eläinten todellista painoa on harvoin mahdollista tarkistaa jälkikäteen. 83. Hakemuksista tilakohtaisiin rekistereihin ulottuva kirjausketju katkeaa usein sen vuoksi, ettei hakemusten ja yksittäisten vasikoiden välillä ole selvää yhteyttä, koska korvamerkkinumeroita ei merkitä rekisteriin. Todisteet siitä, että vasikat täyttävät maassaoloa koskevat vaati- mukset (aluksi 60 päivää EU:n alueella, mutta 8. tammi- kuuta 1997 lähtien 90 päivää), puuttuvat usein. Rans- kassa ei ollut tilakohtaisista rekistereistä hakemukseen ulottuvaa selkeää kirjausketjua. Italiassa menettelyt vaih- telivat teurastamoittain ja alueittain, ja joissakin tapauk- sissa ilmoitetusta painosta ei ollut selvää todistetta, koska varsinaista painoa koskevia rekistereitä ei säilytetä. Vasikoita koskevien järjestelmien tehokkuus 84. Asetuksen (EY) N:o 2222/96 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio laati välikertomuksen edellä mainit- tujen kahden toimenpiteen toteuttamisesta (huhtikuu 1997) (30); kertomuksessa todetaan, että aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavan palkkion osalta 75 prosenttia Alankomaissa, Ranskassa, Saksassa ja Itä- vallassa suoritetuista maksuista koski vasikoita, jotka olisi teurastettu tukeen oikeuttavan painoisina tai sitä kevyempinä palkkiosta riippumatta. Neuvoston pyyn- nöstä (syyskuu 1997) (31) esitetään erilaisia olettamuksia ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavaa palkkiota arvioi- daan myönnetyn aiheettomasti 40 prosentille kaikista vasikoista. Nykyisten, vuotta 1997 koskevien tietojen ja edellä mainittujen oletusten perusteella 42 prosenttia vasi- koista kuuluu tähän ryhmään. Näistä menoista yhteisön toisessa kertomuksessa laaditussa 80. Tuen perusmääräksi teurastettua vasikkaa kohti määrättiin 65 ecua joulukuussa 1996 ja tammikuussa 1997, minkä jälkeen tuki aleni 60 ecuun ja myöhemmin 45 ecuun. Koska alle 120 kilon painoiset ruhot ovat (29) 50/65/80 ecua (cid:46) 120 kg/120—110 kg/110 osalta tai vastaa- vasti vähemmän vuoden 1997 kesäkuuhun asti ja 50/57,5/65 ecua loppuvuoden ajan. (30) KOM (97) 165 lopull. 18. 4. 1997. (31) KOM (97) 461 lopull. 22. 9. 1997. C 383/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 talousarvioon aiheutuvat kustannukset ovat 23 miljoonaa markkaa vuonna 1997 ja ne ovat samansuuruiset vuonna 1998, jos muissa asioissa ei tapahdu muutoksia. toimenpiteisiin” myönnettyjen 2 149 miljoonan ecun ansiosta naudanlihan kulutus on osittain elpynyt; myön- netty tuki on vaikuttanut myönteisesti myös tuottajien tuloihin (ks. kohta 17). 85. Komission laskelmien mukaan vasikoiden proses- sointipalkkiojärjestelmä tuottaa kahden vuoden aikana noin 559 miljoonan ecun suuruiset vuotuiset nettosäästöt yhteisön talousarvioon aiempaa pienempien interventio- ostojen ansiosta. 86. Ranskassa ei ole merkkejä siitä, että aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio olisi vai- kuttanut tuotantokäytäntöihin. Keskimääräinen teuras- paino oli vuoden 1997 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana 124,8 kg, mikä on paljon korkeampi määrä kuin aikaistetussa markkinoillesaattamisjärjestelyssä sovellet- tava enimmäispaino, joten ainoastaan noin 15 prosenttia teurastetuista vasikoista on palkkiokelpoisia. Tämä luku on huomattavasti alhaisempi kuin muissa merkittävissä vasikanlihantuottajajäsenvaltioissa (katso taulukko 8). Belgiassa jotkut tuottajat ovat kuitenkin lyhentäneet joi- denkin vasikkarotujen lihotusaikaa lisätäkseen aikaiste- tusta markkinoille saattamisesta maksettavaan palkkioon oikeutettujen vasikoiden määrää. Belgiassa ja Alanko- maissa vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla keskimää- räinen teuraspaino laski noin 9 prosenttia vuoden 1996 keskimääräiseen teuraspainoon verrattuna. Yhteisön kes- kimääräinen teuraspaino laski 5 prosenttia vuosien 1996 ja 1997 välillä (139,1 kilosta 131,5 kiloon). Lihantuotan- toon käytettyjen vasikoiden kokonaismäärä nousi 4 pro- senttia samana aikana, kun se vuodesta 1992 oli vähenty- nyt joka vuosi. Vuosina 1995—1997 vasikanlihantuo- tanto oli vakaa, noin 790 000 tonnia. 87. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2222/96 johdanto- osassa mainittu tavoite eli naudanlihantuotantoon joutu- vien vasikoiden lukumäärän vähentäminen miljoonalla on saavutettu. Taulukko 3 kuitenkin osoittaa naudanlihan kokonaistuotannon (OTMS-järjestelyn ym. vaikutusten mukaan muutettuna) laskeneen ainoastaan 2 prosenttia vuonna 1997. Tämä johtuu enimmäkseen tuotantoket- justa. Vasikoista maksettavan prosessointipalkkiojärjestel- män kokonaisvaikutus voidaan todeta vasta ajanjaksolla 1998—1999. 88. Aikaistettua markkinoille saattamista koskeva palk- kiojärjestelmä ei ole niin onnistunut kuin prosessointi- palkkiojärjestelmä, ja saavutetut taloudelliset tulokset ovat huonoja — kustannukset 234 000 ylimääräisestä naudanlihantuotantoon joutuneesta vasikasta olivat 55,6 miljoonaa ecua eli 237 ecua vasikalta, siis neljä kertaa korkeammat kuin palkkiomäärä. Aikaistetusta markki- noille saattamisesta maksettavasta palkkiosta olisi siis joko luovuttava tai sitä olisi muutettava sen varmistami- seksi, että ”vapaista” vasikoista maksettavien palkkioiden määrä jäisi mahdollisimman pieneksi. PÄÄTELMÄT 89. Suoritettu tarkastus osoittaa, että ”eläinten hävittä- miseen” ja ”markkinatukeen” sekä ”tuotannonvalvonta- 90. On syytä harkita edelleen, missä määrin yhteisön talousarviosta olisi rahoitettava tällaisten kriisien kustan- nukset, kun otetaan huomioon monien sellaisissa olosuh- teissa toteutettujen toimenpiteiden näennäisesti eläinlää- ketieteellinen luonne (ks. kohta 23). 91. BSE-kriisi osoittaa, miten tärkeää on luoda kattavat ja luotettavat eläinrekisterit jäsenvaltioissa. Tilintarkas- tustuomioistuin on viitannut useaan otteeseen tähän tar- peeseen, viimeksi vuoden 1996 vuosikertomuksessaan esittäessään huomautuksensa eräiden naudanlihantuotta- jien hyväksi tarkoitettujen EU-palkkioiden hallinnoinnista ja valvonnasta. Kun sellaisia rekistereitä ei ole, minkä tahansa karjaa koskevan toimenpiteen tehokkuus vaaran- tuu eikä eläinten jäljittäminen onnistu. Tämä on tullut selvimmin esille Yhdistyneen kuningaskunnan valikoivan teurastusjärjestelmän osalta, jossa ei ole pystytty selvittä- mään noin 65 000 eläimen kohtaloa (ks. kohta 50). 92. Epäonnistuminen rehukiellon riittävässä valvonnassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa merkitsi sitä, että suuri määrä eläimiä, jotka saivat BSE-taudin (36 000), oli syn- tynyt kiellon käyttöönoton jälkeen (ks. kohta 25). Jäsen- valtiot sovelsivat erilaisia lähestymistapoja sellaisten kar- jojen teurastukseen, joissa oli ilmennyt BSE-tautia, sekä maasta vietyihin brittiläisiin vasikoihin (ks. kohdat 35, 38 ja 45). 93. Komission EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyväk- symisen yksikön suorittamat tarkastukset kohdistuivat pääasiassa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1357/96 nojalla suoritettuihin mak- suihin. Lisäksi komission eläinlääkintävirkamiehet tekivät useita käyntejä jäsenvaltioihin (ks. kohta 11). Toimenpi- teiden toteutus jäsenvaltioiden sisällä ja välillä ei kuiten- kaan ollut tarpeeksi kurinalaista ja johdonmukaista sellai- sissa asioissa kuin esimerkiksi ennen kieltoa maasta viety- jen brittiläisten vasikoiden teurastus, entisen interventi- onaudanlihan takaisinosto, teurastusjärjestelmät, asetuk- sen (EY) N:o 2443/96 mukaiset korvaukset karjankasvat- tajille ja vasikoita koskevat järjestelmät. 94. Lähestymistapojen epäjohdonmukaisuudet heikensi- vät toimenpiteitä, jotka toteutettiin, jotta karjankasvatta- jat saisivat oikeudenmukaiset korvaukset. Tämä johtui pääasiassa siitä, että kahden tärkeimmän toimenpiteen (neuvoston asetukset (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96) mukaan jäsenvaltiot saattoivat suorittaa mak- suja, jotka eivät liittyneet totuttuihin naudanlihan erityis- 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/17 palkkio- ja emolehmäpalkkiojärjestelmään ja olivat siten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten ulkopuolella (ks. kohdat 60 ja 63). viennin rajoitukset, varastot voivat kasautua komission mukaan 1,5 miljoonaan tonniin vuoteen 2005 men- nessä (32). 95. Käyttöön otetut tuotannon tarkastukset ovat lyhyt- aikaisia eikä niillä missään tapauksessa ole paljonkaan vaikutusta, jos Yhdistynyttä kuningaskuntaa nyt koskeva vientikielto kumotaan. Samoin päätös purkaa OTMS- järjestely lisäisi tehokkaasti tuotantoa (ks. kohta 74). Kun otetaan huomioon GATT-sopimuksen mukaiset tuetun 96. BSE-taudin esiintyminen ja sen jälkivaikutukset ovat korostaneet EU:n tarvetta suunnitella ja ottaa käyttöön strategia (esimerkiksi toimintasuunnitelma) voidakseen käsitellä tällaista kriisiä yhteensovitetusti, tehokkaasti ja oikein ajoitetusti. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. lokakuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti (32) Naudanliha-ala — Tilanne ja tulevaisuudennnäkymät, SEK(97) 819. C 383/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Taulukko 1 Vahvistetut BSE-tapaukset EU:ssa ja Sveitsissä Yhteensä 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 B DK D F IRL I L NL P UK 1 1 6 31 265 2 1 2 90 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 0 1 1 0 0 0 0 1 0 0 3 4 0 0 0 3 15 14 17 18 16 19 16 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 0 0 0 0 12 73 0 0 0 1 0 2 6 77 0 1 2 12 14 29 30 170 986 2 188 7 166 14 294 25 202 37 057 34 830 24 289 14 473 8 091 3 396 Yhteensä 171 385 2 188 7 181 14 309 25 225 37 077 34 850 24 329 14 506 8 205 3 515 Sveitsi 260 0 0 2 8 15 29 64 68 45 29 Lähteet: Yhdistyneen kuningaskunnan osalta: Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten komissiolle toimittama 45. viikoittainen kertomus, 9. tammikuuta 1998. Muiden EU-maiden paitsi Yhdistyneen kuningaskunnan osalta vuoteen 1996 asti ja Sveitsin osalta 30. 9. 1997 asti: komission lopullinen konsolidoitu kertomus BSE-tautia käsittelevälle väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle, s. 83. Muiden EU-maiden paitsi Yhdistyneen kuningaskunnan osalta vuonna 1997: komission eläintautien ilmoitusjärjestelmä. 9 1 2 9 8. Taulukko 2 BSE:hen liittyvät EMOTR:n menot vuosina 1996 ja 1997 Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK (miljoonaa ecua) Asiaan liityvät säädökset 1. Hävittämistoimenpiteet Yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koskeva järjestely Valikoiva teurastus Yhdistyneessä ku- ningaskunnassa Entisen interventionaudanlihan takai- sinosto Yhdistyneestä kuningaskunnasta en- nen 20. 3. 1996 viedyt vasikat Karjan teurastukset Ranskassa, Por- tugalissa ja Irlannissa Brittiläisen/sveitsiläisen karjan teuras- tukset Saksassa 523,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 523,5 716/96 26,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 26,0 1484/96 2,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,4 1757/96 52,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 30,9 0,0 0,0 0,0 21,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 717/96 12,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1 10,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,9 0,0 0,0 0,0 164/97 (F); 1508/96 (P); 1112/97 (IRL) 3,2 0,0 0,0 3,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 299/97 Yhteensä 619,8 0,0 0,0 3,2 0,0 0,0 32,0 10,6 0,0 0,0 21,2 0,0 0,9 0,0 0,0 551,9 100,0 % 0,0 % 0,0 % 0,5 % 0,0 % 0,0 % 5,2 % 1,7 % 0,0 % 0,0 % 3,4 % 0,0 % 0,1 % 0,0 % 0,0 % 89,0 % 2. Markkinatukitoimenpiteet: Tuottajatuki 1 309,9 50,2 26,9 213,2 Vasikanlihan yksityinen varastointi 17,5 0,4 1,0 1,1 Yhteensä 1 327,4 50,6 27,9 214,3 9,2 0,0 9,2 91,2 335,8 126,9 98,3 0,0 0,7 0,0 3,1 91,2 336,5 126,9 101,4 3,4 0,0 3,4 52,6 11,2 35,2 19,9 14,9 27,2 205,0 1357/96; 2443/96 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 830/96 63,8 35,2 19,9 14,9 27,2 205,0 100,0 % 3,8 % 2,1 % 16,1 % 0,7 % 6,9 % 25,4 % 9,6 % 7,6 % 0,3 % 4,8 % 2,7 % 1,5 % 1,1 % 2,0 % 15,4 % 3. Tuotannon valvonta: Vasikoiden prosessointijärjestelmä Aikaistettua markkinoille saattamista koskeva palkkiojärjestelmä 146,0 55,6 0,0 3,0 0,0 0,1 0,0 4,9 0,0 0,0 0,0 0,0 33,1 14,3 1,9 0,0 0,0 9,6 0,0 0,0 0,0 17,2 0,0 4,6 5,6 0,1 0,0 0,4 0,0 1,4 105,4 2222/96 0,0 2222/96 Yhteensä 201,6 3,0 0,1 4,9 0,0 0,0 47,4 1,9 9,6 0,0 17,2 4,6 5,7 0,4 1,4 105,4 100,0 % 1,5 % 0,0 % 2,4 % 0,0 % 0,0 % 23,5 % 0,9 % 4,8 % 0,0 % 8,5 % 2,3 % 2,8 % 0,2 % 0,7 % 52,3 % Kaikki BSE:hen liittyvät menot vuo- sina 1996 ja 1997: 2 148,8 53,6 28,0 222,4 9,2 91,2 415,9 139,4 111,0 3,4 102,2 39,8 26,5 15,3 28,6 862,3 100,0 % 2,5 % 1,3 % 10,3 % 0,4 % 4,2 % 19,4 % 6,5 % 5,2 % 0,2 % 4,8 % 1,9 % 1,2 % 0,7 % 1,3 % 40,1 % F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 8 3 / 1 9 Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1 596,9 53,6 28,0 222,4 9,2 91,2 415,9 139,4 111,0 3,4 102,2 39,8 26,5 15,3 28,6 310,4 (miljoonaa ecua) Asiaan liityvät säädökset 100,0 % 3,4 % 1,8 % 13,9 % 0,6 % 5,7 % 26,0 % 8,7 % 7,0 % 0,2 % 6,4 % 2,5 % 1,7 % 1,0 % 1,8 % 19,4 % 84 450 3 147 2 094 15 890 550 5 432 20 662 6 531 7 128 204 4 558 2 323 1 317 1 179 1 762 11 673 100,0 % 3,7 % 2,5 % 18,8 % 0,7 % 6,4 % 24,5 % 7,7 % 8,4 % 0,2 % 5,4 % 2,8 % 1,6 % 1,4 % 2,1 % 13,8 % 13 362,6 434,6 278,3 2 006,8 98,3 899,1 2 997,1 2 269,5 599,5 15,6 513,6 323,9 193,3 99,7 167,4 2 465,9 16,1 % 12,3 % 10,1 % 11,1 % 9,4 % 10,1 % 13,9 % 6,1 % 18,5 % 21,8 % 19,9 % 12,3 % 13,7 % 15,3 % 17,1 % 35,0 % BSE:hen liittyvät menot yhteensä vuosina 1996 ja 1997 (lukuun otta- matta Yhdistyneen kuningaskunnan erityisiä hävittämistoimenpiteitä) Karjan suuruus ( ’000’ eläintä) 1. 1. 1996 Naudanliha-alan kokonaismenot vuo- sina 1996 ja 1997 (BSE:hen liittyvät menot mukaan lukien) BSE:hen liittyvät menot prosentteina naudanliha-alan kokonaismenoista Lähteet: EMOTR:n tukiosaston maksujen kehitys vuosina 1996 ja 1997 Maatalouden tilanne Euroopan unionissa: Kertomus vuodelta 1996 Huomautus: Vientitukia ja julkisia varastointikustannuksia lukuun ottamatta. C 3 8 3 2 0 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 9. 1 2. 9 8 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/21 Taulukko 3 Naudanlihan kulutusmallit (’000 tonnia teurasruhon painona) Euroopan yhteisö (12 jäsenvaltion Euroopan yhteisö) Euroopan unioni (15 jäsenvaltion Euroopan unioni) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998(e) 1999(e) Tuotanto (brutto) 8 705 8 378 7 824 7 445 8 115 8 057 7 911 7 643 7 911 Nettotuotanto (täysi-ikäiset eläi- met) Nettotuotanto (vasikat) Nettotuotanto (nautaeläimet yh- teensä) + lihantuonti − lihanvienti Muutokset varastoissa Varastot vuoden lopussa 7 881 7 557 6 932 812 839 842 6 565 7 168 7 155 795 796 806 8 723 8 396 7 744 7 371 7 964 7 950 7 871 7 603 7 466 447 419 480 1 244 1 239 1 085 −448 155 718 1 011 1 166 373 456 377 1 073 1 006 −145 −556 18 163 364 965 416 434 383 942 195 629 400 900 −139 490 400 836 −253 237 Kulutus Omavaraisuusprosentti 7 283 7 310 7 480 6 933 7 553 7 482 7 526 115 % 112 % 104 % 102 % 109 % 117 % 111 % 106 % 103 % 7 117 7 242 Eläinten lukumäärä (’000) 84 675 81 435 79 320 78 650 84 561 84 875 84 508 83 080 82 500 Kulutus henkeä kohti 21,8 21,6 21,6 20,9 20,1 18,6 19,1 19,4 19,5 Interventiovarasto: — ostot varastoon — myynnit varastosta Huomautukset: 1 027 766 890 684 165 778 0 393 0 73 415 9 240 61 50 189 0 253 Tuotanto (brutto) = lihantuotanto EU:ssa kasvatetuista eläimistä. Tuotanto (netto) = lihantuotanto EU:ssa, kun otetaan huomioon elävien eläinten kauppa. 31. 12. 1997 varastoja oli eniten Saksassa (33%), Ranskassa (18%), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (18%) ja Irlannissa (13%). Kulutus = Tuotanto (netto) + lihantuonti – lihanvienti – muutokset varastoissa. Eläinten lukumäärä kunkin vuoden tammikuun 1. päivänä. Kulutusluvut on ilmoitettu kilogrammoina henkeä kohti vuodessa. BSE-toimenpiteiden avulla tuotannon on arvioitu laskeneen 320 000 tonnia vuonna 1996 ja 237 000 tonnia vuonna 1997. Lähde: PO V D2, asiakirjaviite PDW/LF/If/BILAN/98001. xls; Eurostat in eläintuotantotilastot. C 383/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Taulukko 4 Maksetut korvaukset ja teurasjärjestelyissä poistetut eläimet Suorat korvaukset EU Kansalliset korvaukset Yhteensä % EU Muut kor- vaukset Kansalliset Korvaukset yhteensä EU % yh- teensä Teurastetut eläimet 688 970 660 335 790 370 512 410 280 145 1 200 1 380 940 480 1 260 2 050 310 680 57 70 70 70 39 54 0 680 0 780 0 0 1 200 2 060 940 1 260 2 050 57 47 70 27 39 5 417 1 390 18 080 3 566 56 934 680 54 1 983 636 Saksa Ranska Irlanti Portugali Yhdistynyt kuningaskunta — SCS Yhdistynyt kuningaskunta — OTMS Huomautukset: Korvausluvut ovat keskimääräisiä summia, jotka maksetaan ecuina eläintä kohti. Muut menetykset kattavat välilliset tulonmenetykset Ranskassa ja tuotantoarvon menetyksen Portugalissa. Näitä menetyksiä ei kateta EU:n varoista. Käytetyt valuuttakurssit: DEM/ecu: FF/ecu: ESC/ecu: IRL & UKL/ecu: 1,95 6,5 197 0,75 31. 12. 1997 mennessä teurastetut eläimet. Lähde: jäsenvaltioiden antamat tiedot. 9 1 2 9 8. Taulukko 5 Epäillyistä ja vahvistetuista BSE-tapauksista maksetut korvaukset Jäsenvaltio Ajanjakso Vahistetut tapaukset (ecua) Epäillyt tapaukset (ecua) Perusteet vahvistetuista BSE-tapauksista maksetuille korvauksille Perusteet vahvistamattomissa tapauksissa maksetuille korvauksille Belgia Saksa Ranska — elokuu 1991 8/91 — 1993 2 500 3 075 310 2 500 Kokonaisarvo enintään 100 000 BEF 3 075 Kokonaisarvo enintään 6 000 DM 310 75 % menetetystä arvosta (enintään 2 000 FF) 2 000 FF kunkin epäillyn tapauksen osalta 310 tai 620 310 a) 2 000 FF, jos eläimet on teurastettu vuoden 2 000 FF kunkin epäillyn tapauksen osalta kuluessa rajoitusmääräysten antamisesta b) 4 000 FF, jos eläimet on teurastettu kolmen kuukauden kuluessa rajoitusmääräyksen an- tamisesta. 1994 — Katso huomautus 310 Markkina-arvo (ei ylärajaa). Tuottajille voidaan 2 000 FF kunkin epäillyn tapauksen osalta Irlanti huhtikuu 1990 — 700 korvata myös välilliset kustannukset 700 Markkina-arvo tai keskimääräinen markkina- arvo kaksi kuukautta aikaisemmin, jos pie- nempi Markkina-arvo Italia Portugal Yhdistynyt gaskunta kunin- 8/8/88—13/2/90 14/2/90—31/3/94 1/4/94—22/5/96 23/5/96—23/1/97 24/1/97— Huomautukset: Määrät on muunnettu kansallisista valuutoista ecuiksi. Nämä korvaukset eivät ole EU-rahoitteisia. Lähde: jäsenvaltioiden antamat tiedot. Katso huomautus Katso huomautus Ei korvausta sellaisista maahantuoduista eläi- mistä, jotka saaneet tartunnan alkuperämaassa 1 200 tai 1 700 1 200 tai 1 700 Markkina-arvo Markkina-arvo 500 1 070 850 740 880 1 000 50 % alemmasta: markkina-arvo tai 125 % keskimääräisestä markkinahinnasta kaksi kuu- kautta aikaisemmin Alempi seuraavista: markkina-arvo tai 125 % keskimääräisestä markkinahinnasta kaksi kuu- kautta aikaisemmin 1 340 Markkina-arvo tai keskimääräinen markkina- hinta kaksi kuukautta aikaisemmin, jos pie- nempi tai 125 % keskimääräisestä Markkina-arvo markkinahinnasta kaksi kuukautta aikaisemmin, jos pienempi 1 050 Markkina-arvo tai ohjeellinen markkinahinta, jos pienempi 925 Markkina-arvo tai ohjeellinen markkinahinta, jos pienempi 1 100 Markkina-arvo tai ohjeellinen markkinahinta, jos pienempi Markkina-arvo tai 125 % ohjeellisesta markki- nahinnasta, jos pienempi Markkina-arvo tai 125 % ohjeellisesta markkina- hinnasta, jos pienempi Markkina-arvo tai 125 % ohjeellisesta markki- nahinnasta, jos pienempi F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 8 3 / 2 3 C 383/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Taulukko 6 Asetuksen (EY) N:o 1357/96 nojalla suoritetut maksut Jäsenvaltio Urospuoliset nautaeläimet ecua/pää Emolehmät ecua/pää Kansallinen tuki miljoonaa ecua Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Yhteensä Lähde:: PO VI, asiakirjaviite VI/7915/96. 38,7 27,2 7,5 23 30,2 46 23 0 25,3 34,7 39,8 34,2 23 34,4 23 81,6 13,6 7,5 27 33,9 27 27 16 30,3 25,3 39,8 31,1 27 38,4 27 28,5 0 0 0 0 74,3 0 11,2 1,9 0,5 0 0 0 0 0 116,4 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/25 Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmän mukaisesti 31. 12. 1997 mennessä prosessoidut eläimet Taulukko 7 Jäsenvaltio Aloitusajankohta Lypsyk. vas Muut kuin lypsyk. vas. Yhteensä Prosenttia lokakuu 1996 helmikuu 1997 toukokuu 1996 huhtikuu 1996 Ranska Irlanti Portugali Yhdistynyt gaskunta kunin- Yhteensä Prosenttia 287 116 66 970 354 086 25 % 18 324 61 813 953 812 19 277 62 625 1 % 4 % 935 788 72 541 1 008 329 70 % 1 303 041 141 276 1 444 317 90 % 10 % Lähde: PO VI D. 2 asiakirjaviite RL/av D(96) (huomautukset/056) Aikaistettua markkinoille saattamista koskevan järjestelmän mukaisesti prosessoidut eläimet vuonna 1997 Taulukko 8 Jäsenvaltio Eläimet % EU:n kokonaismäärästä % vuonna 1997 teurastetuista vasikoista Enimmäispaino (kg) Belgia Saksa Ranska Italia Alankomaat 132 497 146 357 331 800 278 773 526 097 Osa-alueet yhteensä 1 415 524 8 % 9 % 21 % 18 % 33 % 90 % 39 % 28 % 15 % 22 % 35 % 24 % 136 112 108 117 138 EU yhteensä Huomautus: 1 579 206 100 % Järjestelmä käynnistettiin vuoden 1996 lopulla; lisäksi prosessoitiin 37 194 vasikkaa 31. 12. 1996 mennessä. Lähde: PO VI. D. 2 asiakirjaviite VI/2847/97(37). C 383/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ Hävittämistoimenpiteet Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä toimenpiteiden lähes eläinlää- kinnällisestä luonteesta. Neuvosto on vahvistanut vuoden 1996 huhtikuun alussa pitämässä ylimääräisessä kokouksessaan näiden toimenpiteiden luonteen ja näihin liittyvän yhteisön rahoituksen prosenttiosuuden. Rahoituksen prosenttiosuus on markkinointitoimenpiteille tavan- omainen (70 %, toisin sanoen se on sama kuin sianliha-alalla usein käytetty prosenttiosuus). a) OTMS-järjestelyä koskevia korjauksia on suunnitteilla tilien tarkastamis- ja hyväksymisme- nettelyn yhteydessä komission tekemän seitsemän tarkastuskäynnin aikana, jotka se teki järjestelmän toteuttamisen ja soveltamisen arvioimiseksi, havaitsemien heikkousten vuoksi. b) Komissio katsoo, että toimenpiteen täsmällistä arviota odotellessa ei voida näyttää toteen, että toimenpiteen toteuttamatta jättäminen Belgiassa olisi antanut aihetta sen tehokkuuden vähenemiselle ranskankielisten ja flaaminkielisten kuluttajien luottamuksen palauttamisen osalta (katso vastaus kohtaan 34). c) Maksujen suorittamiselle säädetty määräaika vahvistettiin tarkoituksella lyhyeksi, jotta ne, joita toimenpide koskee, ja edunsaajat voivat antaa selvän sanoman kuluttajille, jonka avulla voidaan parantaa toimenpiteen tehokkuutta ja samalla välttää petoksia. (Katso vastaus kohtaan 37. ) d) Olisi huomattava, että ne 65 000 brittiläistä nautaa, joita ei pystytty jäljittämään, olivat suurimmaksi osaksi peräisin markkinointivuoden 1989/1990 järjestelmään vapaaehtoisesti ilmoitettavasta kohortista. Tätä kohorttia ilmoitettaessa valikoivaan teurastukseen todettiin, että monia eläimiä ei pystytty jäljittämään, koska tuohon aikaan ei ollut tarvittavaa jäljittämistä koskevaa (kansallista tai yhteisön) lainsäädäntöä. Olisi myös otettava huomi- oon, ettei valikoivaan teurastukseen kuuluvia jäljittämättömiä eläimiä voisi laillisesti joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, koska ne olisivat kaikki yli 30 kuukauden ikäisiä, ja ne hävitettäisiin OTMS-järjestelyn mukaisesti. Markkinointitoimenpiteet Komissio katsoo, että neuvosto halusi nimenomaan antaa lisää joustoa jäsenvaltioiden, tuotta- jien ja kuluttajien välisten erilaisten tilanteiden huomioon ottamiseksi, minkä vuoksi eri edunsaajille annetaan eri määrä tukea. On lisäksi muistettava, että sekä maidontuottajille että vasikoiden kasvattajille koitui myös menetyksiä BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi. Tämän varainhoitovuoden osalta on tärkeää, että jokainen jäsenvaltio toteuttaa kohtaamiinsa vaikeuk- siin nähden tehokkaimmat ratkaisut, ilman että ne ovat aiheuttaneet kilpailun vääristymistä (katso vastaukset kohtiin 58—71). Komissio haluaa muistuttaa, että tämän naudanliha-alaan luultavasti eniten vaikuttaneen kriisin vakavuus edellytti kiireellisiä toimenpiteitä ja että aiheettomasti maksettujen maksujen takaisin periminen oli ehdottoman välttämätöntä, jotta maksetut korvaukset olisivat oikeudenmukaisia (katso vastaukset kohtiin 66—67). Nuoria vasikoita koskevien toimenpiteiden osalta komissio korostaa, että näitä kahta toimenpi- dettä on pidettävä samaan järjestelyyn kuuluvana, sillä poliittisesti ei olisi mahdollista toteuttaa vain toista näistä toimenpiteistä, vaan kummatkin niistä. Tämän vuoksi niiden tehokkuutta on tarkasteltava samanaikaisesti (katso vastaukset kohtiin 84—88). 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/27 Komissio seuraa tarkasti aiheettomasti maksettujen määrien takaisin perimistä tilien tarkasta- mis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Päätelmät Kun toimenpiteet otettiin käyttöön huhtikuussa 1996, neuvosto täsmensi selvästi niiden luonteen (katso vastaukset kohtiin 23—25). Yhteisön rahoitusosuus vastaa siis markkinatoimen- piteille yleensä myönnettyä määrää. Komissiolla ei ollut oikeudellista perustaa valvoa Yhdistyneen kuningaskunnan lihaluujauhon käyttökieltoa vuonna 1988/1989, joka oli otollisin ajanjakso BSE-taudin leviämiselle Yhdisty- neen kuningaskunnan ulkopuolelle. Itse asiassa komissio varoitti pysyvässä eläinlääkintäkomite- assa mahdollisesta vaarasta ja kehotti yhteisön oikeudellisen perustan puuttuessa muita jäsenval- tioita toteuttamaan omia toimenpiteitä. Komission on korostettava, että jos jäsenvaltiot eivät ole panneet toimeen BSE-tautia koskevia toimenpiteitä lainsäädännön mukaisesti, seuraamuksista sovitaan tilien tarkastamis- ja hyväksy- mismenettelyn yhteydessä. Kuten tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1996 koskevan vuosikertomuksen kohdan 4. 75 vastauksessa todettiin ja kuten tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen useiden kohtien vastauksissa on korostettu, komissio on tehnyt useita tarkastuskäyntejä suurimpaan osaan jäsenvaltioita arvioidakseen asetusten (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96 (naudantuottajille maksettavat lisäpalkkiot), vasikoiden prosessointipalkki- ojärjestelmän ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavan palkkion täytäntöönpa- noa. Jäsenvaltioille annetun toissijaisuusperiaatteen noudattamismahdollisuuden tavoitteena ei ollut missään mielessä väistää yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksia, vaan antaa jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa tehokkaampaa järjestelmää tämän tukijärjestelmän tavoit- teiden täyttämiseksi. Komissio katsoo, että vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät tehneetkään yhden- netyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia tarkastuksia asetusten (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96 mukaisiin toimenpiteisiin, toimenpiteiden valvonta on ollut mahdollista muiden keinojen avulla, esimerkiksi silloin kun maksuja suoritettiin eläinten sairausvakuutuskas- sasta (Saksa) tai liitännäistoimenpiteisiin liittyvien hakemusten perusteella (Itävalta). Yhteisöllä on nykyisin oikeudellinen perusta, jonka perusteella voidaan käsitellä eläintautien, myös ihmisiin tarttuvien tautien, puhkeamista. Parhaillaan valmistellaan tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevaa erityistä neuvoston ja parlamentin asetusta, joka korvaa suurimman osan nykyisistä suojatoimenpiteistä. Lisäksi komissio on ilmoittanut varainhoitovuoden 1999 alustavan talousarvioesityksen budjettitavoitteissaan, että se aikoo aloittaa keskustelun eläinkul- kutautien vastaisen taistelun eri osapuolten, siis tuottajien, jäsenvaltioiden ja unionin, vastuusta. Näin ollen asian tutkinta on aloitettava, vaikka onkin ennenaikaista esittää, että on perustettava asiaa koskeva vakuusrahasto. YLEISTÄ 1. Komissio katsoo, että kaiken kaikkiaan toimittiin hyvin nopeasti ja tehokkaasti varmistetta- essa yhteisön asianmukainen vastaus Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen 20. maaliskuuta 1996 antaman ilmoituksen seurauksena puhjenneeseen ennenkokemattomaan kriisiin. Yhteisön naudanlihamarkkinat olivat romahtamaisillaan päivittäin kuluttajien luottamuksen vähenemisen vuoksi. Neuvoston ilmoittama tavoite oli toimia nopeasti ihmisten ja eläinten terveyden suojelemiseksi sekä naudanlihantuottajien tukemiseksi. Komissio ja neuvosto ottivat hyvin nopeasti käyttöön toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Toimenpiteillä oli erilaisia tavoitteita ja muotoja, joilla varmistettiin, että kriisin mahdollisim- man monia näkökohtia voitiin käsitellä nopeasti ja tehokkaasti. Esimerkiksi yli 30 kuukauden C 383/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 ikäisiä nautoja koskevan järjestelyn (OTMS) tarkoituksena oli ihmisten terveyden suojelu, kuluttajien luottamuksen palauttaminen ja naudanlihantuottajien tukeminen, kun taas naudanli- hantuottajille maksetuilla suorilla lisäkorvauksilla (asetukset (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96) varmistettiin, että maksut suoritettiin tuottajille kunkin jäsenvaltion määrittelemin objektiivisin perustein niiden erityistilanne huomioon ottaen. Jälkimmäisen toimenpiteen yhtey- dessä voitiin toteuttaa yhteisessä maatalouspolitiikassa usein vaadittua, mutta harvoin mahdol- lista toissijaisuusperiaatetta. ja eläinten EMOTR:n rahoituksen tunnistamisasiakirjojen parantamisen kaltaisia toimenpiteitä kuluttajien luottamuksen palautta- miseksi ja ihmisten ja eläinten terveyden suojelemiseksi. lisäksi otettiin käyttöön naudanlihan merkintöjen Lisäksi komissio toimi Euroopan parlamentin esittämien suositusten mukaisesti sekä komission yksiköiden järjestämisen että lainsäädännön parannusten osalta, minkä Euroopan parlamentin BSE-suosituksia käsittelevä väliaikainen seurantavaliokunta myönsi. Markkinoiden palauttamiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden tehokkuuden osalta komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että on vielä liian varhaista arvioida vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmän ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksetta- van palkkiojärjestelmän kaltaisten toimenpiteiden täydellistä vaikutusta, mutta siitä ei ole epäilystäkään, että naudanlihan tuotanto olisi vähentynyt näiden järjestelmien tai muiden BSE-toimenpiteiden, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koskevan järjestelyn, vaikutuksesta. 2. Komissio on alusta alkaen valvonut tarkasti BSE-toimenpiteiden soveltamista. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö on tehnyt jäsenvaltioihin useita tarkastuskäyntejä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on ollut arvioida valvontamenettelyitä, jotka ovat välttämättömiä BSE-tukien moitteettoman maksamisen varmistamiseksi ja sellaisten ainesten tuhoamisen, jotka eivät saa päätyä ihmisten ravintoketjuun, varmistamiseksi. Näiden käyntien tuloksena annettiin useita suosituksia valvontamenettelyiden parantamiseksi. On tärkeätä korostaa, että niillä on kahdenlaisia tavoitteita. Niiden on nimittäin varmistettava, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisön sääntöjä, ja hylättävä yhteisön rahoitus, jos sääntöjä ei noudateta, sekä varmistettava, että riskiainekset pidetään erillään muista aineista ja että ne on asianmukaisesti tarkastettu ja hävitetty. Myös muut komission yksiköt ovat tehneet useita tarkastuskäyntejä valvoakseen jäsenvaltioiden toimia BSE-taudin hävittämiseksi ja Yhdistyneen kuningaskunnan vientikiellon noudattamiseksi. Eläinlääkintäyksiköt ja UCLAF ovat olleet mukana tässä huomattavassa ponnistuksessa (katso liite 1, jossa on lueteltu komission yksiköiden tekemät tarkastuskäynnit). JOHDANTO tilintarkastustuomioistuimen tätä toimenpidettä koskevaa huomautusta ennenaikaisena. 11. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien käyntien lisäksi tarkastuskäynti tehtiin myös Alankomaihin, joka on aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavan palkkiojärjestelmän kannalta tärkein jäsenvaltio. Tarkas- tuskäynti tehtiin järjestelmän toteuttamisen varhaisessa vaiheessa, jotta voitiin varmistaa asianmukaisten valvon- tamenettelyiden soveltaminen. Vasikoiden prosessointi- palkkiojärjestelmä tarkastettiin sekä Yhdistyneessä kunin- gaskunnassa että Ranskassa, joissa on teurastettu yli 93 % kaikista järjestelmän mukaisesti teurastetuista eläi- mistä. Asetusta (EY) N:o 2443/96 sovellettiin eräissä jäsenvaltioissa jo ennen maksun suorittamista, ja sen vuoksi tämän menon tarkastaminen voidaan saattaa pää- tökseen vasta myöhemmin. Sen vuoksi komissio pitää Komissio on tehnyt useita BSE-toimenpiteitä koskevia tarkastuskäyntejä ja katsoo, että tarkastusten kattavuus on riittävä. Suunniteltaessa BSE-toimenpiteiden tarkas- tusta komission yksiköiden riskianalyysissä otettiin huo- mioon Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen tutkimussuunnitelmat. Tämän vuoksi komission yksiköt päättivät päällekkäisen työn välttämiseksi luottaa tilintar- kastustuomioistuimen asetusta (EY) N:o 717/96 (vietyjen brittiläisten vasikoiden hävittäminen) ja muiden jäsenval- tioiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan karjan teuras- tusjärjestelyitä koskevaan tarkastukseen, erityisesti siksi, että nämä toimenpiteet koskivat ainoastaan rajallista 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/29 määrää eläimiä lyhyellä aikavälillä. Aikaa ja vaivaa käy- tettiin sitä vastoin runsaasti menojen kannalta merkittä- vämpiin BSE-toimenpiteisiin. Komissio katsoo, että kuluttajien luottamus voidaan palauttaa vain, jos Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio toimivat läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sitoutuen kansanterveyden suojeluun. Komission yksiköiden ja tilintarkastustuomioistuimen tar- kastuskäyntien koordinoinnin yhteydessä komissio voi päättää olla tutkimatta toimenpiteitä, joita tilintarkastus- tuomioistuimen tutkimuksissa käsitellään. Näin tapahtui brittiläisiä vasikoita koskevan järjestelmän ja karjan teu- rastusjärjestelmien tutkimisessa. Tällaisissa tapauksissa komissio toteuttaa asiaankuuluvat rahoitukselliset seu- raukset tilintarkastustuomioistuimen havaintojen perus- teella, mikä tekee komission samaa asiaa koskevat tarkas- tuskäynnit tarpeettomiksi. MARKKINOIDEN TÄRKEIMMÄT PIIRTEET 17. Niiden komission toteuttamien toimenpiteiden ansi- osta, jotka koskevat erityisesti eläinlääkintää, myynnin- edistämistä ja eläinten merkitsemistä, on nähtävissä nau- danlihan kulutuksen suurta kasvua, mikä voi palautua entiselle tasolle vuoteen 2001 mennessä BSE-taudista aiheutuneesta kulutuksen laskusta (1). Euroopan parlamentin mietintö Johdanto HÄVITTÄMISTOIMENPITEET 12–15. Komissio on antanut täydelliset vastaukset sekä väliaikaisen tutkintavaliokunnan että seurantavaliokun- nan mietintöihin komissioon kohdistuvaan arvosteluun. Komission viimeisin parlamentille osoittama tiedonanto, jossa esitetään parlamentin mietintöjen vastaukseksi toteutettuja ja suunniteltuja toimia, annettiin 6. touko- kuuta 1998 (KOM(1998) 282 lopullinen). Helmikuussa 1997 annetun väliaikaisen tutkintavaliokun- nan mietinnön jälkeen Euroopan parlamentti ja komissio ovat tehneet tiivistä ja rakentavaa yhteistyötä. Kuluttajien terveys ja turvallisuus on asetettu siinä yhteisen poliittisen ponnistelun keskeiseksi päämääräksi. Lukuisilla suurilla saavutuksilla on helmikuusta 1997 alkaen rakennettu perustaa kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi ruuan turvallisuuteen. lähestymistapojen Useilla näistä saavutuksista on yleinen vaikutus ruoan turvallisuuteen ja kuluttajansuojeluun, erityisesti tieteelli- siä neuvoja, riskianalyysia, eläinten tunnistamista ja val- vontaa ja tarkastuksia koskevien sekä hyvien ominaisuuk- sien, riippumattomuuden ja avoimuuden periaatteisiin perustuvien uusien toteuttamisella. Myös erityisesti BSE-taudin hävittämiseen keskittyvää merkittävää kehitystä on tapahtunut. BSE-taudin tutkimi- sen tukemiseksi on tehty rahoituspäätöksiä. BSE-taudin leviämisen estämiseksi ja kansanterveyden suojelemiseksi on säädetty lakeja, erityisesti BSE-taudin valvontaa ja lihaluujauhon kauppaa ja käyttöä koskevien sääntöjen vahvistamiseksi. Lisäksi komissio on toiminut aktiivisesti yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi BSE-taudin alalla. On tehty lukuisia eläinlääkintätarkas- tuksia. Yhteisön sääntöjen epätyydyttävän täytäntöönpa- non vuoksi on aloitettu rikkomisesta aiheutuvia menette- lyitä näitä sääntöjä rikkoneita jäsenvaltioita vastaan. Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä toimenpiteiden lähes eläinlääkinnällisestä luonteesta. Neuvosto on vahvistanut vuoden 1996 huhti- kuun alussa pitämässä ylimääräisessä kokouksessaan näi- den toimenpiteiden luonteen ja näihin liittyvän yhteisön rahoituksen prosenttiosuuden. Rahoituksen prosentti- osuus on markkinointitoimenpiteille tavanomainen (70 %, toisin sanoen se on sama kuin sianliha-alalla usein käytetty prosenttiosuus). Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastusjärjestely (OTMS) 26. Toimenpiteen soveltamisen alkuaikoina yksinkertai- suuden vuoksi vahvistettiin naudan markkina-arvon perusteella yksi korvausarvo (määrä teurastettua päätä kohden), jonka olisi katettava suurin osa yli 30 kuukau- den ikäisinä teurastetuista eläimistä. Näiden hinta oli hieman urospuolisten eläinten ja hiehojen hintaa alhai- sempi. Sen jälkeen, kun komissio oli todennut, että mark- kinatilanne oli kehittynyt huomattavasti, lehmää kohden maksettua yksittäistä määrää pienennettiin (kahdesti) vahvistamalla lopulta urospuolisille eläimille ja hiehoille erillinen hinta, joka olisi kuitenkin riittävä toimenpiteen tehokkuuden säilyttämiseksi. 27-32. Kuten tilintarkastustuomioistuin asiasta totesi, komissio on havainnut useita heikkouksia Yhdistyneen kuningaskunnan yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koske- van järjestelyn soveltamisessa. Näihin kuuluvat puutteet tutkimusketjussa, järjestelyyn kuuluvan aineksen tarkas- tuksessa teurastuksen jälkeen, viivästys tämän järjestelyn ja muiden järjestelyiden ainesten ristiintarkastuksessa sekä viivästys aineksen tuhoamisessa. (1) Maatalouden pääosaston huhtikuussa 1997 laatima valmiste- luasiakirja ”CAP 2000, Situation and Outlook, Beef Sector”, s. 25—26. C 383/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä seurataan kaikkia edellä mainittuja sekä muita komission havaitse- mia seikkoja. Varainhoitovuosien 1996 ja 1997 osalta suunnitellaan korjauksia, ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitettu varainhoitovuoden 1998 viranomaisille on menojen varauksesta. Ennen 20. 3. 1996 ulkomaille viedyt brittiläiset vasikat 34. Tilintarkastustuomioistuimen ja komission havain- toja ja jäsenvaltioiden vastauksia seurataan tilien tarkas- tamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 35. Yhdistyneestä kuningaskunnasta vietyjen vasikoiden tuhoaminen oli markkinatoimenpide, jonka tarkoituksena oli kuluttajien luottamuksen palauttaminen, eikä kyse ollut eläinten terveyteen liittyvästä toimenpiteestä. On selvää, että toimenpiteen toteuttaminen kuuluu jäsenvalti- oille, sillä ne kykenevät parhaiten arvioimaan kulutta- jiensa mielipiteet. Sillä välin kun odotellaan tarkkaa arvi- ota toimenpiteestä, komissio katsoo, ettei ole voitu osoit- taa, että toimenpiteen tehokkuus olisi heikentynyt kulut- tajien luottamuksen palauttamisessa. Entisen interventionaudanlihan takaisinosto 37. On otettava huomioon, että toimenpiteen ensisijai- nen tavoite oli komission asetuksen (EY) N:o 1757/96 johdantokappaleen mukaisesti lihan hävittäminen sen pitkä varastointiaika huomioon ottaen ja sellaiseen mark- kinatilanteeseen perustuen, joka edellytti kiireellisiä toi- menpiteitä kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi. Tä- män vuoksi maksujen suorittamiselle säädetty määräaika vahvistettiin tarkoituksella, jotta ne, joihin toimenpide kohdistuu, ja edunsaajat voisivat antaa kuluttajille selvän sanoman, jonka avulla voidaan parantaa toimenpiteen tehokkuutta ja samalla välttää petoksia. Teurastusjärjestelyt Karjan teurastukset 40. Jäsenvaltiot Irlantia lukuun ottamatta pyysivät saada mahdollisuuden täydentää kansallisesta talousarviosta lisäksi yhteisön tavallisesti katettavan 30 prosentin osuutta tarvittaessa kansallisella tukiosuudella (erityisesti jos jäsenvaltio katsoo kokonaismäärän olevan riittämätön toimenpiteen tehokkuuden takaamiseksi). Tällaisen mah- dollisuuden soveltamisen vuoksi yhteisön rahoituksen prosenttiosuus on eläintä kohden maksettuun kokonais- määrään verrattuna jäsenvaltioiden kesken erilainen, mikä vastaa luontevasti jäsenvaltioiden kaipaamaa ja niille myönnettyä joustavuutta. Saksa 43-44. Kuten komission asetuksen (EY) N:o 299/97 ensimmäisessä johdantokappaleessa todetaan, Yhdisty- neessä kuningaskunnassa syntyneitä eläimiä on kuljetettu muihin jäsenvaltioihin ennen vientikiellon käyttöönottoa. Mahdollisuus, että nämä eläimet, Sveitsistä tuodut eläi- met tai niiden jälkeläiset, voivat joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, on johtanut kuluttajien lihaa koskevan luottamuksen horjumiseen ja markkinoiden häiriöihin Saksassa. Seuranneen vientikiellon tuloksena tämä mahdollisuus aiheutti kuluttajien luottamuksen ylei- sen romahtamisen naudanlihaa kohtaan sen alkuperästä riippumatta, minkä vuoksi näiden poikkeuksellisten markkinoiden tukitoimenpiteiden toteuttaminen oli vält- tämätöntä. Asetuksen (ETY) N:o 805/68 23 artiklassa esitetään tilanteet, joissa voitaisiin hyväksyä vapaan liikkuvuuden rajoitukset tautien leviämisen estämiseksi tarkoitettujen tiettyjen toimenpiteiden soveltamisen vuoksi. Saksassa esiintynyt vaara oli tämänkaltainen. Kyseisten eläinten hävittämisestä maksetulla korvauksella oli toivottu vaiku- tus ja sillä vältettiin tilanteita, jotka olisivat edellyttäneet selvästi kauaskantoisempia vaikutuksia sisältävien toi- menpiteiden toteuttamisen. Valikoivat teurastukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa 50. Olisi huomattava, että ne 65 000 brittiläistä nautaa, joita ei pystytty jäljittämään, olivat suurimmaksi osaksi peräisin markkinointivuoden 1989/1990 järjestelmään vapaaehtoisesti ilmoitettavasta kohortista. Tätä kohorttia ilmoitettaessa valikoivaan teurastukseen todettiin, että monia eläimiä ei pystytty jäljittämään, koska tuohon aikaan ei ollut tarvittavaa jäljittämistä koskevaa (kansal- lista tai yhteisön) lainsäädäntöä. Olisi myös otettava huomioon, ettei valikoivaan teurastukseen kuuluvia jäljit- tämättömiä eläimiä voisi joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, koska ne olisivat kaikki yli 30 kuukauden ikäisiä, ja ne hävitettäisiin OTMS-järjestelyn mukaisesti. 51. Näillä kahdella toimenpiteellä on eri tarkoitukset. OTMS-järjestely on luonteeltaan yleinen toimenpide, jonka tarkoituksena on saada kuluttajat vakuuttuneiksi siitä, että tietyn ikäiset eläimet, jotka saattavat vielä sairastua, on hävitetty ja poistettu ihmisten ravintoket- justa. SCS-järjestelmä on sellaisiin eläimiin sovellettava toimenpide, joiden kasvatusolosuhteet ovat olleet vuo- desta 1989 samat kuin BSE-taudin saaneiden eläinten. Tämän vuoksi valikoivaan teurastukseen joutuvien eläin- ten terveysriski on selvästi suurempi, ja näin ollen myös annettavan käsittelyn on oltava erilainen. Suuresta osasta OTMS-järjestelyyn kuuluvista eläimistä poiketen, SCS- järjestelmän mukaisesti teurastetut eläimet ovat yleensä täydessä tuotannossa, mikä selittää näiden eläinten suu- 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/31 remman arvon ja sen, että tuottajille on tarpeen maksaa näistä korkeampi palkkio. 52. Komissio rahoittaa 70 % eläinten markkina-arvosta ainoastaan SCS-järjestelmän mukaisesti teurastetuista eläimistä, ja Yhdistynyt kuningaskunta maksaa tämän arvon ja eläimen korvauskustannusten välisen eron. Täs- mällisen arvion varmistamiseksi ammattitaitoiset ja riip- pumattomat arvioijat määrittävät markkina-arvon ja kor- vausarvon. Komissio valvoo tilien tarkastamis- ja hyväk- symismenettelyn yhteydessä arvot, joihin on päädytty. BSE-tapauksista maksettavat korvaukset 53. Yhteisön lainsäädännön vaatimus koskee nautaeläi- miä, joissa ante mortem -tutkimuksessa havaitaan BSE:n kliinisiä merkkejä, jotka on teurastettava erikseen ja joiden aivot on tutkittava BSE:n esiintymisen toteami- seksi. Jos BSE todetaan, eläin on hävitettävä (komission päätöksen 94/474/EY 2 artikla, EYVL L 194, 29. 7. 1994, s. 96). Belgian ja Luxemburgin tapauksissa, joihin viitat- tiin, ei kliinisesti epäilty BSE-tautia, mutta kaikki raivo- tautiepäilyn kohteena olleet tapaukset tutkittiin osana rutiinitarkastusohjelmaa BSE-taudin osalta. 55. Tässä kappaleessa esitetään totena väitteitä, jotka koskevat Irlannissa havaittujen BSE-tapausten oletettua alkuperää. Näitä väitteitä ei ole voitu näyttää toteen ja sekä Alankomaat että Tanska kiistäävät ne. Lisäksi se viittaa niiden Yhdistyneestä kuningaskunnasta vietyjen ”kadonneiden” BSE-tapausten arvioihin, joista ei kos- kaan ilmoitettu määräpaikkana oleviin jäsenvaltioihin. Kun nämä arviot julkaistiin Veterinary Record -lehden artikkelissa vuonna 1997, kyseiset jäsenvaltiot (Saksa, Irlanti ja Tanska) kiistivät ne. Näiden jäsenvaltioiden vastalauseiden vuoksi kirjoittajat vastasivat (Veterinary Record, 13/9/1997, s. 287), että heidän artikkelinsa ei ollut tarkoitus olla kiihottava tai arvosteleva. Sen tarkoi- tus oli kiinnittää toisten jäsenvaltioiden huomio edelleen mahdollisesti kiertoon joutuvaa taudinaiheuttajaa sisältä- vän aineksen tuonnin vaaroihin, pikemminkin kuin esit- tää väitteitä näissä maissa esiintyneistä kliinisistä tapauk- sista tai tapauksista, joiden olisi täytynyt esiintyä siellä. He myönsivät, että tilastot, joihin heidän arvionsa perus- tuivat, sisälsivät huomattavan virhemarginaalin. MARKKINATOIMENPITEET Tukimäärien väliset erot 58–61. Neuvosto halusi nimenomaan antaa lisää jous- toa jäsenvaltioiden, tuottajien ja kuluttajien välisten eri- laisten tilanteiden huomioon ottamiseksi. Tämän perusteella tehokkain ratkaisu voisi olla lähtöisin ainoastaan näiltä itseltään, minkä vuoksi eri edunsaajille annetaan eri määrä tukea. Tärkeintä on, että jokainen jäsenvaltio toteuttaa kohtaamiinsa vaikeuksiin nähden tehokkaim- mat ratkaisut. 58. Ei voida todistaa, että tämä tukimäärien vaihtelu olisi aiheuttanut kilpailun vääristymisiä. 59. Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat esimerkit ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1357/96 mukaiset. 60. Komissio ei ole sitä mieltä, että olisi tiettyjä todis- teita liikaa maksetusta tuesta. Tilintarkastustuomioistui- men kertomuksessa ei ole todisteita sen esittämästä liian tuen maksamisesta. Valvonta Neuvoston asetus (EY) N:o 820/97 on yksi monista BSE-taudin aiheuttaman kriisin vuoksi toteutetuista komission aloitteista eläinlääkintätarkastusten parantami- seksi ja sen myötä kansanterveyden suojelemiseksi. Eläin- ten jäljitettävyyden parantaminen, joka on tämän asetuk- sen tukiosaston varoista rahoitettavien eläinpalkkiotoimenpiteiden val- vontaa. tavoite, parantaa myös EMOTR:n Maksujen takaisin periminen 66. Komissio on sisällyttänyt tämän toimenpiteen ja erityisesti maksujen takaisin perimisen kaikkiin nauta- palkkiotutkimukseen tarkastuskäynteihin. kuuluviin Maksujen perimättä jättämisiä valvotaan tilien tarkasta- mis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 67. Erilaisesta kohtelusta säädettiin asetuksella (EY) N:o 1357/96. Koska palkkioiden maksamisesta saatavilla ole- vat tiedot olivat vuodelta 1995 ja kriisi alkoi maalis- kuussa 1996, oikeudenmukaisin keino tuottajien mene- tysten korvaamiseksi tuntui olevan tasauksen tekeminen vuoden 1996 palkkioiden maksamista koskevien tietojen perusteella. Neuvoston lopulta antamassa asetuksessa sal- litaan kuitenkin joustoa niille jäsenvaltioille, joilla on muuta toteuttamiseksi. Tämän toissijaisuusperiaatteeseen perustuvan näkemyk- sen seurauksena saman ongelman ratkaisemiseksi ehdote- tut ratkaisut voivat vaihdella eri paikoissa. tietoa asetuksen tavoitteiden C 383/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Suora tuki 68–71. Objektiiviset arviointiperusteet selittävät näiden tulonmenetysten korvaamiseksi tarkoitetun kahden ase- tuksen erot. Ensimmäinen tukiosa (asetus (EY) N:o 1357/ 96) osoitti jo yksittäisten tulonmenetysten arvioinnin vai- keudet. Tämän vuoksi neuvosto antoi toiselle tukiosalle ensimmäistä laajemman soveltamisalan, joka käsittää tuottajien ja/tai koko naudanliha-alan tulojen tukemisen. Tämä toteutetaan ainoastaan sillä edellytyksellä, että kil- pailun vääristyminen voidaan välttää. Ei ole todisteita siitä, että nämä jäsenvaltioiden toteutta- mat erilaiset toimenpiteet olisivat aiheuttaneet kilpailun vääristymisiä. Tuotannon valvonta Vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmä (CAPS) 76. Komissio on tehnyt samoja ja muitakin tätä järjestel- mää koskevia havaintoja Yhdistyneessä kuningaskun- nassa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet parantamaan vasikoiden hävittämisen valvon- taa. Korjauksia aiempiin puutteisiin on suunniteltu tehtä- väksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhtey- dessä. Irlannissa ei ole varsinaista vasikoiden tuotantoa, ja 78. sen vuoksi on johdonmukaista, että se on valinnut jalos- tuspalkkion. Kaksi toimenpidettä (jalostuspalkkio ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palk- kio) kuuluvat samaan järjestelmään, ja vähintään toisen toimenpiteen soveltaminen oli pakollista. Tilintarkastustuomioistuimen ja komission havaintoja seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palk- kio (EMP) 81. Tilintarkastustuomioistuimen toteamus ei anna ai- hetta epäillä toimenpiteen tehokkuutta. 82–83. Komissio on tehnyt useita aikaistetusta markki- noille saattamisesta maksettavaa palkkiota koskevan jär- jestelmän tarkastuksia Ranskassa, Saksassa ja Alanko- maissa (katso kohta 11 ja komission vastaus). Näistä paikalla tehtävistä tarkastuksista saatuja havaintoja ja tilintarkastustuomioistuimen havaintoja seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Vasikoita koskevien järjestelmien tehokkuus 84. Vasikoiden tuotantorakenne huomioon ottaen on ilmeistä, että tämän palkkion täytäntöönpano aiheuttaisi ”odottamattoman edun”. Odottamaton etu (tai se, että tietty määrä eläimiä on saanut palkkion ilman että niiden paino on kuitenkaan pienentynyt), jonka neuvosto ja komissio tunnustavat olevan välttämätöntä toivotun pää- määrän saavuttamiseksi, ei kuitenkaan aseta kyseenalai- seksi toteutetun palkkiojärjestelmän tehokkuutta. Toteu- tetun työn objektiivisuutta kuvastaa se, että komissio on ottanut tämän huomioon neuvostolle laatimissaan kerto- muksissa. 86. Jos otetaan huomioon tuotantoennusteet, vaikutuk- set ovat vielä tilintarkastustuomioistuimenkin tekemiä arvioita suuremmat (katso liitteessä olevat taulukot 1 ja 2). Nämä Eurostatin lukuihin perustuvat taulukot osoit- tavat vuodelle 1997 (mainittujen toimenpiteiden sovelta- minen) 5,8 prosentin vähennystä teurastettuun keskipai- noon (8,2 kg vähemmän tuotettua eläintä kohden) sekä 7 prosentin lisäystä naudanlihan tuotannosta poistettujen eläinten lukumäärään (372 330 päätä enemmän). 87. Heti kun näiden kahden toimenpiteen (jalostuspalk- kio ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio) soveltamisesta oli säädetty, oli selvää, että kum- pikin toteutettaisiin eri tavalla ja aikataulu olisi eri. 84–88. Nämä kaksi toimenpidettä kuuluvat samaan jär- jestelmään. Poliittisesti ei ollut mahdollista toteuttaa vain toista toimenpiteistä, vaan kummatkin niistä oli toteutet- tava. Sen vuoksi niiden tehokkuuden arviointi on tehtävä yhdessä, ottaen huomioon, että toisen toimenpiteen sovel- taminen on välttämätön edellytys toisen soveltamiselle ja päinvastoin. PÄÄTELMÄT 89. Markkinatoimenpiteiden osalta komissio katsoo aiemmin mainittujen seikkojen perusteella, että niiden tehokkuus on ollut hyvin huomattavaa. 90. Kun toimenpiteet otettiin käyttöön huhtikuussa 1996, neuvosto luonteen. Yhteisön rahoitusosuus vastaa siis markkinatoimenpiteille yleensä myönnettyä määrää. selvästi niiden täsmensi 91. Komissio pyrkii jatkuvasti ottamaan käyttöön par- haan mahdollisen tavan tunnistaa ja rekisteröidä eläimiä. Komissio esitti neuvostolle jo toukokuussa 1992 ehdo- tuksen asetukseksi eläinlääkinnällisistä syistä suoritetun eläinten valvonnan tarpeiden ja palkkiojärjestelmän val- vonta- ja hallintotarpeiden täyttämiseksi. Tämän seurauk- sena neuvosto antoi direktiivin 92/102/ETY. Ja todettu- aan, että sen täytäntöönpano ei ollut täysin tyydyttävää, 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/33 komissio esitti lokakuussa 1996 uuden asetusehdotuksen, jonka tuloksena neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 820/ 97. Komissio iloitsee tilintarkastustuomioistuimen rohkai- susta jatkaa samoilla linjoilla. palkkiot), vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmän ja aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavan palkkion täytäntöönpanoa. Olisi huomattava, että ne 65 000 brittiläistä nautaa, joita ei pystytty jäljittämään, olivat suurimmaksi osaksi peräi- sin markkinointivuoden 1989/1990 järjestelmään vapaa- ilmoitettavasta kohortista. Tätä kohorttia ehtoisesti ilmoitettaessa valikoivaan teurastukseen todettiin, että monia eläimiä ei pystytty jäljittämään, koska tuohon aikaan ei ollut tarvittavaa jäljittämistä koskevaa (kansal- lista tai yhteisön) lainsäädäntöä. Olisi myös otettava huomioon, ettei valikoivaan teurastukseen kuuluvia jäljit- tämättömiä eläimiä voisi laillisesti joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, koska ne olisivat kaikki yli 30 kuukauden ikäisiä, ja ne hävitettäisiin OTMS-järjestelyn mukaisesti. 92. Komissiolla ei ollut oikeudellista perustaa valvoa Yhdistyneen kuningaskunnan lihaluujauhon käyttökieltoa vuonna 1988/1989, joka oli otollisin ajanjakso BSE- taudin leviämiselle Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- puolelle. Itse asiassa komissio varoitti pysyvässä eläinlää- kintäkomiteassa mahdollisesta vaarasta ja kehotti yh- teisön oikeudellisen perustan puuttuessa muita jäsenvalti- oita toteuttamaan omia toimenpiteitä. 93. Komission on korostettava, että jos jäsenvaltiot eivät ole panneet toimeen BSE-tautia koskevia toimenpiteitä lainsäädännön mukaisesti, seuraamuksista sovitaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 94. Jäsenvaltioille annetun toissijaisuusperiaatteen nou- dattamismahdollisuuden tavoitteena ei ollut missään mie- lessä väistää yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksia, vaan antaa jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa tehokkaampaa järjestelmää tämän tukijärjestel- män tavoitteiden täyttämiseksi (katso vastaukset kohtiin 58–61). Komissio katsoo, että vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät tehneetkään yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia tarkastuksia asetusten (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96 mukaisiin toimenpiteisiin, toimenpitei- den valvonta on ollut mahdollista muiden keinojen avulla, esimerkiksi silloin kun maksuja suoritettiin eläin- ten sairausvakuutuskassasta (Saksa) tai liitännäistoimen- piteisiin liittyvien hakemusten perusteella (Itävalta). 95. BSE-tautia koskevia ja rakenteellisen epätasapainon lievittämiseksi tarkastellaan Agenda 2000:ta arvioivassa asiakirjassa ja nämä toimen- piteet ovat alan ehdotetun uudistuksen perustana. toimenpiteitä toteutettuja 96. Yhteisöllä on nykyisin oikeudellinen perusta, jonka perusteella voidaan käsitellä eläintautien, myös ihmisiin tarttuvien tautien, puhkeamista. Parhaillaan valmistellaan tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevaa eri- tyistä neuvoston ja parlamentin asetusta, joka korvaa suurimman osan nykyisistä suojatoimenpiteistä. tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta Kuten 1996 koskevan vuosikertomuksen kohdan 4. 75 vastauk- sessa todettiin ja kuten tämän kertomuksen aiempien kohtien vastauksissa on korostettu, komissio on tilintar- kastustuomioistuimen mainitsemien tarkastusten lisäksi tehnyt useita tarkastuskäyntejä suurimpaan osaan jäsen- valtioita arvioidakseen asetusten (EY) N:o 1357/96 ja (EY) N:o 2443/96 (naudantuottajille maksettavat lisä- Lisäksi komissio on ilmoittanut varainhoitovuoden 1999 alustavan talousarvioesityksen budjettitavoitteissaan, että se aikoo aloittaa keskustelun eläinkulkutautien vastaisen taistelun eri osapuolten, siis tuottajien, jäsenvaltioiden ja unionin, vastuusta. Näin ollen asian tutkinta on aloitet- tava, vaikka onkin ennenaikaista esittää, että on perustet- tava asiaa koskeva vakuusrahasto. C 383/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 LIITE LUETTELO KOMISSION TEKEMISTÄ BSE-TAUTIIN LIITTYVISTÄ TARKASTUSKÄYNNEISTÄ 1. YLI 30 KUUKAUDEN IKÄISIÄ NAUTOJA KOSKEVAA JÄRJESTELYÄ KOSKEVA YHTEINEN TARKASTUSKÄYNTI YHDISTYNEESEEN KUNINGASKUNTAAN Ajankohta Toukokuu 1996 Osallistuneet yksiköt Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastus- ja valvontatoimisto (OICVP), PO V ja PO VI tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö mukaan lukien Tammikuu 1997 OICVP ja PO VI tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö mukaan lukien Helmikuu 1998 FVO, PO VI:n tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö ja PO XX 2. TILIEN TARKASTAMIS- JA HYVÄKSYMISKÄYNNIT, PO VI. A. I. 3 2. 1. Erityisesti Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat BSE-toimenpiteet: Yli 30 kuukauden ikäisiä nautoja koskeva järjestely, valikoiva teurastus ja interventionaudanlihan takaisinostojärjestelyt Ajankohta Jäsenvaltio Muut osallistuneet elimet Heinäkuu 1996 Yhdistynyt kuningaskunta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomio- istuin Huhtikuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Marraskuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta UCLAF Toukokuu 1998 Yhdistynyt kuningaskunta Katso myös PO XXIV:n kanssa tehdyt yhteiset tarkastuskäynnit 2. 2. Nautapalkkioita koskeva tutkimus BSE-toimenpiteet mukaan lukien: Asetukset (EY) N:o 1357/96, (EY) N:o 2443/96, vasikoiden prosessointipalkkiojärjestelmä ja/tai aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettava palkkio Jäsenvaltio Ajankohta Syyskuu 1997 Tammikuu 1998 Heinäkuu 1998 Saksa Saksa Saksa Toukokuu 1997 Kreikka Kesäkuu 1997 Syyskuu 1997 Joulukuu 1997 Heinäkuu 1998 Ranska Ranska Irlanti Italia Maaliskuu 1997 Itävalta Huhtikuu 1997 Kesäkuu 1997 Suomi Ruotsi Heinäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Lokakuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/35 2. 3. Muut BSE-toimenpiteisiin liittyvät tarkastuskäynnit Ajankohta Jäsenvaltio Toimenpiteet Huhtikuu 1997 Alankomaat Aikaistetusta markkinoille saattamisesta mak- settavan palkkion ehkäisevä tarkastus Katso myös OICVP:n kanssa tehty tarkastuskäynti Portugaliin heinäkuussa 1996 3. OICVP:N (ELÄINLÄÄKINNÄN JA KASVINSUOJELUN TARKASTUS- JA VALVONTATOIMISTO) HUHTIKUUSTA 1996 MAALISKUUHUN 1997 JA PO XXIV:N ELINTARVIKE- JA ELÄINLÄÄKIN- TÄTOIMISTON HUHTIKUUSTA 1997 HEINÄKUUHUN 1998 TEKEMÄT TARKASTUSKÄYNNIT 3. 1. Yhdistynyt kuningaskunta Ajankohta Jäsenvaltio Pääasiallinen aihe Muut osallistuneet yksiköt Huhtikuu 1996 Yhdistynyt kuningaskunta BSE yleisesti DG III, DG VI Heinäkuu 1996 Yhdistynyt kuningaskunta Päätös 96/239/EY Lokakuu 1996 Yhdistynyt kuningaskunta Päätös 96/239/EY DG III DG III Maaliskuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Valikoiva teurastusjär- jestelmä Huhtikuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Liivate Kesäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Firenzen sopimuksen esikäsittely Kesäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Päätös 96/239/EY Lokakuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta Päätös 96/239/EY Eläinjäte Marraskuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta ECHS Huhtikuu 1998 Yhdistynyt kuningaskunta ECHS Kesäkuu 1998 Yhdistynyt kuningaskunta Päätös 98/256/EY 3. 2. Muut jäsenvaltiot Ajankohta Jäsenvaltio Pääasiallinen aihe Heinäkuu 1996 Portugali BSE-taudin hävittämi- nen Lokakuu 1996 Belgia BSE-taudin valvonta Lokakuu 1996 Luxemburg BSE-taudin valvonta Lokakuu 1996 Itävalta Lokakuu 1996 Suomi Lokakuu 1996 Espanja Marraskuu 1996 Ranska Marraskuu 1996 Marraskuu 1996 Italia Saksa Marraskuu 1996 Kreikka Marraskuu 1996 Ruotsi Joulukuu 1996 Irlanti BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta BSE-taudin valvonta Muut osallistuneet yksiköt PO VI tilien tar- ja kastamisesta valvonnasta vas- taava yksikkö mu- kaan lukien C 383/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Ajankohta Jäsenvaltio Pääasiallinen aihe Muut osallistuneet yksiköt Joulukuu 1996 Tanska BSE-taudin valvonta Joulukuu 1996 Alankomaat BSE-taudin valvonta Maaliskuu 1997 Irlanti BSE-taudin valvonta Maaliskuu 1997 Ranska BSE-taudin valvonta Kesäkuu 1997 Portugali Eläinjäte, BSE-taudin valvonta Heinäkuu 1997 Tanska Elokuu 1997 Suomi Eläinjäte Eläinjäte Syyskuu 1997 Alankomaat Eläinjäte, valvonta Syyskuu 1997 Itävalta Syyskuu 1997 Belgia Syyskuu 1997 Irlanti Eläinjäte Eläinjäte Eläinjäte Syyskuu 1997 Saksa Direktiivi 89/662/ETY Lokakuu 1997 Espanja Eläinjäte, valvonta Lokakuu 1997 Italia Eläinjäte, valvonta Lokakuu 1997 Kreikka Eläinjäte, valvonta Marraskuu 1997 Saksa Eläinjäte, valvonta Marraskuu 1997 Ruotsi Eläinjäte, valvonta Joulukuu 1997 Ranska Tammikuu 1998 Irlanti Helmikuu 1998 Belgia Helmikuu 1998 Tanska Huhtikuu 1998 Suomi Eläinjäte Eläinjäte Eläinjäte Eläinjäte Eläinjäte Toukokuu 1998 Portugali Eläinjäte, valvonta Toukokuu 1998 Alankomaat Heinäkuu 1998 Ranska Eläinjäte Eläinjäte 3. 3. Sveitsi Ajankohta Maa Pääasiallisin aihe Huhtikuu 1996 Sveitsi Eläinjäte, valvonta Kesäkuu 1997 Sveitsi Eläinjäte, valvonta 9. 12. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 383/37 4. UCLAF:IN JA PO XXIV:N FVO:N TEKEMÄT LAITTOMASTI VIETYÄ BRITTILÄISTÄ NAUDANLI- HAA KOSKEVAT TARKASTUSKÄYNNIT Ajankohta Jäsenvaltio Osallistuneet yksiköt Toukokuu 1997 Alankomaat UCLAF Heinäkuu 1997 Belgia UCLAF, FVO Heinäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta UCLAF, FVO Heinäkuu 1997 Ranska Heinäkuu 1997 Irlanti UCLAF, FVO UCLAF, FVO Heinäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta UCLAF, FVO, PO VI:n tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava yksikkö Heinäkuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta UCLAF, FVO Heinäkuu 1997 Elokuu 1997 Saksa Saksa Syyskuu 1997 Espanja FVO UCLAF FVO Syyskuu 1997 Yhdistynyt kuningaskunta UCLAF, FVO Syyskuu 1997 Syyskuu 1997 Belgia Irlanti UCLAF, FVO FVO Joulukuu 1997 Ranska UCLAF, FVO Helmikuu 1998 Alankomaat Maaliskuu 1998 Irlanti FVO FVO Toukokuu 1998 Alankomaat UCLAF, FVO C 383/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 12. 98 Taulukko 1 Euroopan unionissa teurastettujen vasikoiden keskimääräiset painot paino (kg) 142 142 140 140 138 138 136 136 134 134 132 132 135,6 135,6 130 130 93 93 eläimiä 6. 100. 000 6 100 000 6. 000. 000 6 000 000 5. 900. 000 5 900 000 5. 800. 000 5 800 000 5 700 000 5. 700. 000 5 600 000 5. 600. 000 5 500 000 5. 500. 000 5 400 000 5. 400. 000 5 300 000 5. 300. 000 5 200 000 5. 200. 000 1993 1993 139,1 139,1 137,9 137,9 136,7 136,7 suuntaus 139,7 arvioitu – 8,2 kg. (– 5,8 %) 131,5 todettu 94 94 95 95 96 96 97 97 år 98 vuosi 98 Taulukko 2 Vasikoiden vuosittainen teurastus – Eläinten lukumäärä, EU-12 todetut: 5 727 940 ero: (+7 %) 372 330 arvioidut: 5 355 610 suuntaus 1994 1994 1995 1995 1996 1996 1997 1997 1998 1998 1999 1999 vuosi